# Az Európai Unió L 274/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.274.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 274 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. október 9. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.274.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 274

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. október 9.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. július 5.) a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a fogalommeghatározások, a nettó rövid pozíciók számítása, az állampapírral kapcsolatos fedezett hitel-nemteljesítési csereügyletek, a bejelentési küszöbértékek, a korlátozások felfüggesztéséhez szükséges likviditási küszöbértékek, a pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesése és a káros hatással járó események tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság 919/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. július 5.) a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a likvid részvények és más pénzügyi eszközök árfolyamesése számításának módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 16 |
| | * | A Bizottság 920/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 4.) a Ciprus lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott horogsoros hajók által az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászat tilalmáról | 18 |
| | * | A Bizottság 921/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 8.) az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 179. alkalommal történő módosításáról | 20 |
| | | A Bizottság 922/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 8.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 22 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2012/24/EU irányelve (2012. október 8.) a traktorok teljesítményleadó tengelyeire és ezek védőburkolatára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 86/297/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki rendelkezései kiigazítása céljából való módosításáról (
  1
  ) | 24 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/624/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2012. október 4.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésének Magyarország részére történő engedélyezéséről | 26 |
| | | 2012/625/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. október 4.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy ciprusi tagjának kinevezéséről | 28 |
| | | 2012/626/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. október 4.) a Régiók Bizottsága hat román tagjának és öt román póttagjának kinevezéséről | 29 |
| | | 2012/627/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. október 5.) Ausztrália jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  ) | 30 |
| | | 2012/628/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. október 5.) az Amerikai Egyesült Államok jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  ) | 32 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. július 5.) a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a fogalommeghatározások, a nettó rövid pozíciók számítása, az állampapírral kapcsolatos fedezett hitel-nemteljesítési csereügyletek, a bejelentési küszöbértékek, a korlátozások felfüggesztéséhez szükséges likviditási küszöbértékek, a pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesése és a káros hatással járó események tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság 919/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. július 5.) a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a likvid részvények és más pénzügyi eszközök árfolyamesése számításának módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

16

*

A Bizottság 920/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 4.) a Ciprus lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott horogsoros hajók által az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászat tilalmáról

18

*

A Bizottság 921/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 8.) az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 179. alkalommal történő módosításáról

20

A Bizottság 922/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 8.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

22

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2012/24/EU irányelve (2012. október 8.) a traktorok teljesítményleadó tengelyeire és ezek védőburkolatára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 86/297/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki rendelkezései kiigazítása céljából való módosításáról (
  1
  )

1

24

HATÁROZATOK

2012/624/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2012. október 4.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésének Magyarország részére történő engedélyezéséről

26

2012/625/EU

*

A Tanács határozata (2012. október 4.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy ciprusi tagjának kinevezéséről

28

2012/626/EU

*

A Tanács határozata (2012. október 4.) a Régiók Bizottsága hat román tagjának és öt román póttagjának kinevezéséről

29

2012/627/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. október 5.) Ausztrália jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  )

1

30

2012/628/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. október 5.) az Amerikai Egyesült Államok jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 9.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/1

---

A BIZOTTSÁG 918/2012/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2012. július 5.)

a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a fogalommeghatározások, a nettó rövid pozíciók számítása, az állampapírral kapcsolatos fedezett hitel-nemteljesítési csereügyletek, a bejelentési küszöbértékek, a korlátozások felfüggesztéséhez szükséges likviditási küszöbértékek, a pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesése és a káros hatással járó események tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló, 2012. március 14-i 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (2) bekezdésére, 3. cikke (7) bekezdésére, 4. cikke (2) bekezdésére, 7. cikke (3) bekezdésére, 13. cikke (4) bekezdésére, 23. cikke (7) bekezdésére és 30. cikkére,

mivel:

| (1) | A 236/2012/EU rendelet a short ügyletekre és a hitel-nemteljesítési csereügyletekre (CDS) vonatkozóan előír bizonyos intézkedéseket. A 236/2012/EU rendelet 42. cikke felhatalmazza a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az említett rendelet rendelkezéseinek kiegészítésére. Ez a felhatalmazáson alapuló jogi aktus egyes nem alapvető rendelkezéseket egészít ki és módosít. |
| --- | --- |

(1)

A 236/2012/EU rendelet a short ügyletekre és a hitel-nemteljesítési csereügyletekre (CDS) vonatkozóan előír bizonyos intézkedéseket. A 236/2012/EU rendelet 42. cikke felhatalmazza a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az említett rendelet rendelkezéseinek kiegészítésére. Ez a felhatalmazáson alapuló jogi aktus egyes nem alapvető rendelkezéseket egészít ki és módosít.

| (2) | A rendeletben szereplő rendelkezések szorosan összefüggnek egymással, mivel a bejelentési és közzétételi küszöbértékek, valamint az állampapírral kapcsolatos fedezetlen hitel-nemteljesítési csereügyletek a fogalmak meghatározásán és a rövid pozíciók számítási módszerein alapulnak, míg a pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesésére és az állampapírpiacok likviditásának csökkenésére vonatkozó rendelkezések nem választhatók el a káros hatással járó események meghatározásától. A short ügyletekre vonatkozó, egy időben hatályba léptetendő említett rendelkezések koherenciájának biztosítása érdekében helyénvaló a 236/2012/EU rendeletben előírt rendelkezéseket egyetlen rendeletbe foglalni. |
| --- | --- |

(2)

A rendeletben szereplő rendelkezések szorosan összefüggnek egymással, mivel a bejelentési és közzétételi küszöbértékek, valamint az állampapírral kapcsolatos fedezetlen hitel-nemteljesítési csereügyletek a fogalmak meghatározásán és a rövid pozíciók számítási módszerein alapulnak, míg a pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesésére és az állampapírpiacok likviditásának csökkenésére vonatkozó rendelkezések nem választhatók el a káros hatással járó események meghatározásától. A short ügyletekre vonatkozó, egy időben hatályba léptetendő említett rendelkezések koherenciájának biztosítása érdekében helyénvaló a 236/2012/EU rendeletben előírt rendelkezéseket egyetlen rendeletbe foglalni.

| (3) | A 236/2012/EU rendelet több fogalommeghatározást tartalmaz. A fokozott egyértelműség és jogbiztonság érdekében a 2. cikk (1) bekezdésében szereplő fogalommeghatározásokhoz kapcsolódóan további kiegészítő rendelkezésekre van szükség, különös tekintettel arra, hogy milyen esetekben minősül valamely természetes vagy jogi személy egy adott pénzügyi eszköz birtokosának a short ügyletek meghatározásának alkalmazásában, valamint pontosítani kell, hogy a 236/2012/EU rendelet alkalmazásában mikor minősül valamely természetes vagy jogi személy részvény vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír birtokosának. A pontosítások azt hivatottak biztosítani, hogy a 236/2012/EU rendelet a tagállamok eltérő jogi megközelítései ellenére is egységes joghatással bírjon. A tagállamokban jelenleg nem harmonizált az értékpapírokkal kapcsolatos tulajdonjog és birtokviszony fogalma, a 236/2012/EU rendelet rendelkezései ugyanakkor csak a short ügyletekre alkalmazandók, és a tervek szerint nem érintik a jogi szabályozás jövőbeni alakulását, többek között a jogszabályok harmonizációját. |
| --- | --- |

(3)

A 236/2012/EU rendelet több fogalommeghatározást tartalmaz. A fokozott egyértelműség és jogbiztonság érdekében a 2. cikk (1) bekezdésében szereplő fogalommeghatározásokhoz kapcsolódóan további kiegészítő rendelkezésekre van szükség, különös tekintettel arra, hogy milyen esetekben minősül valamely természetes vagy jogi személy egy adott pénzügyi eszköz birtokosának a short ügyletek meghatározásának alkalmazásában, valamint pontosítani kell, hogy a 236/2012/EU rendelet alkalmazásában mikor minősül valamely természetes vagy jogi személy részvény vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír birtokosának. A pontosítások azt hivatottak biztosítani, hogy a 236/2012/EU rendelet a tagállamok eltérő jogi megközelítései ellenére is egységes joghatással bírjon. A tagállamokban jelenleg nem harmonizált az értékpapírokkal kapcsolatos tulajdonjog és birtokviszony fogalma, a 236/2012/EU rendelet rendelkezései ugyanakkor csak a short ügyletekre alkalmazandók, és a tervek szerint nem érintik a jogi szabályozás jövőbeni alakulását, többek között a jogszabályok harmonizációját.

| (4) | A 236/2012/EU rendelet korlátozásokat és kötelezettségeket, többek között a részvényekkel és állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid pozícióval rendelkező vagy ilyen pozíciót szerző természetes vagy jogi személyekre vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményeket ír elő. A részvényekkel és állampapírokkal kapcsolatos hosszú és rövid pozíciók birtoklása és értékelése több különböző módon történhet. Az egységes megközelítés biztosítása, valamint a részvényekkel és állampapírokkal kapcsolatos rövid pozíciókra vonatkozóan előirányzott intézkedések hatályba emelése érdekében ezért pontosabban meg kell határozni a nettó rövid pozíciók számításának módját. Short ügylet egyedi eszközökhöz vagy állampapírkosarakhoz egyaránt kapcsolódhat, ezért meg kell határozni, hogy az állampapírkosarat érintő short ügyletek hogyan szerepeljenek az ilyen számításokban. A nettó rövid pozíciók számítására irányuló szilárd megközelítés biztosítása érdekében a hosszú részvénypozíciók meghatározása során korlátozóbb szellemben kell eljárni, mint a rövid részvénypozíciók esetében. Mivel egyes pénzügyi eszközök értéke az alaptermékeik árfolyamában bekövetkező változásoktól függ, meg kell határozni, hogyan kell mindezt figyelembe venni a számítás során. Tekintettel arra, hogy a delta-tényezővel történő kiigazításon alapuló módszertan általánosan elterjedt gyakorlat, ezt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

A 236/2012/EU rendelet korlátozásokat és kötelezettségeket, többek között a részvényekkel és állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid pozícióval rendelkező vagy ilyen pozíciót szerző természetes vagy jogi személyekre vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményeket ír elő. A részvényekkel és állampapírokkal kapcsolatos hosszú és rövid pozíciók birtoklása és értékelése több különböző módon történhet. Az egységes megközelítés biztosítása, valamint a részvényekkel és állampapírokkal kapcsolatos rövid pozíciókra vonatkozóan előirányzott intézkedések hatályba emelése érdekében ezért pontosabban meg kell határozni a nettó rövid pozíciók számításának módját. Short ügylet egyedi eszközökhöz vagy állampapírkosarakhoz egyaránt kapcsolódhat, ezért meg kell határozni, hogy az állampapírkosarat érintő short ügyletek hogyan szerepeljenek az ilyen számításokban. A nettó rövid pozíciók számítására irányuló szilárd megközelítés biztosítása érdekében a hosszú részvénypozíciók meghatározása során korlátozóbb szellemben kell eljárni, mint a rövid részvénypozíciók esetében. Mivel egyes pénzügyi eszközök értéke az alaptermékeik árfolyamában bekövetkező változásoktól függ, meg kell határozni, hogyan kell mindezt figyelembe venni a számítás során. Tekintettel arra, hogy a delta-tényezővel történő kiigazításon alapuló módszertan általánosan elterjedt gyakorlat, ezt kell alkalmazni.

| (5) | A nettó rövid pozíciók a valamely természetes vagy jogi személy által tartott hosszú és rövid pozíciók alapján kerülnek kiszámításra. Előfordulhat azonban, hogy a hosszú és rövid pozíciókat egy csoporton belül különböző jogalanyok, illetve egy alapkezelő által kezelt különböző alapok birtokolják. Jelentős rövid pozíciók is titokban tarthatók, ha azokat elosztják egy csoport különböző tagjai vagy több különböző alap között. A szabályok megkerülésének mérséklése és annak biztosítása érdekében, hogy a rövid pozíciókra vonatkozó bejelentések és jelentéstétel pontos és reprezentatív képet nyújtson, részletesebb rendelkezésekben kell megállapítani a nettó rövid pozícióknak a valamely csoporthoz tartozó jogalanyok vagy az alapkezelők esetében alkalmazandó számítási módját. E rendelkezések hatályba emelése érdekében meg kell határozni a befektetési stratégia jelentését, hogy ennek alapján pontosítani lehessen, hogy egy csoporton belül mely jogalanyok rövid pozícióit, illetve mely alapok rövid pozícióit kell összesíteni. Ezenkívül meg kell határozni az alapkezelési tevékenységek fogalmát is annak tisztázása érdekében, hogy mely alapok rövid pozícióit kell összesíteni. A bejelentések tényleges megtételének szavatolása érdekében elő kell írni, hogy egy csoporton vagy különböző alapokon belül mely jogalanyok feladata a számítások és a bejelentések elvégzése. |
| --- | --- |

(5)

A nettó rövid pozíciók a valamely természetes vagy jogi személy által tartott hosszú és rövid pozíciók alapján kerülnek kiszámításra. Előfordulhat azonban, hogy a hosszú és rövid pozíciókat egy csoporton belül különböző jogalanyok, illetve egy alapkezelő által kezelt különböző alapok birtokolják. Jelentős rövid pozíciók is titokban tarthatók, ha azokat elosztják egy csoport különböző tagjai vagy több különböző alap között. A szabályok megkerülésének mérséklése és annak biztosítása érdekében, hogy a rövid pozíciókra vonatkozó bejelentések és jelentéstétel pontos és reprezentatív képet nyújtson, részletesebb rendelkezésekben kell megállapítani a nettó rövid pozícióknak a valamely csoporthoz tartozó jogalanyok vagy az alapkezelők esetében alkalmazandó számítási módját. E rendelkezések hatályba emelése érdekében meg kell határozni a befektetési stratégia jelentését, hogy ennek alapján pontosítani lehessen, hogy egy csoporton belül mely jogalanyok rövid pozícióit, illetve mely alapok rövid pozícióit kell összesíteni. Ezenkívül meg kell határozni az alapkezelési tevékenységek fogalmát is annak tisztázása érdekében, hogy mely alapok rövid pozícióit kell összesíteni. A bejelentések tényleges megtételének szavatolása érdekében elő kell írni, hogy egy csoporton vagy különböző alapokon belül mely jogalanyok feladata a számítások és a bejelentések elvégzése.

| (6) | A 236/2012/EU rendelet korlátozza a fedezetlen hitel-nemteljesítési csereügyletek kötését, ugyanakkor a jogszerű kockázatfedezeti célokat szolgáló, állampapírokkal kapcsolatos fedezett hitel-nemteljesítés csereügyleteket engedélyezi. Eszközök és kötelezettségek széles körére létesíthető fedezet állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet keretében, a jogos kockázatfedezés és a spekuláció megkülönböztetése azonban számos esetben nehézséget okozhat. Ennélfogva részletesebben és pontosabban meg kell határozni azokat az eseteket, amelyekben az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet fedezettnek tekinthető. Ahol következetes alapon, számszerűsített korrelációt kell meghatározni, egyszerű, széles körben elfogadott és ismert mérőszámot, például a Pearson-féle korrelációs együtthatót kell alkalmazni, amelyet a két változó kovarianciájának és szórásuk szorzatának hányadosaként számítanak ki. Az egyes eszközök és kötelezettségek változatos jellemzői, valamint értékük volatilitása miatt a gyakorlatban nehézséget okoz az eszközök és a kötelezettségek tökéletes fedezetet biztosító összehangolása. A 236/2012/EU rendelet arányos megközelítést ír elő a mértékegységek, valamint a fedezetlen hitel-nemteljesítési csereügyletek meghatározása tekintetében, ezért meg kell határozni, hogyan alkalmazható arányos megközelítés a fedezett hitel-nemteljesítési csereügylettel fedezett eszközökre és kötelezettségekre. Tekintettel arra, hogy a 236/2012/EU rendelet nem írja elő az állampapírral kapcsolatos fedezett hitel-nemteljesítési csereügylethez szükséges konkrét korrelációs értéket, elő kell írni, hogy tényleges korrelációnak kell megvalósulnia. |
| --- | --- |

(6)

A 236/2012/EU rendelet korlátozza a fedezetlen hitel-nemteljesítési csereügyletek kötését, ugyanakkor a jogszerű kockázatfedezeti célokat szolgáló, állampapírokkal kapcsolatos fedezett hitel-nemteljesítés csereügyleteket engedélyezi. Eszközök és kötelezettségek széles körére létesíthető fedezet állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet keretében, a jogos kockázatfedezés és a spekuláció megkülönböztetése azonban számos esetben nehézséget okozhat. Ennélfogva részletesebben és pontosabban meg kell határozni azokat az eseteket, amelyekben az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet fedezettnek tekinthető. Ahol következetes alapon, számszerűsített korrelációt kell meghatározni, egyszerű, széles körben elfogadott és ismert mérőszámot, például a Pearson-féle korrelációs együtthatót kell alkalmazni, amelyet a két változó kovarianciájának és szórásuk szorzatának hányadosaként számítanak ki. Az egyes eszközök és kötelezettségek változatos jellemzői, valamint értékük volatilitása miatt a gyakorlatban nehézséget okoz az eszközök és a kötelezettségek tökéletes fedezetet biztosító összehangolása. A 236/2012/EU rendelet arányos megközelítést ír elő a mértékegységek, valamint a fedezetlen hitel-nemteljesítési csereügyletek meghatározása tekintetében, ezért meg kell határozni, hogyan alkalmazható arányos megközelítés a fedezett hitel-nemteljesítési csereügylettel fedezett eszközökre és kötelezettségekre. Tekintettel arra, hogy a 236/2012/EU rendelet nem írja elő az állampapírral kapcsolatos fedezett hitel-nemteljesítési csereügylethez szükséges konkrét korrelációs értéket, elő kell írni, hogy tényleges korrelációnak kell megvalósulnia.

| (7) | A 236/2012/EU rendelet előírja, hogy az adott küszöbértéket meghaladó nettó rövid állampapír-pozícióval rendelkező valamely természetes vagy jogi személy értesíti az érintett illetékes hatóságot ezekről a pozíciókról. Ezt a küszöbértéket ezért kellően pontosan meg kell határozni. Az érintett állampapírpiacot jelentős mértékben nem befolyásoló, alacsony értékekre nem kell bejelentési kötelezettséget előírni, és a küszöbértéknek figyelembe kell vennie többek között az egyes kötvénypiacok likviditását és az állampapír-állomány nagyságát, valamint ezen intézkedés célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(7)

A 236/2012/EU rendelet előírja, hogy az adott küszöbértéket meghaladó nettó rövid állampapír-pozícióval rendelkező valamely természetes vagy jogi személy értesíti az érintett illetékes hatóságot ezekről a pozíciókról. Ezt a küszöbértéket ezért kellően pontosan meg kell határozni. Az érintett állampapírpiacot jelentős mértékben nem befolyásoló, alacsony értékekre nem kell bejelentési kötelezettséget előírni, és a küszöbértéknek figyelembe kell vennie többek között az egyes kötvénypiacok likviditását és az állampapír-állomány nagyságát, valamint ezen intézkedés célkitűzéseit.

| (8) | E rendelet hatálybalépésének napján még nem lesznek elérhetők a kibocsátott állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid pozíciókra vonatkozó bejelentési küszöbérték számításához szükséges adatok. Ennélfogva a közzététel napján érvényes kezdeti bejelentési küszöbértéket két kritérium, egyrészről az állampapír-kibocsátó által kibocsátott állampapír-állomány teljes összege, és másrészről az alapján kell meghatározni, hogy az adott állampapírnak létezik-e likvid határidős piaca. Amint valamennyi kritériumra vonatkozóan elérhetővé válnak a releváns adatok, felülvizsgált küszöbértékeket kell elfogadni. |
| --- | --- |

(8)

E rendelet hatálybalépésének napján még nem lesznek elérhetők a kibocsátott állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid pozíciókra vonatkozó bejelentési küszöbérték számításához szükséges adatok. Ennélfogva a közzététel napján érvényes kezdeti bejelentési küszöbértéket két kritérium, egyrészről az állampapír-kibocsátó által kibocsátott állampapír-állomány teljes összege, és másrészről az alapján kell meghatározni, hogy az adott állampapírnak létezik-e likvid határidős piaca. Amint valamennyi kritériumra vonatkozóan elérhetővé válnak a releváns adatok, felülvizsgált küszöbértékeket kell elfogadni.

| (9) | Amennyiben egy állampapírpiac likviditása egy bizonyos küszöbérték alá csökken, megszüntethető az állampapírokkal kapcsolatos short ügyletek befektetők általi létrehozására vonatkozó korlátozás. Abban az esetben, ha egy pénzügyi eszköz árfolyama jelentős mértékben esik valamely kereskedési helyszínen, az illetékes hatóságok megtilthatják vagy korlátozhatják az adott eszközzel kapcsolatos short ügyleteket, illetve egyéb módon korlátozhatják az adott eszközzel kapcsolatos ügyleteket. Számos különböző pénzügyi eszköz létezik, és tekintettel a különbségekre, például az eszközök és azok piacainak volatilitása között megfigyelhető eltérésekre, a pénzügyi eszközök egyes kategóriáira külön küszöbértékeket kell meghatározni. |
| --- | --- |

(9)

Amennyiben egy állampapírpiac likviditása egy bizonyos küszöbérték alá csökken, megszüntethető az állampapírokkal kapcsolatos short ügyletek befektetők általi létrehozására vonatkozó korlátozás. Abban az esetben, ha egy pénzügyi eszköz árfolyama jelentős mértékben esik valamely kereskedési helyszínen, az illetékes hatóságok megtilthatják vagy korlátozhatják az adott eszközzel kapcsolatos short ügyleteket, illetve egyéb módon korlátozhatják az adott eszközzel kapcsolatos ügyleteket. Számos különböző pénzügyi eszköz létezik, és tekintettel a különbségekre, például az eszközök és azok piacainak volatilitása között megfigyelhető eltérésekre, a pénzügyi eszközök egyes kategóriáira külön küszöbértékeket kell meghatározni.

| (10) | Ez a rendelet – az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásnak (ÁÉKBV) minősülő, tőzsdén kereskedett alapok kivételével – nem határoz meg küszöbértéket a jegyzett ÁÉKBV-k befektetési jegyeinek árfolyamában bekövetkező jelentős esésre vonatkozóan, mivel ezek árfolyama a kereskedési helyszínen belül ugyan szabadon változhat, az az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (2) előírt szabály értelmében nem térhet el jelentősen az ÁÉKBV-k nettó eszközértékétől. A származtatott eszközök árfolyamában bekövetkező jelentős csökkenés tekintetében kizárólag az ebben a rendeletben megállapított származtatott eszközök vonatkozásában kerül sor küszöbérték meghatározására. |
| --- | --- |

(10)

Ez a rendelet – az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásnak (ÁÉKBV) minősülő, tőzsdén kereskedett alapok kivételével – nem határoz meg küszöbértéket a jegyzett ÁÉKBV-k befektetési jegyeinek árfolyamában bekövetkező jelentős esésre vonatkozóan, mivel ezek árfolyama a kereskedési helyszínen belül ugyan szabadon változhat, az az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (2) előírt szabály értelmében nem térhet el jelentősen az ÁÉKBV-k nettó eszközértékétől. A származtatott eszközök árfolyamában bekövetkező jelentős csökkenés tekintetében kizárólag az ebben a rendeletben megállapított származtatott eszközök vonatkozásában kerül sor küszöbérték meghatározására.

| (11) | Ez a rendelet tisztázza az érintett illetékes hatóságokat, valamint az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott és a jogköreit az említett rendelettel összhangban gyakorló Európai Értékpapírpiaci Hatóságot (EÉPH) káros hatással járó események vagy fejlemények esetén megillető beavatkozási hatásköröket. Az egységes megközelítés biztosítása és egyúttal annak érdekében, hogy káros hatással járó váratlan események vagy fejlemények esetén megfelelő intézkedéseket lehessen hozni, el kell készíteni az ilyen események jegyzékét. |
| --- | --- |

(11)

Ez a rendelet tisztázza az érintett illetékes hatóságokat, valamint az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott és a jogköreit az említett rendelettel összhangban gyakorló Európai Értékpapírpiaci Hatóságot (EÉPH) káros hatással járó események vagy fejlemények esetén megillető beavatkozási hatásköröket. Az egységes megközelítés biztosítása és egyúttal annak érdekében, hogy káros hatással járó váratlan események vagy fejlemények esetén megfelelő intézkedéseket lehessen hozni, el kell készíteni az ilyen események jegyzékét.

| (12) | A jogbiztonság érdekében e rendeletnek a 919/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (4) azonos napon kell hatályba lépnie, |
| --- | --- |

(12)

A jogbiztonság érdekében e rendeletnek a 919/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (4) azonos napon kell hatályba lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet részletes szabályokat határoz meg a 236/2012/EU rendelet alábbi cikkeinek a következők tekintetében történő kiegészítésére:

| — | a 236/2012/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése, a tulajdonlás és a short ügylet fogalmának pontosabb meghatározása tekintetében, |
| --- | --- |

—

a 236/2012/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése, a tulajdonlás és a short ügylet fogalmának pontosabb meghatározása tekintetében,

| — | a 236/2012/EU rendelet 3. cikkének (7) bekezdése, a nettó rövid pozíció kiszámítása eseteinek és módszerének, valamint a birtoklás fogalmának pontosabb meghatározása tekintetében, |
| --- | --- |

—

a 236/2012/EU rendelet 3. cikkének (7) bekezdése, a nettó rövid pozíció kiszámítása eseteinek és módszerének, valamint a birtoklás fogalmának pontosabb meghatározása tekintetében,

| — | a 236/2012/EU rendelet 4. cikkének (2) bekezdése, az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett fedezetlen pozíciók, valamint a csoportokhoz és az alapkezelési tevékenységekhez kapcsolódó számítások pontosabb meghatározása tekintetében, |
| --- | --- |

—

a 236/2012/EU rendelet 4. cikkének (2) bekezdése, az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett fedezetlen pozíciók, valamint a csoportokhoz és az alapkezelési tevékenységekhez kapcsolódó számítások pontosabb meghatározása tekintetében,

| — | a 236/2012/EU rendelet 7. cikkének (3) bekezdése, az állampapírokkal kapcsolatos jelentős rövid pozíciókra vonatkozó bejelentési küszöbérték pontosabb meghatározása tekintetében, |
| --- | --- |

—

a 236/2012/EU rendelet 7. cikkének (3) bekezdése, az állampapírokkal kapcsolatos jelentős rövid pozíciókra vonatkozó bejelentési küszöbérték pontosabb meghatározása tekintetében,

| — | a 236/2012/EU rendelet 13. cikkének (4) bekezdése, az állampapírokkal kapcsolatos short ügyletekre vonatkozó korlátozások felfüggesztéséhez szükséges likviditási küszöbérték pontosabb meghatározása tekintetében, |
| --- | --- |

—

a 236/2012/EU rendelet 13. cikkének (4) bekezdése, az állampapírokkal kapcsolatos short ügyletekre vonatkozó korlátozások felfüggesztéséhez szükséges likviditási küszöbérték pontosabb meghatározása tekintetében,

| — | a 236/2012/EU rendelet 23. cikkének (7) bekezdése, a likvid részvényektől eltérő más pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesése jelentésének pontosabb meghatározása tekintetében, |
| --- | --- |

—

a 236/2012/EU rendelet 23. cikkének (7) bekezdése, a likvid részvényektől eltérő más pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesése jelentésének pontosabb meghatározása tekintetében,

| — | a 236/2012/EU rendelet 30. cikke, az annak megállapításakor figyelembe veendő kritériumok és tényezők tekintetében, hogy milyen esetekben következnek be a 236/2012/EU rendelet 18–21. és 27. cikkében említett, káros hatással járó események vagy fejlemények, és az említett rendelet 28. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett veszélyek. |
| --- | --- |

—

a 236/2012/EU rendelet 30. cikke, az annak megállapításakor figyelembe veendő kritériumok és tényezők tekintetében, hogy milyen esetekben következnek be a 236/2012/EU rendelet 18–21. és 27. cikkében említett, káros hatással járó események vagy fejlemények, és az említett rendelet 28. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett veszélyek.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

a)   „csoport”: a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 2. cikke (1) bekezdésének f) pontja értelmében ellenőrzött vállalkozásnak minősülő jogalanyok és az ilyen vállalkozást irányító természetes vagy jogi személy;

b)   „szupranacionális kibocsátó”: a 236/2012/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdése d) pontjának i., iv., v. és vi. alpontja szerinti kibocsátó.

II.   FEJEZET

A 2. CIKK (2) BEKEZDÉSE ÉS A 3. CIKK (7) BEKEZDÉSÉNEK a) PONTJA SZERINTI FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK TOVÁBBI PONTOSÍTÁSA

3. cikk

A „tulajdonlás” kifejezés pontos meghatározása és a short ügylet definíciója

(1)   A short ügylet meghatározásának alkalmazásában azt, hogy valamely természetes vagy jogi személy valamely pénzügyi eszköz tulajdonosának tekinthető-e akkor, ha az adott eszköz tekintetében jog szerinti tulajdonosi illetőség vagy tényleges tulajdonosi illetőség áll fenn, adott esetben az adott részvénnyel vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírral kapcsolatos short ügyletre alkalmazandó joggal összhangban kell meghatározni. Amennyiben természetes vagy jogi személyek valamely részvény vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír tényleges tulajdonosai, a végső tényleges tulajdonos minősül az adott részvény vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír tulajdonosának többek között abban az esetben is, amikor a részvény vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír birtokosa a tulajdonos által meghatalmazott jogalany. E cikk alkalmazásában a tényleges tulajdonos az a befektető, aki valamely pénzügyi eszköz megszerzésének gazdasági kockázatát viseli.

(2)   A 236/2012/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontja i., ii. és iii. alpontjának alkalmazásában a 236/2012/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti „short ügylet” nem foglalja magában a következőket:

| a) | értékpapír-kölcsönzési vagy reposzerződés alapján átruházott pénzügyi eszközök értékesítése, amennyiben az értékpapírokat visszaadják, vagy az átruházó visszahívja az értékpapírokat annak érdekében, hogy az esedékesség időpontjában teljesíteni lehessen az ügyletet; |
| --- | --- |

a)

értékpapír-kölcsönzési vagy reposzerződés alapján átruházott pénzügyi eszközök értékesítése, amennyiben az értékpapírokat visszaadják, vagy az átruházó visszahívja az értékpapírokat annak érdekében, hogy az esedékesség időpontjában teljesíteni lehessen az ügyletet;

| b) | pénzügyi eszköz értékesítése valamely természetes vagy jogi személy által, aki vagy amely a pénzügyi eszközt az értékesítést megelőzően megvásárolta, de az értékesítés időpontjában még nem vette át, feltéve, hogy a pénzügyi eszközt kellő időben leszállítják ahhoz, hogy az ügyletet az esedékesség időpontjában teljesíteni lehessen; |
| --- | --- |

b)

pénzügyi eszköz értékesítése valamely természetes vagy jogi személy által, aki vagy amely a pénzügyi eszközt az értékesítést megelőzően megvásárolta, de az értékesítés időpontjában még nem vette át, feltéve, hogy a pénzügyi eszközt kellő időben leszállítják ahhoz, hogy az ügyletet az esedékesség időpontjában teljesíteni lehessen;

| c) | pénzügyi eszköz értékesítése valamely természetes vagy jogi személy által, aki vagy amely az adott pénzügyi eszközre vonatkozóan opcióval vagy hasonló követeléssel élt, feltéve, hogy a pénzügyi eszközt kellő időben leszállítják ahhoz, hogy az ügyletet az esedékesség időpontjában teljesíteni lehessen. |
| --- | --- |

c)

pénzügyi eszköz értékesítése valamely természetes vagy jogi személy által, aki vagy amely az adott pénzügyi eszközre vonatkozóan opcióval vagy hasonló követeléssel élt, feltéve, hogy a pénzügyi eszközt kellő időben leszállítják ahhoz, hogy az ügyletet az esedékesség időpontjában teljesíteni lehessen.

4. cikk

Birtoklás

A 236/2012/EU rendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának alkalmazásában valamely természetes vagy jogi személy a következő esetekben minősül valamely részvény vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír birtokosának:

| a) | a természetes vagy jogi személy a 3. cikk (1) bekezdése értelmében a részvény vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír tulajdonosa; |
| --- | --- |

a)

a természetes vagy jogi személy a 3. cikk (1) bekezdése értelmében a részvény vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír tulajdonosa;

| b) | az adott értékesítésre alkalmazandó joggal összhangban valamely részvény vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír tulajdonjogának egy természetes vagy jogi személyre történő átruházását biztosító érvényesíthető követelés áll fenn. |
| --- | --- |

b)

az adott értékesítésre alkalmazandó joggal összhangban valamely részvény vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír tulajdonjogának egy természetes vagy jogi személyre történő átruházását biztosító érvényesíthető követelés áll fenn.

III.   FEJEZET

A 3. CIKK (7) BEKEZDÉSÉNEK b) PONTJA SZERINTI NETTÓ RÖVID POZÍCIÓK

5. cikk

Nettó rövid részvénypozíciók – hosszú pozíciók

(1)   Valamely részvény tekintetében a részvénynek egy részvénykosárral kapcsolatos hosszú pozíción keresztül történő birtoklását is figyelembe kell venni a részvény kosáron belül képviselt arányának mértékéig.

(2)   A 236/2012/EU rendelet 3. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően a részvény árfolyamának növekedése esetén anyagi előnyt biztosító részvény kivételével a pénzügyi eszközön keresztül megvalósuló kitettség az I. melléklet 1. részében felsorolt egy vagy több eszközön keresztül megvalósuló részvénytőke-kitettséget jelent.

Az első albekezdésben említett kitettség annak a részvénynek az árfolyamától függ, amelynek tekintetében a nettó rövid pozíciót ki kell számítani, és amely a részvény árfolyamának vagy értékének növekedése esetén anyagi előnyt biztosít.

6. cikk

Nettó rövid részvénypozíciók – rövid pozíciók

(1)   Valamely részvény tekintetében a részvénynek egy részvénykosárral kapcsolatos short ügylet keretében lebonyolított rövidre eladását is figyelembe kell venni az adott részvény kosáron belül képviselt arányának mértékéig.

(2)   A 236/2012/EU rendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának és 3. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában, amennyiben egy pénzügyi eszközzel, többek között az I. melléklet 1. részében felsorolt eszközökkel kapcsolatos pozíció a részvény árfolyamának vagy értékének csökkenése esetén biztosít anyagi előnyt, ezt a pozíciót a rövid pozíció számításakor figyelembe kell venni.

7. cikk

Nettó rövid részvénypozíciók – általános

Az 5. és 6. cikkben említett nettó rövid pozíciók alkalmazásában figyelembe kell venni az alábbi kritériumokat:

| a) | nincs jelentősége, hogy megállapodtak-e az ügyletek alapjául szolgáló eszközök készpénz ellenében történő elszámolásáról vagy fizikai átadásáról; |
| --- | --- |

a)

nincs jelentősége, hogy megállapodtak-e az ügyletek alapjául szolgáló eszközök készpénz ellenében történő elszámolásáról vagy fizikai átadásáról;

| b) | a ki nem bocsátott részvényekre vonatkozó követelést létrehozó pénzügyi eszközökkel, valamint jegyzési jogokkal, átváltoztatható kötvényekkel és más hasonló eszközökkel kapcsolatos rövid pozíciók a nettó rövid pozíció számításakor nem minősülnek rövid pozíciónak. |
| --- | --- |

b)

a ki nem bocsátott részvényekre vonatkozó követelést létrehozó pénzügyi eszközökkel, valamint jegyzési jogokkal, átváltoztatható kötvényekkel és más hasonló eszközökkel kapcsolatos rövid pozíciók a nettó rövid pozíció számításakor nem minősülnek rövid pozíciónak.

8. cikk

Nettó rövid állampapír-pozíciók – hosszú pozíciók

(1)   E cikk és a II. melléklet alkalmazásában az árazás a hozamot, illetve amennyiben az érintett eszközökhöz vagy kötelezettségekhez nem köthető hozam, vagy ha a hozam nem alkalmas az érintett eszközök és kötelezettségek összehasonlítására, az árfolyamot jelenti. Valamely állampapír tekintetében az állampapírnak egy különböző állampapír-kibocsátók állampapírjait tartalmazó kosárral kapcsolatos hosszú pozíción keresztül történő birtoklását is figyelembe kell venni az állampapír kosáron belül képviselt arányának mértékéig.

(2)   A 236/2012/EU rendelet 3. cikke (2) bekezdése b) pontjának alkalmazásában az állampapír árfolyamának növekedése esetén anyagi előnyt biztosító állampapírtól eltérő eszközön keresztül megvalósuló kitettség az I. melléklet 2. részében felsorolt egy vagy több eszközön keresztül megvalósuló kitettséget jelent, minden esetben feltételezve, hogy azok árfolyama azon állampapír árfolyamától függ, amely alapján a nettó rövid pozíciót számítani kell, és amely az állampapír árfolyamának növekedése esetén anyagi előnyt biztosít.

(3)   Mindenkor feltéve, hogy a 236/2012/EU rendelet 3. cikkének (5) bekezdésével, valamint a (4) és (5) bekezdéssel összhangban azok szorosan korrelálnak, a hosszú pozíció számításakor valamely állampapír-kibocsátó azon állampapírjával kapcsolatos összes nettó pozíciót figyelembe kell venni, amely szorosan korrelál valamely rövid pozícióban szereplő állampapír árazásával. Az Unión kívüli állampapír-kibocsátók által kibocsátott állampapírokat nem kell figyelembe venni.

(4)   Likvid piaci árú eszközök esetén a másik állampapír-kibocsátó által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír árazása és az adott állampapír-kibocsátó állampapírjának árazása közötti szoros korrelációt az állampapírral kapcsolatos pozíció létrejöttét megelőző 12 hónapra vonatkozó, súlyozott napi összesített adatok alapján mérik. Likvid piaccal nem rendelkező eszközök esetén, vagy amennyiben a korábbi árfolyamadatok 12 hónapnál rövidebb időre állnak rendelkezésre, hasonló időtartamra vonatkozó helyettesítőt kell alkalmazni.

(5)   A 236/2012/EU rendelet 3. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában egy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír és egy kibocsátott állampapír szorosan korrelálónak minősül, amennyiben a másik állampapír-kibocsátó hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjának árazása és az adott állampapír árazása közötti Pearson-féle korrelációs együttható értéke az érintett időszakra vonatkozóan legalább 80 %.

(6)   Amennyiben a pozíció a folyamatos 12 hónapos időkeret alapján később már nem tekinthető szorosan korrelálónak, a korábban szorosan korreláló állampapír kibocsátójának állampapírja a hosszú pozíció kiszámításakor nem vehető figyelembe. A pozíciókat azonban továbbra is szorosan korrelálónak kell tekinteni akkor, ha az állampapír korrelációs szintje ideiglenesen – legfeljebb 3 hónapra – a (4) bekezdésben meghatározott szint alá csökkent, feltéve, hogy a korrelációs együttható értéke e 3 hónapos időszak során legalább 60 %.

(7)   A nettó rövid pozíciók számításakor nincs jelentősége, hogy megállapodtak-e az ügyletek alapjául szolgáló eszközök készpénz ellenében történő elszámolásáról vagy fizikai átadásáról.

9. cikk

Nettó rövid állampapír-pozíciók – rövid pozíciók

(1)   Valamely állampapír tekintetében az állampapírnak egy állampapírkosárral kapcsolatos short ügylet keretében lebonyolított rövidre eladását is figyelembe kell venni az adott állampapír kosáron belül képviselt arányának mértékéig.

(2)   A 236/2012/EU rendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának és 3. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában, amennyiben egy pénzügyi eszközzel, többek között a 8. cikk (2) bekezdésében felsorolt eszközökkel kapcsolatos pozíció az állampapír árfolyamának vagy értékének csökkenése esetén biztosít anyagi előnyt, ezt a pozíciót a rövid pozíció számításakor figyelembe kell venni.

(3)   A valamely állampapír-kibocsátóhoz köthető, állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyleteket figyelembe kell venni az adott állampapírral kapcsolatos nettó rövid pozíció számításakor. Az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet keretében történő eladás hosszú pozíciónak, az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet keretében történő vétel pedig rövid pozíciónak minősül.

(4)   Amennyiben egy állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció nem az adott állampapír-kibocsátóhoz köthető állampapír kockázatának fedezésére szolgál, a kockázatfedezeti érték nem tekinthető hosszú pozíciónak annak kiszámításakor, hogy valamely természetes vagy jogi személy egy állampapír-kibocsátó kibocsátott állampapírja tekintetében nettó rövid pozícióval rendelkezik-e.

(5)   A nettó rövid pozíciók számításakor nincs jelentősége, hogy megállapodtak-e az ügyletek alapjául szolgáló eszközök készpénz ellenében történő elszámolásáról vagy fizikai átadásáról.

10. cikk

Nettó rövid részvénypozíciók számítási módja

(1)   A 236/2012/EU rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerinti nettó rövid pozíció kiszámításához a II. mellékletben ismertetett, a részvényekre vonatkozó, delta-tényezővel történő kiigazításon alapuló modellt kell alkalmazni.

(2)   Az azonos részvényekkel kapcsolatos hosszú vagy rövid pozíciók valamely természetes vagy jogi személy által történő kiszámításakor ugyanezt a módszert kell alkalmazni.

(3)   A nettó rövid pozíció számításakor a kereskedési helyszínen vagy azon kívül történő minden olyan pénzügyi eszközökkel kapcsolatos ügyletet figyelembe kell venni, amely a részvény árfolyamának vagy értékének változása esetén anyagi előnyt biztosít.

11. cikk

Nettó rövid állampapír-pozíciók számítása

(1)   A 236/2012/EU rendelet 3. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában az állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid pozíciók kiszámításakor minden olyan pénzügyi eszközökkel kapcsolatos ügyletet figyelembe kell venni, amely az állampapír árának vagy hozamának változása esetén anyagi előnyt biztosít. A II. mellékletben ismertetett, állampapírokra vonatkozó, delta-tényezővel történő kiigazításon alapuló modellt kell alkalmazni.

(2)   A 236/2012/EU rendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban a pozíciók számítását minden olyan állampapír-kibocsátóra vonatkozóan külön el kell végezni, amelynek vonatkozásában valamely természetes vagy jogi személy rövid pozícióval rendelkezik.

IV.   FEJEZET

A 3. CIKK (7) BEKEZDÉSÉNEK c) PONTJA SZERINTI, ALAPOKBAN VAGY CSOPORTOKBAN SZERZETT NETTÓ RÖVID POZÍCIÓK

12. cikk

A több alaphoz vagy kezelt portfólióhoz kapcsolódó kezelési tevékenységekkel kapcsolatos pozíciók számítási módszere

(1)   A valamely adott kibocsátóval kapcsolatos nettó rövid pozíció kiszámítását a 236/2012/EU rendelet 3. cikke (7) bekezdésének a) és b) pontjával összhangban, az alap jogi formájától függetlenül minden egyes alap és minden kezelt portfólió esetében külön kell elvégezni.

(2)   A 12. és 13. cikk alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

a)   „befektetési stratégia”: egy adott kibocsátó kapcsán valamely alapkezelő által alkalmazott stratégia, amelynek célja, hogy az alapkezelő az adott kibocsátó által kibocsátott vagy hozzá kapcsolódó különböző pénzügyi eszközöket érintő ügyleteken keresztül nettó rövid vagy nettó hosszú pozíciót szerezzen;

b)   „kezelési tevékenységek”: jogi formától függetlenül különböző alapok kezelése, valamint diszkrecionális, ügyfelenkénti megbízásokkal összhangban végzett portfóliókezelés, amennyiben az ilyen portfóliók egy vagy több pénzügyi eszközt tartalmaznak;

c)   „alapkezelő”: olyan jogi személy vagy jogalany, többek között részleg, egység vagy osztály, amely szabad felhatalmazás alapján, megbízás keretében alapok vagy portfóliók kezelését végzi.

(3)   Az alapkezelőnek összesítenie kell az általa kezelt azon alapokkal és portfóliókkal kapcsolatos nettó rövid pozíciókat, amelyek esetében egy adott kibocsátó kapcsán azonos befektetési stratégiát követ.

(4)   A fenti módszer alkalmazásakor az alapkezelő:

| a) | figyelembe veszi az olyan alapokkal és portfóliókkal kapcsolatos pozíciókat, amelyek kezelésével harmadik fél bízta meg; |
| --- | --- |

a)

figyelembe veszi az olyan alapokkal és portfóliókkal kapcsolatos pozíciókat, amelyek kezelésével harmadik fél bízta meg;

| b) | nem veszi figyelembe az olyan alapokkal és portfóliókkal kapcsolatos pozíciókat, amelyek kezelésével harmadik felet bízott meg. |
| --- | --- |

b)

nem veszi figyelembe az olyan alapokkal és portfóliókkal kapcsolatos pozíciókat, amelyek kezelésével harmadik felet bízott meg.

Az alapkezelő bejelenti és szükség esetén közzéteszi a (3) és (4) bekezdés alapján létrejött nettó rövid pozíciót, amennyiben az a 236/2012/EU rendelet 5–11. cikkével összhangban eléri vagy meghaladja a vonatkozó bejelentési vagy közzétételi küszöbértéket.

(5)   Amennyiben egy önálló jogalany más, nem kezelési jellegű tevékenységekkel együtt végez kezelési tevékenységeket, az (1)–(3) bekezdésben ismertetett módszert csak a kezelési tevékenységekre alkalmazza, és az így kapott nettó rövid pozíciókat bejelenti, valamint közzéteszi.

(6)   Azon nem kezelési jellegű tevékenységei esetén, amelyek eredményeképpen saját számlás rövid pozícióra tesz szert, az önálló jogalany a nettó rövid pozíció egy adott kibocsátóra vonatkozó számítását a 236/2012/EU rendelet 3. cikke (7) bekezdésének a) és b) pontjával összhangban végzi el, és az így kapott nettó rövid pozíciókat bejelenti, valamint közzéteszi.

13. cikk

A pozíciók számításának módszere a valamely adott kibocsátóhoz kapcsolódó hosszú vagy rövid pozíciókkal rendelkező, csoporthoz tartozó jogalanyok esetében

(1)   A nettó rövid pozíció kiszámítását a 236/2012/EU rendelet 3. cikke (7) bekezdésének a) és b) pontjával összhangban a csoporthoz tartozó minden egyes jogalany esetében külön kell elvégezni. Az érintett jogalany vagy annak nevében a csoport, amelyhez tartozik, bejelenti és közzéteszi a valamely adott kibocsátóhoz kapcsolódó nettó rövid pozíciót, amennyiben az eléri vagy meghaladja a bejelentési vagy közzétételi küszöbértéket. Amennyiben a csoporthoz tartozó egy vagy több jogalany alapkezelő, ezek az alap- és portfóliókezelési tevékenységek esetében a 12. cikk (1)–(4) bekezdésében ismertetett módszert alkalmazzák.

(2)   A csoportot alkotó valamennyi jogalany nettó rövid és hosszú pozícióit – a kezelési tevékenységeket végző alapkezelők pozícióinak kivételével – összesíteni és nettósítani kell. A csoport bejelenti és adott esetben közzéteszi a valamely adott kibocsátóhoz kapcsolódó nettó rövid pozíciót, amennyiben az eléri vagy meghaladja a vonatkozó bejelentési vagy közzétételi küszöbértéket.

(3)   Amennyiben egy nettó rövid pozíció eléri vagy meghaladja a 236/2012/EU rendelet 5. cikke szerinti bejelentési küszöbértéket, illetve a rendelet 6. cikke szerinti közzétételi küszöbértéket, a csoporthoz tartozó valamely jogalany a 236/2012/EU rendelet 5–11. cikkével összhangban bejelenti és közzéteszi a valamely adott kibocsátóhoz kapcsolódó és az (1) bekezdésnek megfelelően kiszámított nettó rövid pozíciót, feltéve, hogy a (2) bekezdés szerint kiszámított csoportszintű nettó rövid pozíció nem éri el, illetve nem haladja meg a bejelentési vagy közzétételi küszöbértéket. Az e célra kijelölt jogalany bejelenti és adott esetben közzéteszi a valamely adott kibocsátóhoz kapcsolódó és a (2) bekezdésnek megfelelően kiszámított csoportszintű nettó rövid pozíciót, amennyiben:

| i. | a csoporthoz tartozó egyik jogalany sem éri el vagy lépi túl a bejelentési vagy közzétételi küszöbértéket; |
| --- | --- |

i.

a csoporthoz tartozó egyik jogalany sem éri el vagy lépi túl a bejelentési vagy közzétételi küszöbértéket;

| ii. | a csoport egésze és a csoporthoz tartozó valamely jogalany egyaránt eléri vagy túllépi valamely bejelentési vagy közzétételi küszöbértéket. |
| --- | --- |

ii.

a csoport egésze és a csoporthoz tartozó valamely jogalany egyaránt eléri vagy túllépi valamely bejelentési vagy közzétételi küszöbértéket.

V.   FEJEZET

A 4. CIKK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI, ÁLLAMPAPÍRRAL KAPCSOLATOS FEDEZETT HITEL-NEMTELJESÍTÉSI CSEREÜGYLETEK

14. cikk

Az állampapírral kapcsolatos fedezetlen hitel-nemteljesítési csereügyletnek nem minősülő esetek

(1)   Az alábbi esetekben az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció nem minősül a 236/2012/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése szerinti fedezetlen pozíciónak:

| a) | a 236/2012/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti fedezetek tekintetében az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet nem minősül a 236/2012/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti fedezetlen pozíciónak, és az a hitel-nemteljesítési csereügylethez kapcsolódó állampapír értékvesztésének kockázatával korreláló eszköz- és kötelezettségérték-vesztés kockázatával szembeni fedezet céljára szolgál, amennyiben ezek az eszközök vagy kötelezettségek az adott tagállamban működő állami vagy magánszektorbeli szereplőkhöz köthetők; |
| --- | --- |

a)

a 236/2012/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti fedezetek tekintetében az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet nem minősül a 236/2012/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti fedezetlen pozíciónak, és az a hitel-nemteljesítési csereügylethez kapcsolódó állampapír értékvesztésének kockázatával korreláló eszköz- és kötelezettségérték-vesztés kockázatával szembeni fedezet céljára szolgál, amennyiben ezek az eszközök vagy kötelezettségek az adott tagállamban működő állami vagy magánszektorbeli szereplőkhöz köthetők;

| b) | az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett valamely olyan pozíció, amelyben az eszközök vagy a kötelezettségek a hitel-nemteljesítési csereügyletben megnevezett tagállamban működő állami vagy magánszektorbeli szereplőkhöz köthetők, nem minősül a 236/2012/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti fedezetlen pozíciónak, amennyiben az:






  i. | valamely tagállamhoz, valamint tagállami minisztériumhoz, ügynökséghez vagy különleges célú gazdasági egységhez, illetve szövetségi tagállam esetében a szövetséget alkotó tagok valamelyikéhez kapcsolódik; |
| --- | --- | --- |

b)

az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett valamely olyan pozíció, amelyben az eszközök vagy a kötelezettségek a hitel-nemteljesítési csereügyletben megnevezett tagállamban működő állami vagy magánszektorbeli szereplőkhöz köthetők, nem minősül a 236/2012/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti fedezetlen pozíciónak, amennyiben az:

i.

valamely tagállamhoz, valamint tagállami minisztériumhoz, ügynökséghez vagy különleges célú gazdasági egységhez, illetve szövetségi tagállam esetében a szövetséget alkotó tagok valamelyikéhez kapcsolódik;

| ii. | a 18. cikkben meghatározott korrelációs vizsgálatnak eleget tevő eszközök vagy kötelezettségek fedezésére szolgál; |
| --- | --- |

ii.

a 18. cikkben meghatározott korrelációs vizsgálatnak eleget tevő eszközök vagy kötelezettségek fedezésére szolgál;

| c) | az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett valamely olyan pozíció, amelynek esetében az eszközök vagy a kötelezettségek olyan kibocsátóhoz köthetők, amelyen belül a hitel-nemteljesítési csereügyletben megnevezett állam kezes vagy részvényes, nem minősül a 236/2012/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti fedezetlen pozíciónak, amennyiben az:






  i. | valamely tagállamhoz kapcsolódik; |
| --- | --- | --- |

c)

az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett valamely olyan pozíció, amelynek esetében az eszközök vagy a kötelezettségek olyan kibocsátóhoz köthetők, amelyen belül a hitel-nemteljesítési csereügyletben megnevezett állam kezes vagy részvényes, nem minősül a 236/2012/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti fedezetlen pozíciónak, amennyiben az:

i.

valamely tagállamhoz kapcsolódik;

| ii. | a 18. cikkben meghatározott korrelációs vizsgálatnak eleget tevő eszközök vagy kötelezettségek fedezésére szolgál. |
| --- | --- |

ii.

a 18. cikkben meghatározott korrelációs vizsgálatnak eleget tevő eszközök vagy kötelezettségek fedezésére szolgál.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a fedezet tárgyát képező eszköz vagy kötelezettség értékének a 18. cikknek megfelelően korrelálnia kell a referencia-állampapír értékével.

15. cikk

Az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylethez kapcsolódó fedezetlen pozíciónak nem minősülő esetek több tagállamban letelepedett kötelezett vagy több tagállamban található eszköz vagy kötelezettség esetén

(1)   Amennyiben egy eszköz vagy kötelezettség kötelezettje vagy abban érintett szerződő fél egyszerre több tagállamban is letelepedett, az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció a következő esetekben – a 236/2012/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban – nem minősül fedezetlen pozíciónak, feltéve, hogy az esetek mindegyike eleget tesz az e rendelet 18. cikkében ismertetett korrelációs vizsgálatnak:

| a) | amennyiben az anyavállalat és valamely leányvállalata két különböző tagállamban található, és a leányvállalat részére kölcsönt nyújtottak. Amennyiben az anyavállalat nyíltan vagy implicit módon hiteltámogatást nyújt a leányvállalatnak, engedélyezni kell, hogy a leányvállalat helye szerinti tagállam helyett az anyavállalat tagállamában bonyolítsák le az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet keretében történő vételt; |
| --- | --- |

a)

amennyiben az anyavállalat és valamely leányvállalata két különböző tagállamban található, és a leányvállalat részére kölcsönt nyújtottak. Amennyiben az anyavállalat nyíltan vagy implicit módon hiteltámogatást nyújt a leányvállalatnak, engedélyezni kell, hogy a leányvállalat helye szerinti tagállam helyett az anyavállalat tagállamában bonyolítsák le az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet keretében történő vételt;

| b) | a valamely másik tagállamban működő leányvállalat felett tulajdonjoggal vagy ellenőrzési joggal rendelkező holding anyavállalat esetében. Amennyiben a kötvénykibocsátó az anyavállalat, a fedezett eszközök és bevételek azonban a leányvállalat tulajdonát képezik, engedélyezni kell a leányvállalat helye szerinti tagállamhoz köthető, állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet keretében történő vételt; |
| --- | --- |

b)

a valamely másik tagállamban működő leányvállalat felett tulajdonjoggal vagy ellenőrzési joggal rendelkező holding anyavállalat esetében. Amennyiben a kötvénykibocsátó az anyavállalat, a fedezett eszközök és bevételek azonban a leányvállalat tulajdonát képezik, engedélyezni kell a leányvállalat helye szerinti tagállamhoz köthető, állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet keretében történő vételt;

| c) | amennyiben annak célja a valamely tagállamban található és egy másik tagállam állampapírjaiba befektető vállalattal szembeni kitettség fedezése, abban a mértékben, amilyenben a második tagállam állampapírjainak árfolyamában bekövetkező jelentős esés súlyosan érintené az említett vállalatot, feltéve, hogy a vállalat mindkét tagállamban letelepedett. Amennyiben az e kockázat és a második tagállam állampapírja közötti korreláció mértéke meghaladja az e kockázat és a vállalat székhelye szerinti tagállam állampapírja közötti korreláció mértékét, engedélyezni kell a második tagállamhoz köthető, állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet keretében történő vételt. |
| --- | --- |

c)

amennyiben annak célja a valamely tagállamban található és egy másik tagállam állampapírjaiba befektető vállalattal szembeni kitettség fedezése, abban a mértékben, amilyenben a második tagállam állampapírjainak árfolyamában bekövetkező jelentős esés súlyosan érintené az említett vállalatot, feltéve, hogy a vállalat mindkét tagállamban letelepedett. Amennyiben az e kockázat és a második tagállam állampapírja közötti korreláció mértéke meghaladja az e kockázat és a vállalat székhelye szerinti tagállam állampapírja közötti korreláció mértékét, engedélyezni kell a második tagállamhoz köthető, állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet keretében történő vételt.

(2)   Az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció a következő esetekben – a 236/2012/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban – nem minősül fedezetlen pozíciónak, feltéve, hogy az esetek mindegyike eleget tesz az e rendelet 18. cikkében ismertetett korrelációs vizsgálatnak:

| a) | amennyiben egy fedezett eszköz vagy kötelezettség kötelezettje vagy abban érintett szerződő fél olyan vállalat, melynek működése az Unió egész területére kiterjed, illetve a fedezet tárgyát képező kitettség az Unióhoz vagy a pénznemként eurót használó valamely tagállamhoz kapcsolódik, engedélyezni kell annak az államkötvénnyel kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletek megfelelő európai vagy euróövezeti indexével történő fedezését; |
| --- | --- |

a)

amennyiben egy fedezett eszköz vagy kötelezettség kötelezettje vagy abban érintett szerződő fél olyan vállalat, melynek működése az Unió egész területére kiterjed, illetve a fedezet tárgyát képező kitettség az Unióhoz vagy a pénznemként eurót használó valamely tagállamhoz kapcsolódik, engedélyezni kell annak az államkötvénnyel kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletek megfelelő európai vagy euróövezeti indexével történő fedezését;

| b) | amennyiben egy fedezett eszközben vagy kötelezettségben érintett szerződő fél szupranacionális kibocsátó, engedélyezni kell a partnerkockázatnak a megfelelően kiválasztott, az érintett jogalany kezeseihez vagy részvényeseihez köthető hitel-nemteljesítési csereügyleteket tartalmazó kosárral történő fedezését. |
| --- | --- |

b)

amennyiben egy fedezett eszközben vagy kötelezettségben érintett szerződő fél szupranacionális kibocsátó, engedélyezni kell a partnerkockázatnak a megfelelően kiválasztott, az érintett jogalany kezeseihez vagy részvényeseihez köthető hitel-nemteljesítési csereügyleteket tartalmazó kosárral történő fedezését.

16. cikk

Az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletek fedezetlen pozícióinak igazolása

A hitel-nemteljesítési csereügyletet bonyolító természetes vagy jogi személyek az illetékes hatóság kérésére e hatóság előtt:

| a) | igazolják, hogy a pozíció megszerzésének időpontjában a 15. cikkben felsorolt esetek melyike teljesült; |
| --- | --- |

a)

igazolják, hogy a pozíció megszerzésének időpontjában a 15. cikkben felsorolt esetek melyike teljesült;

| b) | bizonyítják, hogy az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett adott pozíció tekintetében az ilyen pozíció tartása során folyamatosan teljesül a 18. cikk szerinti korrelációs vizsgálatnak való megfelelés, és teljesülnek a 19. cikkben foglalt arányossági követelmények. |
| --- | --- |

b)

bizonyítják, hogy az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett adott pozíció tekintetében az ilyen pozíció tartása során folyamatosan teljesül a 18. cikk szerinti korrelációs vizsgálatnak való megfelelés, és teljesülnek a 19. cikkben foglalt arányossági követelmények.

17. cikk

Fedezet tárgyát képező eszközök és kötelezettségek

Az alábbi esetekben lehetséges az eszközök és kötelezettségek állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció révén történő fedezése, feltéve, hogy teljesülnek a 236/2012/EU rendelet 15. és 18. cikkében előírt feltételek:

| a) | az érintett kibocsátó állampapírjaival kapcsolatos hosszú pozíció; |
| --- | --- |

a)

az érintett kibocsátó állampapírjaival kapcsolatos hosszú pozíció;

| b) | a hitel-nemteljesítési csereügyletekben megnevezett állampapír-kibocsátóval szembeni kitettség fedezésére használt pozíciók vagy portfóliók; |
| --- | --- |

b)

a hitel-nemteljesítési csereügyletekben megnevezett állampapír-kibocsátóval szembeni kitettség fedezésére használt pozíciók vagy portfóliók;

| c) | a hitel-nemteljesítési csereügyletben megnevezett, állampapírokat kibocsátó tagállam állami szereplőihez köthető eszközök vagy kötelezettségek. Ide tartozik a központi, regionális és helyi kormányzatoknak, továbbá az állami szektor szereplőinek való kitettség vagy az általuk garantált bárminemű kitettség, továbbá ilyen eszközök lehetnek többek között az olyan pénzügyi szerződések, eszközökből vagy pénzügyi kötelezettségekből álló portfóliók, valamint kamatláb- vagy devizacsere-ügyletek, amelyek esetében az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletet a partnerkockázat kezelésére szolgáló eszközként használják a pénzügyi és külkereskedelmi szerződéseknek való kitettség fedezése révén; |
| --- | --- |

c)

a hitel-nemteljesítési csereügyletben megnevezett, állampapírokat kibocsátó tagállam állami szereplőihez köthető eszközök vagy kötelezettségek. Ide tartozik a központi, regionális és helyi kormányzatoknak, továbbá az állami szektor szereplőinek való kitettség vagy az általuk garantált bárminemű kitettség, továbbá ilyen eszközök lehetnek többek között az olyan pénzügyi szerződések, eszközökből vagy pénzügyi kötelezettségekből álló portfóliók, valamint kamatláb- vagy devizacsere-ügyletek, amelyek esetében az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletet a partnerkockázat kezelésére szolgáló eszközként használják a pénzügyi és külkereskedelmi szerződéseknek való kitettség fedezése révén;

| d) | az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben megnevezett tagállamban letelepedett magánszektorbeli szereplőkkel szembeni kitettség. A szóban forgó kitettség magában foglalja többek között a kölcsönöket, a partnerkockázatot (ideértve a szabályozói tőkét igénylő potenciális kitettséget is), kintlévőségeket és garanciákat. Az eszközök és kötelezettségek lehetnek többek között olyan pénzügyi szerződések, eszközökből vagy pénzügyi kötelezettségekből álló portfóliók, valamint kamatláb- vagy devizacsere-ügyletek, amelyekkel összefüggésben az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletet a partnerkockázat kezelésére szolgáló eszközként használják a pénzügyi szerződéseknek való kitettség vagy a kereskedelemfinanszírozási kitettség fedezése révén; |
| --- | --- |

d)

az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben megnevezett tagállamban letelepedett magánszektorbeli szereplőkkel szembeni kitettség. A szóban forgó kitettség magában foglalja többek között a kölcsönöket, a partnerkockázatot (ideértve a szabályozói tőkét igénylő potenciális kitettséget is), kintlévőségeket és garanciákat. Az eszközök és kötelezettségek lehetnek többek között olyan pénzügyi szerződések, eszközökből vagy pénzügyi kötelezettségekből álló portfóliók, valamint kamatláb- vagy devizacsere-ügyletek, amelyekkel összefüggésben az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletet a partnerkockázat kezelésére szolgáló eszközként használják a pénzügyi szerződéseknek való kitettség vagy a kereskedelemfinanszírozási kitettség fedezése révén;

| e) | a fenti szereplőknek való, indexeknek, alapoknak vagy különleges célú gazdasági egységeknek való kitettség révén szerzett közvetett kitettségek. |
| --- | --- |

e)

a fenti szereplőknek való, indexeknek, alapoknak vagy különleges célú gazdasági egységeknek való kitettség révén szerzett közvetett kitettségek.

18. cikk

Korrelációs vizsgálatok

(1)   Az e fejezetben említett korrelációs vizsgálat az alábbi esetekben eredményes:

| a) | a mennyiségi korrelációs vizsgálat akkor eredményes, ha bizonyítható, hogy az eszközök és kötelezettségek árfolyama, valamint az állampapírok árfolyama közötti, az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció megszerzésének napját közvetlenül megelőző, legalább 12 havi időszak kereskedési napjaira vonatkozó adatok alapján kiszámított Pearson-féle korrelációs együttható értéke legalább 70 %; |
| --- | --- |

a)

a mennyiségi korrelációs vizsgálat akkor eredményes, ha bizonyítható, hogy az eszközök és kötelezettségek árfolyama, valamint az állampapírok árfolyama közötti, az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció megszerzésének napját közvetlenül megelőző, legalább 12 havi időszak kereskedési napjaira vonatkozó adatok alapján kiszámított Pearson-féle korrelációs együttható értéke legalább 70 %;

| b) | minőségi korreláció akkor állapítható meg, ha bizonyítható a tényleges, azaz olyan korreláció, amely megfelelő adatokon alapul, és nem csupán ideiglenes összefüggést jelez. A korrelációt az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció megszerzésének napját megelőző 12 havi időszak kereskedési napjaira vonatkozó, a közelmúltbeli időszakra súlyozott historikus adatok alapján kell kiszámítani. Ettől eltérő időtartam is figyelembe vehető, amennyiben bizonyítást nyer, hogy az ezen időszakban érvényesülő feltételek hasonlóak voltak az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció várható megszerzésének napján fennálló vagy a fedezet tárgyát képező kitettség időtartama során feltételezhetően érvényesülő feltételekhez. Likvid piaci árral nem rendelkező eszközök esetén, vagy amennyiben a rendelkezésre álló árfolyamadatok nem kellően hosszú időszakra vonatkoznak, megfelelő helyettesítőt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

minőségi korreláció akkor állapítható meg, ha bizonyítható a tényleges, azaz olyan korreláció, amely megfelelő adatokon alapul, és nem csupán ideiglenes összefüggést jelez. A korrelációt az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció megszerzésének napját megelőző 12 havi időszak kereskedési napjaira vonatkozó, a közelmúltbeli időszakra súlyozott historikus adatok alapján kell kiszámítani. Ettől eltérő időtartam is figyelembe vehető, amennyiben bizonyítást nyer, hogy az ezen időszakban érvényesülő feltételek hasonlóak voltak az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció várható megszerzésének napján fennálló vagy a fedezet tárgyát képező kitettség időtartama során feltételezhetően érvényesülő feltételekhez. Likvid piaci árral nem rendelkező eszközök esetén, vagy amennyiben a rendelkezésre álló árfolyamadatok nem kellően hosszú időszakra vonatkoznak, megfelelő helyettesítőt kell alkalmazni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett korrelációs vizsgálat akkor tekinthető eredményesnek, ha bizonyítható, hogy:

| a) | a fedezet tárgyát képező kitettség az állampapír-kibocsátó tulajdonában álló vagy olyan vállalkozáshoz köthető, amelynek a szavazatra jogosító részvénytőkéje az állampapír-kibocsátó többségi tulajdonában áll, illetve amelynek adósságaiért az állampapír-kibocsátó kezességet vállalt; |
| --- | --- |

a)

a fedezet tárgyát képező kitettség az állampapír-kibocsátó tulajdonában álló vagy olyan vállalkozáshoz köthető, amelynek a szavazatra jogosító részvénytőkéje az állampapír-kibocsátó többségi tulajdonában áll, illetve amelynek adósságaiért az állampapír-kibocsátó kezességet vállalt;

| b) | a fedezet tárgyát képező kitettség a tagállam valamely regionális, helyi vagy települési önkormányzatához köthető; |
| --- | --- |

b)

a fedezet tárgyát képező kitettség a tagállam valamely regionális, helyi vagy települési önkormányzatához köthető;

| c) | a fedezet tárgyát képező kitettség olyan vállalkozáshoz köthető, amelynek készpénzforgalma nagymértékben függ egy állampapír-kibocsátóval kötött szerződésektől vagy egy teljes körűen vagy nagy részben állampapír-kibocsátó által finanszírozott vagy ilyen kibocsátó által biztosított projekttől, például egy infrastruktúra-projekttől. |
| --- | --- |

c)

a fedezet tárgyát képező kitettség olyan vállalkozáshoz köthető, amelynek készpénzforgalma nagymértékben függ egy állampapír-kibocsátóval kötött szerződésektől vagy egy teljes körűen vagy nagy részben állampapír-kibocsátó által finanszírozott vagy ilyen kibocsátó által biztosított projekttől, például egy infrastruktúra-projekttől.

(3)   Az érintett fél az érintett illetékes hatóság kérésére igazolja, hogy az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció megszerzésének időpontjában eleget tettek a korrelációs vizsgálatnak.

19. cikk

Arányosság

(1)   Annak meghatározásakor, hogy az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció nagysága arányos-e a fedezet tárgyát képező kitettség mértékével – amennyiben tökéletes fedezetre nincs mód –, a pontos egyezés nem kötelező és megengedett a (2) bekezdés szerinti, korlátozott mértékű fedezettöbblet. Az érintett fél az illetékes hatóság kérésére megindokolja, miért nem volt lehetséges a pontos egyezés.

(2)   Amennyiben azt a fedezet tárgyát képező eszközök és kötelezettségek jellege, valamint azoknak a hitel-nemteljesítési csereügylet körébe tartozó állami kötelezettségek értékéhez való viszonya indokolja, adott értékű kitettségre nagyobb értékű, állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet révén is létesíthető fedezet. Ez azonban kizárólag akkor engedélyezhető, ha bizonyítható, hogy a referenciaportfólióhoz kapcsolódó kockázat mértékének ellentételezéséhez – az alábbi tényezőkre is figyelemmel – nagyobb értékű, állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletre van szükség:

| a) | a névleges pozíció nagysága; |
| --- | --- |

a)

a névleges pozíció nagysága;

| b) | a hitel-nemteljesítési csereügylet körébe tartozó állami kötelezettségeknek való kitettség érzékenységi aránya; |
| --- | --- |

b)

a hitel-nemteljesítési csereügylet körébe tartozó állami kötelezettségeknek való kitettség érzékenységi aránya;

| c) | annak kérdése, hogy statikus vagy dinamikus fedezeti stratégiát alkalmaznak-e. |
| --- | --- |

c)

annak kérdése, hogy statikus vagy dinamikus fedezeti stratégiát alkalmaznak-e.

(3)   A pozíciótulajdonos köteles biztosítani, hogy az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció mindenkor arányos legyen, valamint hogy az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció időtartamát az irányadó piaci gyakorlatra és a piaci likviditásra is figyelemmel a lehető legszorosabban összehangolják a fedezet tárgyát képező kitettségek időtartamával vagy azzal az időszakkal, amelynek során az adott személy a kitettségeket birtokolni kívánja. Az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció által fedezett kitettségek készpénzre váltása vagy visszaváltása esetén azokat egyenértékű kitettségekkel kell pótolni, vagy az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíciót csökkenteni kell, vagy más módon meg kell szüntetni.

(4)   Amennyiben az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett valamely pozíció a megszerzésének időpontjában fedezett volt, az kizárólag a fedezet tárgyát képező kitettségek piaci értékének vagy az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet értékének ingadozása okán nem válhat fedezetlennek tekinthetővé.

(5)   Mindenesetre, amennyiben a felek egy állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíciót az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyleteket elszámoló központi szerződő fél tagjaiként őket terhelő kötelezettségek következményeként és az e szerződő fél szabályai alkalmazásának eredményeként fogadnak el, ez a pozíció nem önkéntesen vállalt, azaz nem az adott fél által szándékosan szerzett pozíciónak minősül, és ezért nem tekinthető a 236/2012/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti fedezetlen pozíciónak.

20. cikk

Az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett fedezetlen pozíció számítási módszere

(1)   Valamely természetes vagy jogi személy állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíciójának számításakor a nettó pozíciót kell kiszámítani.

(2)   Az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció által fedezett vagy fedezni kívánt, figyelembe vehető kockázatok értékének kiszámításakor különbséget kell tenni a statikus és a dinamikus fedezeti stratégiák között. Statikus fedezet, például az állam állami vagy magánszektorbeli szereplőinek való közvetlen kitettség esetén az alkalmazandó mérőszám az abból eredő veszteség váratlan esemény miatti nemteljesítésben kifejezett mértéke, ha az a jogalany, amellyel szemben a pozíciótulajdonos kitettséggel rendelkezik, elmulasztja a teljesítést (jump-to-default). Az így kapott értéket össze kell hasonlítani az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíció nettó fogalmi értékével.

(3)   A piaci értékhez igazított kockázatok értékének kiszámításakor, amihez dinamikus fedezeti stratégiára van szükség, a számítást a fogalmi érték helyett a kockázattal kiigazított érték alapján kell elvégezni, figyelembe véve, hogy egy adott kitettség az időtartama során milyen mértékben növekedhet vagy csökkenhet, valamint figyelembe véve a fedezet tárgyát képező eszközök és kötelezettségek, továbbá a referencia-állampapírok relatív volatilitását. Béta-tényezővel történő kiigazítást kell alkalmazni, amennyiben az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozícióval fedezett eszköz vagy kötelezettség eltér a hitel-nemteljesítési csereügylet referenciaeszközétől.

(4)   A kockázatokkal szembeni, többek között indexeken, alapokon vagy különleges célú gazdasági egységeken keresztül megvalósuló közvetett kitettséget, valamint az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozícióknak való közvetett kitettséget a referenciaeszköznek, -kötelezettségnek vagy hitel-nemteljesítési csereügyletnek az indexben, alapban vagy más mechanizmusban képviselt részesedésével arányos mértékben kell figyelembe venni.

(5)   A fedezetre jogosult eszköz- és kötelezettségportfólió értékét le kell vonni az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett nettó pozíció értékéből. Ha az így kapott érték pozitív, a pozíció a 236/2012/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett fedezetlen pozíciónak minősül.

VI.   FEJEZET

AZ ÁLLAMPAPÍROKKAL KAPCSOLATOS NETTÓ RÖVID POZÍCIÓKRA VONATKOZÓ, A 7. CIKK (3) BEKEZDÉSE SZERINTI BEJELENTÉSI KÜSZÖBÉRTÉKEK

21. cikk

A kibocsátott állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid pozíciókra vonatkozó bejelentési küszöbértékek

(1)   Az állampapír-kibocsátó által kibocsátott állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid pozíciók érintett illetékes hatósághoz történő bejelentését szükségessé tevő küszöbértéket minden egyes állampapír-kibocsátó esetében a kinnlevő kibocsátott állampapír-állomány teljes összegének százalékos arányában kell megadni.

(2)   A bejelentési küszöbértéket pénzösszegben kell kifejezni. E pénzösszeg meghatározásához a százalékos küszöbértéket az állampapír-kibocsátó kinnlevő állampapírjaira kell alkalmazni, majd millió EUR-ra kell kerekíteni.

(3)   A százalékos küszöbérték alapján megállapított pénzösszeget negyedévente felül kell vizsgálni és aktualizálni kell, hogy az tükrözze az egyes állampapír-kibocsátók által kibocsátott kinnlevő állampapír-állomány teljes összegében bekövetkező változásokat.

(4)   A százalékos küszöbérték alapján megállapított pénzösszeget és a kibocsátott kinnlevő állampapírok teljes összegét az állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid pozíciók számítási módszerével összhangban kell kiszámítani.

(5)   Az egyes állampapír-kibocsátókra vonatkozó kiinduló összegeket és növekményszinteket az alábbi tényezők alapján határozzák meg:

| a) | a küszöbértékeket úgy állapítják meg, hogy az egyes állampapír-kibocsátókkal kapcsolatos alacsony értékű nettó rövid pozíciókat ne kelljen bejelenteni; |
| --- | --- |

a)

a küszöbértékeket úgy állapítják meg, hogy az egyes állampapír-kibocsátókkal kapcsolatos alacsony értékű nettó rövid pozíciókat ne kelljen bejelenteni;

| b) | az állampapír-kibocsátó kinnlevő állampapír-állományának teljes összege és a piaci szereplők által tartott, az adott állampapír-kibocsátó állampapírjaival kapcsolatos pozíciók átlagos nagysága; |
| --- | --- |

b)

az állampapír-kibocsátó kinnlevő állampapír-állományának teljes összege és a piaci szereplők által tartott, az adott állampapír-kibocsátó állampapírjaival kapcsolatos pozíciók átlagos nagysága;

| c) | az egyes állampapír-kibocsátók állampapírpiacának likviditása, adott esetben beleértve az adott állampapír határidős piacának likviditását is. |
| --- | --- |

c)

az egyes állampapír-kibocsátók állampapírpiacának likviditása, adott esetben beleértve az adott állampapír határidős piacának likviditását is.

(6)   Az (5) bekezdésben szereplő tényezőkre figyelemmel az egyes állampapír-kibocsátók esetében figyelembe veendő kiinduló összegre vonatkozó bejelentési küszöbértékek a kibocsátott kinnlevő állampapír-állomány teljes összege 0,1 vagy 0,5 %-ának felelnek meg. Az egyes kibocsátókra alkalmazandó megfelelő százalékos arányt az (5) bekezdésben ismertetett kritériumok alkalmazásával kell meghatározni annak érdekében, hogy az egyes állampapír-kibocsátókhoz hozzárendeljék a bejelentés alapjául szolgáló pénzösszegek számításához használt két százalékos küszöbérték egyikét.

(7)   E rendelet hatálybalépésekor a következő két kiinduló küszöbérték-kategória alkalmazandó:

| a) | 0,1 %-os kiinduló küszöbértéket kell alkalmazni, amennyiben a kibocsátott kinnlevő állampapír-állomány teljes összege 0 és 500 milliárd EUR közé esik; |
| --- | --- |

a)

0,1 %-os kiinduló küszöbértéket kell alkalmazni, amennyiben a kibocsátott kinnlevő állampapír-állomány teljes összege 0 és 500 milliárd EUR közé esik;

| b) | 0,5 %-os küszöbértéket kell alkalmazni, amennyiben a kibocsátott kinnlevő állampapír-állomány teljes összege meghaladja az 500 milliárd EUR-t, vagy ha az adott állampapír esetében létezik likvid határidős piac. |
| --- | --- |

b)

0,5 %-os küszöbértéket kell alkalmazni, amennyiben a kibocsátott kinnlevő állampapír-állomány teljes összege meghaladja az 500 milliárd EUR-t, vagy ha az adott állampapír esetében létezik likvid határidős piac.

(8)   A további növekményszinteket a kiinduló küszöbértékek 50 %-ában kell meghatározni, és ezek a következők:

| a) | a 0,1 %-os kiinduló bejelentési küszöbértéket meghaladó minden további 0,05 %, 0,15 %-tól kezdve; |
| --- | --- |

a)

a 0,1 %-os kiinduló bejelentési küszöbértéket meghaladó minden további 0,05 %, 0,15 %-tól kezdve;

| b) | a 0,5 %-os kiinduló küszöbértéket meghaladó minden további 0,25 %, 0,75 %-tól kezdve. |
| --- | --- |

b)

a 0,5 %-os kiinduló küszöbértéket meghaladó minden további 0,25 %, 0,75 %-tól kezdve.

(9)   Amennyiben az állampapír-kibocsátó állampapírpiacán változás történt, és ez a változás az (5) bekezdésben meghatározott tényezőket alkalmazva legalább egy naptári éve fennáll, az állampapír-kibocsátó áttér a megfelelő küszöbérték-kategóriára.

VII.   FEJEZET

AZ ÁLLAMPAPÍROKKAL KAPCSOLATOS SHORT ÜGYLETEKRE VONATKOZÓ KORLÁTOZÁSOK FELFÜGGESZTÉSÉHEZ SZÜKSÉGES LIKVIDITÁSI KÜSZÖBÉRTÉK KISZÁMÍTÁSÁHOZ ALKALMAZANDÓ, A 13. CIKK (4) BEKEZDÉSE SZERINTI PARAMÉTEREK ÉS MÓDSZEREK

22. cikk

Az állampapírokkal kapcsolatos short ügyletekre vonatkozó korlátozások felfüggesztéséhez szükséges likviditási küszöbérték kiszámításához és meghatározásához alkalmazandó paraméterek és módszerek

(1)   A kibocsátott állampapírok likviditásának az egyes illetékes hatóságok által alkalmazandó mértékegysége a forgalom, amely ebben az esetben a hitelviszonyt megtestesítő, kereskedett értékpapírok teljes névleges értéke egy különböző lejáratú referenciaeszközöket tartalmazó kosár vonatkozásában.

(2)   Az állampapírokkal kapcsolatos fedezetlen short ügyletekre vonatkozó korlátozások ideiglenes felfüggesztésére akkor kerülhet sor, ha a havi forgalom értéke az előző tizenkét hónapban mért havi kereskedési volumen ötödik percentilise alá csökken.

(3)   Az egyes illetékes hatóságok ezeket a számításokat az egy vagy több kereskedési helyszínről, a tőzsdén kívüli (OTC) kereskedésből vagy e két forrásból együttesen származó, azonnal rendelkezésre álló reprezentatív adatok alapján végzik el, és ezt követően tájékoztatják az EÉPH-t a felhasznált adatokról.

(4)   Mielőtt élnének az állampapírokkal kapcsolatos short ügyletekre vonatkozó korlátozások megszüntetésével kapcsolatos hatáskörükkel, az illetékes hatóságok meggyőződnek arról, hogy a likviditás jelentős csökkenése nem a likviditást befolyásoló időszakos hatások eredménye.

VIII.   FEJEZET

A LIKVID RÉSZVÉNYEKTŐL ELTÉRŐ MÁS PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK ÁRFOLYAMÁNAK A 23. CIKK SZERINTI JELENTŐS MÉRTÉKŰ ESÉSE

23. cikk

A likvid részvényektől eltérő más pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesése

(1)   A likvid részvényektől eltérő részvények tekintetében az előző kereskedési napon elért záró árfolyamhoz viszonyított, egyetlen kereskedési napon belül bekövetkező jelentős árfolyamesés:

| a) | a részvényárfolyam legalább 10 %-os csökkenése a fő nemzeti részvényindexben szereplő és a valamely kereskedési helyszínre bevezetett származtatott ügylet mögöttes pénzügyi eszközét képező részvény esetében; |
| --- | --- |

a)

a részvényárfolyam legalább 10 %-os csökkenése a fő nemzeti részvényindexben szereplő és a valamely kereskedési helyszínre bevezetett származtatott ügylet mögöttes pénzügyi eszközét képező részvény esetében;

| b) | a részvényárfolyam legalább 20 %-os csökkenése, amennyiben a részvény árfolyama legalább 0,50 EUR vagy annak hazai fizetőeszközben denominált megfelelője; |
| --- | --- |

b)

a részvényárfolyam legalább 20 %-os csökkenése, amennyiben a részvény árfolyama legalább 0,50 EUR vagy annak hazai fizetőeszközben denominált megfelelője;

| c) | minden más esetben a részvényárfolyam legalább 40 %-os csökkenése. |
| --- | --- |

c)

minden más esetben a részvényárfolyam legalább 40 %-os csökkenése.

(2)   Államkötvény esetében jelentős árfolyamesésnek az érintett állampapír-kibocsátó esetében a hozamgörbét érintő, egyetlen kereskedési napon belül bekövetkező legalább 7 %-os átfogó hozamnövekedés minősül.

(3)   Vállalati kötvény esetében jelentős árfolyamesésnek a vállalati kötvényt érintő, egyetlen kereskedési napon belül bekövetkező legalább 10 %-os hozamnövekedés minősül.

(4)   Pénzpiaci eszköz esetében jelentős árfolyamesésnek a pénzpiaci eszköz árfolyamának egyetlen kereskedési napon belül bekövetkező legalább 1,5 %-os csökkenése minősül.

(5)   Tőzsdén kereskedett alap, többek között ÁÉKBV-nek minősülő tőzsdén kereskedett alap esetében jelentős árfolyamesésnek a tőzsdén kereskedett alap árfolyamának egyetlen kereskedési napon belül bekövetkező legalább 10 %-os csökkenése minősül. A tőkeáttételből finanszírozott, tőzsdén kereskedett alapok árfolyamváltozása a megfelelő tőkeáttételi aránnyal kiigazítandó annak érdekében, hogy tükrözze a vele egyenértékű, tőkeáttétel nélküli, tőzsdén kereskedett közvetlen alap árfolyamában bekövetkező 10 %-os csökkenést. A tőzsdén kereskedett inverz alap árfolyamváltozása –1-es tényezővel igazítandó ki annak érdekében, hogy tükrözze a vele egyenértékű, tőkeáttétel nélküli, tőzsdén forgalmazott közvetlen alap árfolyamában bekövetkező 10 %-os csökkenést.

(6)   Amennyiben egy adott kereskedési helyszínen valamely származtatott eszközt, többek között különbözetre vonatkozó pénzügyi szerződést (CFD) forgalmaznak, és az annak egyedüli alaptermékéül szolgáló pénzügyi eszközre vonatkozóan ez a cikk, valamint a 236/2012/EU rendelet 23. cikkének (5) bekezdése meghatározza a jelentős árfolyamesés mértékét, az adott származtatott eszköz jelentős árfolyamesésének az érintett alaptermék árfolyamában bekövetkező jelentős csökkenés minősül.

IX.   FEJEZET

A 30. CIKK SZERINTI KÁROS HATÁSSAL JÁRÓ ESEMÉNYEK VAGY FEJLEMÉNYEK

24. cikk

A káros hatással járó események, fejlemények vagy fenyegetések bekövetkezésének meghatározásakor figyelembe veendő kritériumok és tényezők

(1)   A 236/2012/EU rendelet 18–21. cikkének alkalmazásában az érintett tagállamban, illetve egy vagy több más tagállamban a pénzügyi stabilitásra vagy a piaci bizalomra súlyos veszélyt jelentő, a 236/2012/EU rendelet 30. cikke szerinti káros hatással járó esemény vagy fejlemény többek között minden olyan cselekmény, következmény, tény vagy esemény, amely ésszerű várakozások szerint a következőkhöz vezet vagy vezethet:

| a) | egy adott tagállamot vagy bankot vagy a pénzügyi rendszer egésze szempontjából fontosnak tartott más pénzügyi intézményt, például az Unióban tevékenykedő biztosítótársaságot, piaciinfrastruktúra-szolgáltatót vagy eszközkezelő vállalatot érintő súlyos, esetlegesen pénzügyi bizonytalansághoz vezető pénzügyi, monetáris vagy költségvetési probléma, ha ez veszélyeztetheti a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy az Unió pénzügyi rendszerének stabilitását; |
| --- | --- |

a)

egy adott tagállamot vagy bankot vagy a pénzügyi rendszer egésze szempontjából fontosnak tartott más pénzügyi intézményt, például az Unióban tevékenykedő biztosítótársaságot, piaciinfrastruktúra-szolgáltatót vagy eszközkezelő vállalatot érintő súlyos, esetlegesen pénzügyi bizonytalansághoz vezető pénzügyi, monetáris vagy költségvetési probléma, ha ez veszélyeztetheti a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy az Unió pénzügyi rendszerének stabilitását;

| b) | valamely tagállam vagy bank vagy a pénzügyi rendszer egésze szempontjából fontosnak tartott más pénzügyi intézmény, például az Unióban tevékenykedő biztosítótársaság, piaciinfrastruktúra-szolgáltató vagy eszközkezelő vállalat nemteljesítése vagy olyan hitelminősítése, amely az említett intézmények fizetőképességével kapcsolatban súlyos bizonytalanságot teremt, vagy ésszerű várakozás szerint ilyen bizonytalanságot teremthet; |
| --- | --- |

b)

valamely tagállam vagy bank vagy a pénzügyi rendszer egésze szempontjából fontosnak tartott más pénzügyi intézmény, például az Unióban tevékenykedő biztosítótársaság, piaciinfrastruktúra-szolgáltató vagy eszközkezelő vállalat nemteljesítése vagy olyan hitelminősítése, amely az említett intézmények fizetőképességével kapcsolatban súlyos bizonytalanságot teremt, vagy ésszerű várakozás szerint ilyen bizonytalanságot teremthet;

| c) | a valamely bankhoz vagy a pénzügyi rendszer egésze szempontjából fontosnak tartott más pénzügyi intézményhez, például az Unióban tevékenykedő biztosítótársasághoz, piaciinfrastruktúra-szolgáltatóhoz vagy eszközkezelő vállalathoz, illetve adott esetben állampapír-kibocsátóhoz köthető pénzügyi eszközt érintő, jelentős lefelé irányuló spirált eredményező erőteljes eladási nyomás vagy szokatlan volatilitás; |
| --- | --- |

c)

a valamely bankhoz vagy a pénzügyi rendszer egésze szempontjából fontosnak tartott más pénzügyi intézményhez, például az Unióban tevékenykedő biztosítótársasághoz, piaciinfrastruktúra-szolgáltatóhoz vagy eszközkezelő vállalathoz, illetve adott esetben állampapír-kibocsátóhoz köthető pénzügyi eszközt érintő, jelentős lefelé irányuló spirált eredményező erőteljes eladási nyomás vagy szokatlan volatilitás;

| d) | a jelentős pénzügyi kibocsátók, piaci infrastruktúrák, klíring- és elszámoló rendszerek, valamint felügyelők fizikai struktúráiban bekövetkező releváns kár, amely hátrányosan érintheti a piacokat, különösen természeti katasztrófából vagy terrorista támadásból eredő károk esetén; |
| --- | --- |

d)

a jelentős pénzügyi kibocsátók, piaci infrastruktúrák, klíring- és elszámoló rendszerek, valamint felügyelők fizikai struktúráiban bekövetkező releváns kár, amely hátrányosan érintheti a piacokat, különösen természeti katasztrófából vagy terrorista támadásból eredő károk esetén;

| e) | valamely fizetési rendszert vagy elszámolási folyamatot érintő, különösen a bankközi műveletek vonatkozásában bekövetkező üzemzavar, amely súlyos zavarokat, illetve késéseket okoz vagy okozhat a fizetések és az elszámolás terén az uniós fizetési rendszerekben, különösen akkor, ha ez a pénzügyi vagy gazdasági feszültség növekedéséhez vezethet egy bankban vagy a pénzügyi rendszer egésze szempontjából fontosnak tartott más pénzügyi intézményen, például biztosítótársaságon, piaciinfrastruktúra-szolgáltatón vagy eszközkezelő vállalaton belül, illetve egy tagállamban. |
| --- | --- |

e)

valamely fizetési rendszert vagy elszámolási folyamatot érintő, különösen a bankközi műveletek vonatkozásában bekövetkező üzemzavar, amely súlyos zavarokat, illetve késéseket okoz vagy okozhat a fizetések és az elszámolás terén az uniós fizetési rendszerekben, különösen akkor, ha ez a pénzügyi vagy gazdasági feszültség növekedéséhez vezethet egy bankban vagy a pénzügyi rendszer egésze szempontjából fontosnak tartott más pénzügyi intézményen, például biztosítótársaságon, piaciinfrastruktúra-szolgáltatón vagy eszközkezelő vállalaton belül, illetve egy tagállamban.

(2)   A 27. cikk alkalmazásában az EÉPH az (1) bekezdésben említett kritériumok mérlegelésekor figyelembe veszi a más rendszereket vagy kibocsátókat érintő lehetséges továbbgyűrűző hatásokat vagy dominóhatást és különösen mindenfajta önbeteljesítő jelenség meglétét.

(3)   A 28. cikk (2) bekezdése a) pontjának alkalmazásában a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély:

| a) | egy adott tagállamot vagy egy tagállam pénzügyi rendszerét érintő súlyos pénzügyi, monetáris vagy költségvetési bizonytalanság veszélye, ha ez súlyosan veszélyeztetheti a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását; |
| --- | --- |

a)

egy adott tagállamot vagy egy tagállam pénzügyi rendszerét érintő súlyos pénzügyi, monetáris vagy költségvetési bizonytalanság veszélye, ha ez súlyosan veszélyeztetheti a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását;

| b) | a valamely tagállam vagy szupranacionális kibocsátó általi nemteljesítés lehetősége; |
| --- | --- |

b)

a valamely tagállam vagy szupranacionális kibocsátó általi nemteljesítés lehetősége;

| c) | a jelentős pénzügyi kibocsátók, piaci infrastruktúrák, klíring- és elszámoló rendszerek, valamint felügyelők fizikai struktúráiban bekövetkező súlyos kár, amely komolyan érintheti a határokon átnyúló piacokat, különösen természeti katasztrófából vagy terrorista támadásból eredő károk esetén, ha ez súlyosan veszélyeztetheti a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását; |
| --- | --- |

c)

a jelentős pénzügyi kibocsátók, piaci infrastruktúrák, klíring- és elszámoló rendszerek, valamint felügyelők fizikai struktúráiban bekövetkező súlyos kár, amely komolyan érintheti a határokon átnyúló piacokat, különösen természeti katasztrófából vagy terrorista támadásból eredő károk esetén, ha ez súlyosan veszélyeztetheti a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását;

| d) | valamely fizetési rendszert vagy elszámolási folyamatot érintő, különösen a bankközi műveletek vonatkozásában bekövetkező jelentős üzemzavar, amely súlyos zavarokat, illetve késéseket okoz vagy okozhat a fizetések és az elszámolás terén a határokon átnyúló uniós fizetési rendszerekben, különösen akkor, ha ez a pénzügyi vagy gazdasági feszültség növekedéséhez vezethet az Unió pénzügyi rendszere egészében vagy egy részében. |
| --- | --- |

d)

valamely fizetési rendszert vagy elszámolási folyamatot érintő, különösen a bankközi műveletek vonatkozásában bekövetkező jelentős üzemzavar, amely súlyos zavarokat, illetve késéseket okoz vagy okozhat a fizetések és az elszámolás terén a határokon átnyúló uniós fizetési rendszerekben, különösen akkor, ha ez a pénzügyi vagy gazdasági feszültség növekedéséhez vezethet az Unió pénzügyi rendszere egészében vagy egy részében.

25. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2012. november 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 86., 2012.3.24., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 2009.11.17., 32. o.

2

(3)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

3

(4)  Lásd e Hivatalos Lap 16. pontját.

4

(5)  HL L 390., 2004.12.31., 38. o.

5

---

I. MELLÉKLET

1.   RÉSZ

5. és 6. cikk

| — | Opciós szerződések, |
| --- | --- |

—

Opciós szerződések,

| — | fedezett opciós utalványok, |
| --- | --- |

—

fedezett opciós utalványok,

| — | határidős ügyletek, |
| --- | --- |

—

határidős ügyletek,

| — | indexre épülő eszközök, |
| --- | --- |

—

indexre épülő eszközök,

| — | különbözetre vonatkozó szerződések (CFD), |
| --- | --- |

—

különbözetre vonatkozó szerződések (CFD),

| — | tőzsdén kereskedett alapok részvényei/befektetési jegyei, |
| --- | --- |

—

tőzsdén kereskedett alapok részvényei/befektetési jegyei,

| — | csereügyletek, |
| --- | --- |

—

csereügyletek,

| — | spread ügyletek (spread betting), |
| --- | --- |

—

spread ügyletek (spread betting),

| — | lakossági vagy szakmai befektetői termékcsomagok, |
| --- | --- |

—

lakossági vagy szakmai befektetői termékcsomagok,

| — | összetett származtatott eszközök, |
| --- | --- |

—

összetett származtatott eszközök,

| — | részvénycertifikátok, |
| --- | --- |

—

részvénycertifikátok,

| — | globális letéti jegyek (GDR). |
| --- | --- |

—

globális letéti jegyek (GDR).

2.   RÉSZ

7. cikk

| — | Opciós szerződések, |
| --- | --- |

—

Opciós szerződések,

| — | határidős ügyletek, |
| --- | --- |

—

határidős ügyletek,

| — | indexre épülő eszközök, |
| --- | --- |

—

indexre épülő eszközök,

| — | különbözetre vonatkozó szerződések (CFD), |
| --- | --- |

—

különbözetre vonatkozó szerződések (CFD),

| — | csereügyletek, |
| --- | --- |

—

csereügyletek,

| — | spread ügyletek (spread betting), |
| --- | --- |

—

spread ügyletek (spread betting),

| — | összetett származtatott eszközök, |
| --- | --- |

—

összetett származtatott eszközök,

| — | állampapír-certifikátok. |
| --- | --- |

—

állampapír-certifikátok.

---

II. MELLÉKLET

1.   RÉSZ

A delta-tényezővel történő kiigazításon alapuló modell részvények esetében

10. cikk

(1)   Minden származtatott és készpénzpozíciót a delta-tényezővel kiigazított alapon kell figyelembe venni, ahol a készpénzpozíció delta-tényezője 1. A származtatott eszközre vonatkozó delta-tényező kiszámításakor a befektetőknek figyelembe kell venniük a származtatott eszköz folyó árából következtetett volatilitást és az alaptermék záró vagy legutolsó árfolyamát. A részvény- vagy készpénzbefektetéseket és származtatott ügyleteket is figyelembe vevő nettó rövid pozíció kiszámításához a természetes vagy jogi személyeknek ki kell számítaniuk a portfólióban szereplő minden egyes származtatott eszköz delta-tényezővel kiigazított pozícióját, szükség szerint hozzáadva vagy kivonva abból a készpénzpozíciók értékét.

(2)   A névleges rövid készpénzpozíciót nem minden esetben ellensúlyozza az azzal megegyező névleges értékű, származtatott eszközökkel kapcsolatos hosszú pozíció. A származtatott eszközökkel kapcsolatos, delta-tényezővel kiigazított hosszú pozíciók a delta-tényezővel való kiigazítás miatt nem feltétlenül ellentételezik az azonos névleges értékű, más pénzügyi eszközökkel kapcsolatos rövid pozíciókat. A 236/2012/EU rendelet 5–11. cikke értelmében bejelentési vagy közzétételi kötelezettség hatálya alá tartozó nettó rövid pozíciókat eredményező származtatott ügyleteket kötő természetes vagy jogi személyeknek ki kell számítaniuk a portfóliójukban szereplő nettó rövid pozícióknak a delta-tényező változásából eredő változásait.

(3)   Az egyes részvényekkel kapcsolatos pozíciók kiszámításakor minden olyan ügyletet figyelembe kell venni, amely valamely kosár, index vagy tőzsdén kereskedett alap részét képező részvény árfolyamának vagy értékének változása esetén anyagi előnyt biztosít. Az e pénzügyi eszközökkel kapcsolatos pozíciók számításakor figyelembe kell venni az adott részvénynek a mögöttes kosáron, indexen vagy alapon belüli súlyát. A természetes vagy jogi személyek az e pénzügyi eszközökkel kapcsolatos számításokat a 236/2012/EU rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban végzik.

(4)   A nettó rövid pozíciót a valamely kibocsátóhoz kapcsolódó, delta-tényezővel kiigazított hosszú és rövid pozíciók nettósításával kell kiszámítani.

(5)   A kibocsátott részvénytőke esetében, amennyiben a kibocsátók több részvényosztályt kínálnak, az egyes osztályokba tartozó valamennyi részvényt figyelembe kell venni, és azok száma összeadódik.

(6)   A nettó rövid pozíciók számításakor figyelembe kell venni a kibocsátó részvénytőkéjét érintő változásokat, mivel azok előidézhetik vagy megszüntethetik a 236/2012/EU rendelet 5. cikke szerinti bejelentési kötelezettséget.

(7)   A tőkeemelésből származó új kibocsátott részvényeket attól a naptól kell beleszámítani a kibocsátott részvénytőke teljes értékébe, amikor azokat valamely kereskedési helyszínre bevezetik.

(8)   A vállalat kibocsátott részvénytőkéjének százalékos arányában kifejezett nettó rövid pozíció értéke az egyenértékű részvényekkel kapcsolatos rövid pozíciónak és a vállalat kibocsátott részvénytőkéje teljes értékének a hányadosa.

2.   RÉSZ

A delta-tényezővel történő kiigazításon alapuló modell állampapírok esetében

11. cikk

(1)   Az egyes készpénzpozícióknak a futamidő vonatkozásában kiigazított névleges értékét kell figyelembe venni. Az opciós szerződéseket és egyéb származtatott eszközöket az azokra vonatkozó, az 1. résszel összhangban kiszámított delta-tényezővel kell kiigazítani. A készpénzbefektetéseket és származtatott ügyleteket is magukban foglaló nettó rövid pozíciók kiszámítása azt jelenti, hogy a portfólióban szereplő minden egyes származtatott eszköz delta-tényezővel kiigazított pozíciójához hozzáadják vagy abból kivonják a készpénzpozíciók értékét; a készpénzpozíciók delta-tényezője ebben az esetben 1.

(2)   Az eurótól eltérő fizetőeszközben kibocsátott kötvények névleges pozícióját a legutolsó rendelkezésre álló, megbízható azonnali valutaárfolyam alapján euróra át kell váltani. Más pénzügyi eszköz esetében is ugyanezt az elvet kell alkalmazni.

(3)   Más származtatott eszközök, például a határidős kötvények értékét szintén ki kell igazítani az (1), (2) és (3) bekezdésnek megfelelően.

(4)   Az egyes állampapírokkal kapcsolatos pozíciók kiszámításakor minden olyan gazdasági érdeket vagy pozíciót figyelembe kell venni, amely a valamely kosár, index vagy tőzsdén forgalmazott alap részeként birtokolt állampapír tekintetében pénzügyi előnyt biztosít. Az e pénzügyi eszközökkel kapcsolatos pozíciók számításakor figyelembe kell venni az állampapír-kitettségnek a mögöttes kosáron, indexen vagy alapon belüli súlyát. A befektetők az e pénzügyi eszközökkel kapcsolatos számításokat a 236/2012/EU rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban végzik.

(5)   A szorosan korreláló állampapírokra vonatkozó számítások során a valamely állampapír-kibocsátó hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjaival kapcsolatos hosszú pozíciók számításakor alkalmazandó módszereket kell követni. Számítási célból figyelembe kell venni a valamely állampapír-kibocsátónak az adott állampapír árazásával szorosan korreláló árazású, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjai viszonylatában fennálló hosszú pozíciókat. Amennyiben ezek a pozíciók már nem tesznek eleget a szoros korrelációt mérő vizsgálatnak, azok nem vehetők figyelembe a rövid pozíciók ellensúlyozásához.

(6)   A hitel-nemteljesítési csereügyletek névleges hosszú pozícióit a számítás során rövid pozícióként kell figyelembe venni. Az állampapírral kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletekben szerzett befektetői pozíciót a nettó pozíciók alapján kell kiszámítani. Nem vehetők figyelembe hosszú pozícióként azok a pozíciók, amelyekre nem államkötvénnyel kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylet keretében lebonyolított vétellel kívánnak fedezetet nyújtani. A számítás során a hitel-nemteljesítési csereügyletek delta-tényezője 1.

(7)   A nettó rövid pozíciót a valamely állampapír-kibocsátó kibocsátott állampapírjához kapcsolódó, delta-tényezővel kiigazított, egyenértékű hosszú és rövid pozíciók névleges értékének nettósításával kell kiszámítani.

(8)   A nettó rövid pozíciót euróban kifejezett pénzösszegben kell megadni.

(9)   A pozíciók számításakor figyelembe kell venni a korrelációs együtthatók és az adott állampapír-kibocsátó állampapír-állományának változásait.

(10)   Valamely állampapírral kapcsolatos rövid pozíciók ellensúlyozásához csak azok a hosszú pozíciók vehetők figyelembe, amelyek valamely állampapír-kibocsátónak a szóban forgó állampapír árazásával szorosan korreláló árazású, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjai viszonylatában állnak fenn. Amikor a befektető több, különböző állampapír-kibocsátókhoz köthető rövid pozíciót tart fenn, egy adott szorosan korreláló állampapírral kapcsolatos hosszú pozíció csak egyszer számolható el valamely rövid pozíciót ellensúlyozó tételként. Ugyanaz a hosszú pozíció nem alkalmazható többször a szorosan korreláló állampapírral kapcsolatos különböző rövid pozíciók ellensúlyozására.

(11)   Az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely több különböző állampapír-kibocsátó szorosan korreláló állampapírjaival kapcsolatos több hosszú pozícióval rendelkezik, köteles saját elosztási módszereiről nyilvántartást vezetni.

---

| 9.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/16

---

A BIZOTTSÁG 919/2012/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2012. július 5.)

a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a likvid részvények és más pénzügyi eszközök árfolyamesése számításának módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló, 2012. március 14-i 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke (8) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) I. mellékletének C. szakaszában szereplő pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesésének számítására vonatkozó módszert hozzá kell igazítani az értékcsökkenésnek az érintett pénzügyi eszközök fajtájától függő, különböző megnyilvánulási formáihoz. A számítási módszer irányulhat a pénzügyi eszköz tényleges árcsökkenésének, a vállalati kibocsátók által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok hozamemelkedésének, illetőleg az állampapír-kibocsátók által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknak a teljes hozamgörbén mért hozamemelkedésének meghatározására. |
| --- | --- |

(1)

A pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) I. mellékletének C. szakaszában szereplő pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesésének számítására vonatkozó módszert hozzá kell igazítani az értékcsökkenésnek az érintett pénzügyi eszközök fajtájától függő, különböző megnyilvánulási formáihoz. A számítási módszer irányulhat a pénzügyi eszköz tényleges árcsökkenésének, a vállalati kibocsátók által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok hozamemelkedésének, illetőleg az állampapír-kibocsátók által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknak a teljes hozamgörbén mért hozamemelkedésének meghatározására.

| (2) | E rendeletet a 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (3) összefüggésben kell értelmezni, amely meghatározza a nem likvid részvények, az állampapír-kibocsátók és a vállalati kibocsátók által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, a tőzsdén kereskedett alapok, a pénzpiaci eszközök és az olyan származtatott eszközök jelentős árfolyamesésére vonatkozó küszöbértékeket, amelyek egyedüli alaptermékét kereskedési helyszínen forgalmazzák. E rendeletnek ennélfogva a felsorolt eszközök jelentős árfolyamesése számítási módszerének meghatározására kell szorítkoznia. |
| --- | --- |

(2)

E rendeletet a 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (3) összefüggésben kell értelmezni, amely meghatározza a nem likvid részvények, az állampapír-kibocsátók és a vállalati kibocsátók által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, a tőzsdén kereskedett alapok, a pénzpiaci eszközök és az olyan származtatott eszközök jelentős árfolyamesésére vonatkozó küszöbértékeket, amelyek egyedüli alaptermékét kereskedési helyszínen forgalmazzák. E rendeletnek ennélfogva a felsorolt eszközök jelentős árfolyamesése számítási módszerének meghatározására kell szorítkoznia.

| (3) | A következetesség, valamint a piaci szereplők és illetékes hatóságok jogbiztonságának biztosítása érdekében e rendeletet ugyanattól a naptól kell alkalmazni, mint a 236/2012/EU rendeletet és a 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet. |
| --- | --- |

(3)

A következetesség, valamint a piaci szereplők és illetékes hatóságok jogbiztonságának biztosítása érdekében e rendeletet ugyanattól a naptól kell alkalmazni, mint a 236/2012/EU rendeletet és a 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet.

| (4) | Mivel a 236/2012/EU rendelet megállapította, hogy kötelező erejű technikai standardokat kell elfogadni annak érdekében, hogy a rendeletet hasznosan alkalmazni lehessen, és mivel 2012. november 1. előtt meg kell határozni azon szükséges nem alapvető rendelkezéseket, amelyek megkönnyítik, hogy a piaci szereplők megfeleljenek a 236/2012/EU rendelet előírásainak, az illetékes hatóságok pedig betartassák azokat, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a 236/2012/EU rendelet megállapította, hogy kötelező erejű technikai standardokat kell elfogadni annak érdekében, hogy a rendeletet hasznosan alkalmazni lehessen, és mivel 2012. november 1. előtt meg kell határozni azon szükséges nem alapvető rendelkezéseket, amelyek megkönnyítik, hogy a piaci szereplők megfeleljenek a 236/2012/EU rendelet előírásainak, az illetékes hatóságok pedig betartassák azokat, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie.

| (5) | Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH) által a Bizottságnak benyújtott szabályozási technikaistandard-tervezeten alapul. |
| --- | --- |

(5)

Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH) által a Bizottságnak benyújtott szabályozási technikaistandard-tervezeten alapul.

| (6) | Az EÉPH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozási technikai standard tervezetéről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozására vonatkozó, 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelet (4) 37. cikke alapján létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport véleményét, |
| --- | --- |

(6)

Az EÉPH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozási technikai standard tervezetéről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozására vonatkozó, 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelet (4) 37. cikke alapján létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet meghatározza a kereskedési helyszínen forgalmazott likvid részvényeknek a 236/2012/EU rendelet 23. cikke (5) bekezdése szerinti 10 %-os árfolyamesése számítására vonatkozó módszert.

(2)   Ez a rendelet meghatározza továbbá a kereskedési helyszíneken forgalmazott alábbi pénzügyi eszközök árfolyamesésének számítására vonatkozó módszert a 236/2012/EU rendelet 23. cikkének (7) bekezdése szerint elfogadott 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározottaknak megfelelően:

| a) | nem likvid részvények; |
| --- | --- |

a)

nem likvid részvények;

| b) | az alábbi nem származtatott pénzügyi eszközök:






  i. | állampapír-kibocsátók és vállalati kibocsátók által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok; |
| --- | --- | --- |

b)

az alábbi nem származtatott pénzügyi eszközök:

i.

állampapír-kibocsátók és vállalati kibocsátók által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok;

| ii. | tőzsdén kereskedett alapok; |
| --- | --- |

ii.

tőzsdén kereskedett alapok;

| iii. | pénzpiaci eszközök; |
| --- | --- |

iii.

pénzpiaci eszközök;

| c) | származtatott eszközök, amelyek egyedüli alaptermékét kereskedési helyszínen forgalmazzák. |
| --- | --- |

c)

származtatott eszközök, amelyek egyedüli alaptermékét kereskedési helyszínen forgalmazzák.

2. cikk

A likvid és nem likvid részvények jelentős árfolyamesésének számítási módszere

(1)   Kereskedési helyszínen forgalmazott részvények esetében az árfolyamesés számítása a kereskedési helyszínen az előző kereskedési napon elért, az adott kereskedési helyszín hatályos szabályzata szerinti hivatalos záró árfolyamhoz képest történik.

(2)   A számítási módszer alapján nem vehetők figyelembe az árcsökkenés olyan esetei, amelyek kizárólag a részvények felosztására, egyéb társasági eseményre vagy a kibocsátó által alkalmazott, a kibocsátott részvénytőkét érintő olyan hasonló intézkedésre vezethetők vissza, amely a részvényárnak az érintett kereskedési helyszín általi kiigazítását eredményezi.

3. cikk

Egyéb nem származtatott pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesésének számítási módszere

(1)   A jelentős árfolyamesés számítása a részvényektől és a származtatott eszközök 2004/39/EK irányelv I. melléklete C. szakaszának 4–10. pontjában felsorolt kategóriáitól eltérő pénzügyi eszközök esetében a (2), (3) és (4) bekezdés alapján történik.

(2)   Olyan pénzügyi eszköz esetében, amely vonatkozásában a 236/2012/EU rendelet 23. cikkének (7) bekezdésében említett jelentős árfolyamesést a vonatkozó kereskedési helyszínen jegyzett árhoz képest állapítják meg, a csökkenés kiszámítása a vonatkozó kereskedési helyszínen, az adott kereskedési helyszín hatályos szabályzata szerint jegyzett hivatalos záró árfolyam alapján történik.

(3)   Olyan, az állampapír-kibocsátó által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír esetében, amely vonatkozásában a 236/2012/EU rendelet 23. cikkének (7) bekezdésében említett jelentős árfolyamesést a hozamgörbéhez képest állapítják meg, a csökkenés kiszámítása az állampapír-kibocsátónak az előző kereskedési nap végén jegyzett hozamgörbéjéhez viszonyított, a teljes hozamgörbén mért hozamemelkedésként kerül meghatározásra a kereskedési helyszínen az adott kibocsátó tekintetében rendelkezésre álló adatok alapján.

(4)   Olyan pénzügyi eszköz esetében, amely vonatkozásában a 236/2012/EU rendelet 23. cikkének (7) bekezdésében említett jelentős árfolyamesést a hozamváltozáshoz képest állapítják meg, a csökkenés az érintett eszköz előző kereskedési nap zárásakor jegyzett hozamához viszonyított hozamemelkedésként kerül meghatározásra a kereskedési helyszínen az adott eszköz tekintetében rendelkezésre álló adatok alapján.

4. cikk

A származtatott pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesésének kiszámítási módszere

Azon pénzügyi eszközök esetében, amelyek a származtatott pénzügyi eszközöknek a 2004/39/EK irányelv I. melléklete C. szakaszának 4–10. pontjában felsorolt kategóriáiba tartoznak, és amelyek egyedüli alaptermékét olyan kereskedési helyszínen forgalmazott pénzügyi eszköz képezi, amely esetében a jelentős árfolyamesés a 2. vagy 3. cikknek megfelelően került meghatározásra, a jelentős árfolyamesést az alaptermék jelentős árfolyamesésének alapul vételével kell kiszámítani.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2012. november 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 86., 2012.3.24., 1. o.

1

(2)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.

3

(4)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

4

---

| 9.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/18

---

A BIZOTTSÁG 920/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. október 4.)

a Ciprus lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott horogsoros hajók által az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az uniós vizek vonatkozásában, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 44/2012/EU tanácsi rendelet (2) meghatározza az európai uniós halászhajók által az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren 2012-ben kifogható kékúszójútonhal-mennyiséget. |
| --- | --- |

(1)

Az uniós vizek vonatkozásában, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 44/2012/EU tanácsi rendelet (2) meghatározza az európai uniós halászhajók által az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren 2012-ben kifogható kékúszójútonhal-mennyiséget.

| (2) | A kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről, a 43/2009/EK rendelet módosításáról és az 1559/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 6-i 302/2009/EK tanácsi rendelet (3) előírja, hogy a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot a 24 méternél hosszabb halászhajók számára kiosztott egyéni kvótákról, a 24 méternél rövidebb hajók esetében pedig legalább a termelői szerveteknek vagy a hasonló eszközökkel halászó hajócsoportoknak kiosztott kvótákról. |
| --- | --- |

(2)

A kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről, a 43/2009/EK rendelet módosításáról és az 1559/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 6-i 302/2009/EK tanácsi rendelet (3) előírja, hogy a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot a 24 méternél hosszabb halászhajók számára kiosztott egyéni kvótákról, a 24 méternél rövidebb hajók esetében pedig legalább a termelői szerveteknek vagy a hasonló eszközökkel halászó hajócsoportoknak kiosztott kvótákról.

| (3) | A közös halászati politika egyik célja a halászati ágazat hosszú távú életképességének biztosítása az élő vízi erőforrásoknak az elővigyázatosság elve szerinti megközelítésen alapuló, fenntartható kiaknázása révén. |
| --- | --- |

(3)

A közös halászati politika egyik célja a halászati ágazat hosszú távú életképességének biztosítása az élő vízi erőforrásoknak az elővigyázatosság elve szerinti megközelítésen alapuló, fenntartható kiaknázása révén.

| (4) | Az 1224/2009/EK rendelet 36. cikkének (2) bekezdésével összhangban amennyiben a Bizottság a tagállamok által szolgáltatott adatok vagy a birtokában lévő egyéb információk alapján megállapítja, hogy az Európai Unió, valamely tagállam vagy tagállamok valamely csoportja rendelkezésére álló halászati lehetőségek egy vagy több halászeszköz vagy flotta tekintetében kimerültek, arról tájékoztatja az érintett tagállamokat, és az érintett területre, halászeszközre, állományra, állománycsoportra vagy a konkrét halászati tevékenységekben érintett flottára vonatkozóan a halászati tevékenységeket megtiltja. |
| --- | --- |

(4)

Az 1224/2009/EK rendelet 36. cikkének (2) bekezdésével összhangban amennyiben a Bizottság a tagállamok által szolgáltatott adatok vagy a birtokában lévő egyéb információk alapján megállapítja, hogy az Európai Unió, valamely tagállam vagy tagállamok valamely csoportja rendelkezésére álló halászati lehetőségek egy vagy több halászeszköz vagy flotta tekintetében kimerültek, arról tájékoztatja az érintett tagállamokat, és az érintett területre, halászeszközre, állományra, állománycsoportra vagy a konkrét halászati tevékenységekben érintett flottára vonatkozóan a halászati tevékenységeket megtiltja.

| (5) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján úgy tűnik, hogy az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal tekintetében a Ciprus lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott horogsoros hajók számára megállapított halászati lehetőségeket kimerítettnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján úgy tűnik, hogy az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal tekintetében a Ciprus lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott horogsoros hajók számára megállapított halászati lehetőségeket kimerítettnek kell tekinteni.

| (6) | 2012. augusztus 22-én Ciprus arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2012. évi kékúszójútonhal-halászatban részt vevő horogsoros hajói esetében a halászati tevékenységet betiltotta. 2012. szeptember 5-én Ciprus arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a halászati tilalom 2012. augusztus 22-én 9 óra 39 perckor lépett hatályba. |
| --- | --- |

(6)

2012. augusztus 22-én Ciprus arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2012. évi kékúszójútonhal-halászatban részt vevő horogsoros hajói esetében a halászati tevékenységet betiltotta. 2012. szeptember 5-én Ciprus arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a halászati tilalom 2012. augusztus 22-én 9 óra 39 perckor lépett hatályba.

| (7) | A Ciprus által hozott, fent említett intézkedések sérelme nélkül szükséges, hogy a Bizottság megerősítse a Ciprus lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott horogsoros hajók tekintetében 2012. augusztus 22-én 9 óra 39 perctől érvényben lévő, a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren történő halászatára vonatkozó tilalmat, |
| --- | --- |

(7)

A Ciprus által hozott, fent említett intézkedések sérelme nélkül szükséges, hogy a Bizottság megerősítse a Ciprus lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott horogsoros hajók tekintetében 2012. augusztus 22-én 9 óra 39 perctől érvényben lévő, a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren történő halászatára vonatkozó tilalmat,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-ától keletre és a Földközi-tengeren a Ciprus lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott horogsoros hajók számára legkésőbb 2012. augusztus 22-én 9 óra 39 perctől tilos a kékúszójú tonhal halászata.

E halászhajók számára ezen időpont után a kifogott állományok fedélzeten való tárolása, ketrecekben történő hizlalása vagy tenyésztése, szállítása, átrakása és kirakodása is tilos.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 4-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Maria DAMANAKI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 25., 2012.1.27., 55. o.

2

(3)  HL L 96., 2009.4.15., 1. o.

3

---

| 9.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/20

---

A BIZOTTSÁG 921/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. október 8.)

az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 179. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2012. szeptember 27-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy természetes személyt töröl az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell, miután megfontolta az e személy által benyújtott, a jegyzékből való törlésére vonatkozó kérelmet és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1904 (2009) sz. határozata alapján intézményesített ombudsman átfogó jelentését. |
| --- | --- |

(2)

2012. szeptember 27-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy természetes személyt töröl az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell, miután megfontolta az e személy által benyújtott, a jegyzékből való törlésére vonatkozó kérelmet és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1904 (2009) sz. határozata alapján intézményesített ombudsman átfogó jelentését.

| (3) | A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 8-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

---

(1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

A „Természetes személyek” részben a következő bejegyzést el kell hagyni:

„Abdullahi Hussein Kahie. Címe: 26 Urtegata Street, Oslo 0187 Norvégia. Születési ideje: 1959.9.22. Születési helye: Mogadishu, Szomália. Állampolgársága: norvég. Útlevélszáma: a) 26941812 (2008.11.23-án kibocsátott norvég útlevél), b) 27781924 (2010.5.11-én kibocsátott norvég útlevél, érvényes 2020.5.11-ig). Nemzeti személyazonosító száma: 22095919778. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2001.11.9.”

---

| 9.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/22 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/22

---

A BIZOTTSÁG 922/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. október 8.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 8-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 55,0 |
| MA | 69,4 |
| MK | 44,6 |
| TR | 55,3 |
| XS | 41,5 |
| ZZ | 53,2 |
| 0707 00 05 | MK | 22,1 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 72,7 |
| 0709 93 10 | TR | 115,7 |
| ZZ | 115,7 |
| 0805 50 10 | AR | 79,1 |
| CL | 108,8 |
| TR | 84,5 |
| UY | 79,0 |
| ZA | 98,1 |
| ZZ | 89,9 |
| 0806 10 10 | MK | 23,1 |
| TR | 117,4 |
| ZZ | 70,3 |
| 0808 10 80 | BR | 79,8 |
| CL | 99,9 |
| NZ | 132,1 |
| US | 158,1 |
| ZA | 113,1 |
| ZZ | 116,6 |
| 0808 30 90 | CN | 59,1 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 84,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

55,0

MA

69,4

MK

44,6

TR

55,3

XS

41,5

ZZ

53,2

0707 00 05

MK

22,1

TR

123,3

ZZ

72,7

0709 93 10

TR

115,7

ZZ

115,7

0805 50 10

AR

79,1

CL

108,8

TR

84,5

UY

79,0

ZA

98,1

ZZ

89,9

0806 10 10

MK

23,1

TR

117,4

ZZ

70,3

0808 10 80

BR

79,8

CL

99,9

NZ

132,1

US

158,1

ZA

113,1

ZZ

116,6

0808 30 90

CN

59,1

TR

110,0

ZZ

84,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

IRÁNYELVEK

| 9.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/24

---

A BIZOTTSÁG 2012/24/EU IRÁNYELVE

(2012. október 8.)

a traktorok teljesítményleadó tengelyeire és ezek védőburkolatára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 86/297/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki rendelkezései kiigazítása céljából való módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, valamint a 74/150/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A 86/297/EGK tanácsi irányelv (2) I. mellékletének 4.2. pontja megállapítja az első teljesítményleadó tengelyekre vonatkozó általános rendelkezéseket. Az említett melléklet 2. táblázata rendelkezik az ISO 8759-1:1998 szabványnak az első teljesítményleadó tengellyel felszerelt traktorkategóriákra való alkalmazásáról; a szabvány az első teljesítményleadó tengely helyére vonatkozóan méreteket is előír. A tengely helyére vonatkozó eme követelmények azonban az új tervezési követelmények miatt számos mezőgazdasági és erdészeti traktorral nincsenek összhangban. |
| --- | --- |

(1)

A 86/297/EGK tanácsi irányelv (2) I. mellékletének 4.2. pontja megállapítja az első teljesítményleadó tengelyekre vonatkozó általános rendelkezéseket. Az említett melléklet 2. táblázata rendelkezik az ISO 8759-1:1998 szabványnak az első teljesítményleadó tengellyel felszerelt traktorkategóriákra való alkalmazásáról; a szabvány az első teljesítményleadó tengely helyére vonatkozóan méreteket is előír. A tengely helyére vonatkozó eme követelmények azonban az új tervezési követelmények miatt számos mezőgazdasági és erdészeti traktorral nincsenek összhangban.

| (2) | A 86/297/EGK irányelvben az első teljesítményleadó tengelyre előírt követelmények csak a biztonsági kérdésekre, azaz a teljesítményleadó tengely helyére, a pajzsra vonatkozó követelményekre és a védett térre vonatkoznak. A 86/297/EGK irányelvnek a teljesítményleadó tengely helyére vonatkozó előírása több, a jelenleg piacon lévő traktorkategóriával és az azokra felszerelt eszközökkel sincs összhangban. A 86/297/EGK irányelv I. mellékletének 2. táblázata eleve kizárja, hogy a T4.1 és a T4.3 kategóriájú traktorok megfeleljenek a tengely helyére vonatkozó követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

A 86/297/EGK irányelvben az első teljesítményleadó tengelyre előírt követelmények csak a biztonsági kérdésekre, azaz a teljesítményleadó tengely helyére, a pajzsra vonatkozó követelményekre és a védett térre vonatkoznak. A 86/297/EGK irányelvnek a teljesítményleadó tengely helyére vonatkozó előírása több, a jelenleg piacon lévő traktorkategóriával és az azokra felszerelt eszközökkel sincs összhangban. A 86/297/EGK irányelv I. mellékletének 2. táblázata eleve kizárja, hogy a T4.1 és a T4.3 kategóriájú traktorok megfeleljenek a tengely helyére vonatkozó követelményeknek.

| (3) | A T1, T2, T3, T4.2 és T5 kategóriájú traktorok, valamint a T4.1 és a T4.3 kategóriáknak az ISO 8759-1:1998 szabvány 4.2. pontjának követelményei alól jelenleg mentességet élvező típusai nem tudják teljesíteni az említett követelményeket. |
| --- | --- |

(3)

A T1, T2, T3, T4.2 és T5 kategóriájú traktorok, valamint a T4.1 és a T4.3 kategóriáknak az ISO 8759-1:1998 szabvány 4.2. pontjának követelményei alól jelenleg mentességet élvező típusai nem tudják teljesíteni az említett követelményeket.

| (4) | Több traktor felszerelhető olyan különleges teljesítményleadó tengellyel, amelyre nem vonatkozik az ISO 8759-1:1998 szabvány. |
| --- | --- |

(4)

Több traktor felszerelhető olyan különleges teljesítményleadó tengellyel, amelyre nem vonatkozik az ISO 8759-1:1998 szabvány.

| (5) | A T3 kategóriájú traktorok esetében a szabvány csak a benne előírtak szerinti teljesítményleadó tengellyel felszerelt traktorok esetében alkalmazandó. Más járműkategóriák – mint a T2 kategória és egyéb kisebb T1 kategóriájú traktorok – azonban felszerelhetők olyan különleges teljesítményleadó tengelyekkel, amelyekre nem vonatkozik a szabvány. Következésképpen az ISO 8759-1:1998 szabvány követelményei alóli mentességet a T1 és T2 kategóriájú traktorokra is ki kell terjeszteni. |
| --- | --- |

(5)

A T3 kategóriájú traktorok esetében a szabvány csak a benne előírtak szerinti teljesítményleadó tengellyel felszerelt traktorok esetében alkalmazandó. Más járműkategóriák – mint a T2 kategória és egyéb kisebb T1 kategóriájú traktorok – azonban felszerelhetők olyan különleges teljesítményleadó tengelyekkel, amelyekre nem vonatkozik a szabvány. Következésképpen az ISO 8759-1:1998 szabvány követelményei alóli mentességet a T1 és T2 kategóriájú traktorokra is ki kell terjeszteni.

| (6) | Hasonló jellegű nehézségek fordulnak elő a megfelelő C kategóriák esetében. |
| --- | --- |

(6)

Hasonló jellegű nehézségek fordulnak elő a megfelelő C kategóriák esetében.

| (7) | Mivel az ISO 8759-1:1998 szabvány előírásai – a 4.2. pont kivételével – valamennyi első teljesítményleadó tengellyel felszerelt T és C kategóriájú traktorra alkalmazandók, a 2. táblázat feleslegessé válik, ezért azt törölni kell. |
| --- | --- |

(7)

Mivel az ISO 8759-1:1998 szabvány előírásai – a 4.2. pont kivételével – valamennyi első teljesítményleadó tengellyel felszerelt T és C kategóriájú traktorra alkalmazandók, a 2. táblázat feleslegessé válik, ezért azt törölni kell.

| (8) | A 86/297/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 86/297/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az ezen irányelvben foglalt rendelkezések összhangban vannak a 2003/37/EK irányelv 20. cikke (1) bekezdésének értelmében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az ezen irányelvben foglalt rendelkezések összhangban vannak a 2003/37/EK irányelv 20. cikke (1) bekezdésének értelmében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 86/297/EGK irányelv I. melléklete az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A 4.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „4.2.   Az első teljesítményleadó tengelyekre vonatkozó előírások
  Az ISO 8759-1:1998 szabvány előírásai – a 4.2. pont kivételével – valamennyi, az említett szabványban előírtak szerinti első teljesítményleadó tengellyel felszerelt T és C kategóriájú traktorra alkalmazandók.” |
| --- | --- |

1.

A 4.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.2.   Az első teljesítményleadó tengelyekre vonatkozó előírások

Az ISO 8759-1:1998 szabvány előírásai – a 4.2. pont kivételével – valamennyi, az említett szabványban előírtak szerinti első teljesítményleadó tengellyel felszerelt T és C kategóriájú traktorra alkalmazandók.”

| 2. | A 2. táblázatot el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A 2. táblázatot el kell hagyni.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2013. október 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Az említett rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A szóban forgó rendelkezéseket 2013. november 1-jétől alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 171., 2003.7.9., 1. o.

1

(2)  HL L 186., 1986.7.8., 19. o.

2

---

HATÁROZATOK

| 9.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/26

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. október 4.)

a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésének Magyarország részére történő engedélyezéséről

(2012/624/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Magyarország a Bizottságnál 2012. február 3-án iktatott levelében kérelmezte, hogy engedélyt kapjon a 2006/112/EK irányelv 193. cikkében foglalt, a hozzáadottérték-adónak (héa) az adóhatóságok számára történő megfizetésére kötelezett személyekre vonatkozó rendelkezésektől eltérő intézkedés 2012. július 1-jétől kétéves időszakra történő bevezetésére. Magyarország levelében említi, hogy nem kíván az engedély megújításáért folyamodni. |
| --- | --- |

(1)

Magyarország a Bizottságnál 2012. február 3-án iktatott levelében kérelmezte, hogy engedélyt kapjon a 2006/112/EK irányelv 193. cikkében foglalt, a hozzáadottérték-adónak (héa) az adóhatóságok számára történő megfizetésére kötelezett személyekre vonatkozó rendelkezésektől eltérő intézkedés 2012. július 1-jétől kétéves időszakra történő bevezetésére. Magyarország levelében említi, hogy nem kíván az engedély megújításáért folyamodni.

| (2) | A 2006/12/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2012. április 26-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Magyarország kérelméről, és 2012. május 2-án kelt levelében értesítette Magyarországot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak. A Bizottság 2012. június 29-én nyújtotta be az eltérés engedélyezésére vonatkozó javaslatát. |
| --- | --- |

(2)

A 2006/12/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2012. április 26-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Magyarország kérelméről, és 2012. május 2-án kelt levelében értesítette Magyarországot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak. A Bizottság 2012. június 29-én nyújtotta be az eltérés engedélyezésére vonatkozó javaslatát.

| (3) | A 2006/112/EK irányelv 193. cikkének megfelelően az általános szabály az, hogy a héát az adóztatandó termékértékesítést végző adóalany köteles megfizetni. A Magyarország által kért eltérés célja, hogy egy bizonyos ideig azon adóalany teljesítse ezt a fizetési kötelezettséget, akinek a gabonafélék és az olajos magvak ágazatához tartozó bizonyos feldolgozatlan mezőgazdasági termékeket értékesítettek. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/112/EK irányelv 193. cikkének megfelelően az általános szabály az, hogy a héát az adóztatandó termékértékesítést végző adóalany köteles megfizetni. A Magyarország által kért eltérés célja, hogy egy bizonyos ideig azon adóalany teljesítse ezt a fizetési kötelezettséget, akinek a gabonafélék és az olajos magvak ágazatához tartozó bizonyos feldolgozatlan mezőgazdasági termékeket értékesítettek.

| (4) | Magyarország megállapította, hogy ezen ágazatokon belül számos kereskedő részt vesz az adócsalás különböző formáiban, mind a hazai, mind pedig az Unión belüli kereskedelemben azáltal, hogy nem fizeti be az értékesítéseire kiszabott héát az adóhatóságoknak. Vásárlóik – a héalevonásra teljes mértékben jogosult adóalanyok lévén – továbbra is jogosultak héalevonásra. |
| --- | --- |

(4)

Magyarország megállapította, hogy ezen ágazatokon belül számos kereskedő részt vesz az adócsalás különböző formáiban, mind a hazai, mind pedig az Unión belüli kereskedelemben azáltal, hogy nem fizeti be az értékesítéseire kiszabott héát az adóhatóságoknak. Vásárlóik – a héalevonásra teljes mértékben jogosult adóalanyok lévén – továbbra is jogosultak héalevonásra.

| (5) | A héafizetési kötelezettségnek az értékesítőről az árubeszerző adóalanyra való átterhelését olyan ideiglenes sürgősségi intézkedésnek szánják, amellyel felszámolható az ilyenfajta adócsalás elkövetésének lehetősége. Ahhoz, hogy az intézkedés hatékony legyen, a 2012-es betakarításra is ki kell terjednie. Két évet követően kell befejeződnie, ami elegendő kell, hogy legyen Magyarország számára az ilyenfajta adócsalás megelőzése és az ellene való fellépés érdekében végleges és a 2006/112/EK irányelvvel összeegyeztethető intézkedések bevezetésére. |
| --- | --- |

(5)

A héafizetési kötelezettségnek az értékesítőről az árubeszerző adóalanyra való átterhelését olyan ideiglenes sürgősségi intézkedésnek szánják, amellyel felszámolható az ilyenfajta adócsalás elkövetésének lehetősége. Ahhoz, hogy az intézkedés hatékony legyen, a 2012-es betakarításra is ki kell terjednie. Két évet követően kell befejeződnie, ami elegendő kell, hogy legyen Magyarország számára az ilyenfajta adócsalás megelőzése és az ellene való fellépés érdekében végleges és a 2006/112/EK irányelvvel összeegyeztethető intézkedések bevezetésére.

| (6) | Az adócsalásnak a termékek feldolgozási szintjére, más termékekre és ágazatokra történő átvitelének megelőzése érdekében Magyarországnak megfelelő ellenőrző intézkedéseket és beszámolási kötelezettségeket kell bevezetnie, és ezekről értesítenie kell a Bizottságot. |
| --- | --- |

(6)

Az adócsalásnak a termékek feldolgozási szintjére, más termékekre és ágazatokra történő átvitelének megelőzése érdekében Magyarországnak megfelelő ellenőrző intézkedéseket és beszámolási kötelezettségeket kell bevezetnie, és ezekről értesítenie kell a Bizottságot.

| (7) | Annak érdekében, hogy a különös intézkedés alkalmazása csak bizonyos mezőgazdasági termékekre korlátozódjék, és hogy a jogbiztonság ne kerüljön veszélybe, az említett intézkedés által érintett áruk megnevezéséhez célszerű a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelettel (2) rögzített Kombinált Nómenklatúrát alkalmazni. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy a különös intézkedés alkalmazása csak bizonyos mezőgazdasági termékekre korlátozódjék, és hogy a jogbiztonság ne kerüljön veszélybe, az említett intézkedés által érintett áruk megnevezéséhez célszerű a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelettel (2) rögzített Kombinált Nómenklatúrát alkalmazni.

| (8) | Az intézkedés arányos a célkitűzésekkel, mivel időben korlátozott, és alkalmazása nem általános, hanem csak néhány olyan, gondosan meghatározott termékre vonatkozik, amely eredeti állapotában végső fogyasztásra elvben alkalmatlan, és amellyel kapcsolatban az adócsalás jelentős héabevétel-veszteséget eredményezett. |
| --- | --- |

(8)

Az intézkedés arányos a célkitűzésekkel, mivel időben korlátozott, és alkalmazása nem általános, hanem csak néhány olyan, gondosan meghatározott termékre vonatkozik, amely eredeti állapotában végső fogyasztásra elvben alkalmatlan, és amellyel kapcsolatban az adócsalás jelentős héabevétel-veszteséget eredményezett.

| (9) | Ez a különös intézkedés nem lesz kedvezőtlen hatással az Uniónak a héából származó saját forrásaira, |
| --- | --- |

(9)

Ez a különös intézkedés nem lesz kedvezőtlen hatással az Uniónak a héából származó saját forrásaira,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérve Magyarország engedélyt kap arra, hogy a 2658/87/EGK rendelet szerinti Kombinált Nómenklatúrában szereplő alábbi áruk esetében az azokat beszerző adóalanyt tekintse a hozzáadottérték-adó megfizetésére kötelezett személynek:

| KN-kód | Termék |
| --- | --- |
| 1001 | Búza és kétszeres |
| 1002 | Rozs |
| 1003 | Árpa |
| 1004 | Zab |
| 1005 | Kukorica |
| 1008 60 00 | Tritikálé |
| 1201 | Szójabab, törve is |
| 1205 | Olajrepce- vagy repcemag, törve is |
| 1206 00 | Napraforgómag, törve is |

KN-kód

Termék

1001

Búza és kétszeres

1002

Rozs

1003

Árpa

1004

Zab

1005

Kukorica

1008 60 00

Tritikálé

1201

Szójabab, törve is

1205

Olajrepce- vagy repcemag, törve is

1206 00

Napraforgómag, törve is

2. cikk

Az 1. cikk alkalmazásának feltétele, hogy Magyarország megfelelő és hatékony ellenőrzési intézkedéseket, valamint beszámolási kötelezettségeket vezessen be az e határozat által érintett árukat értékesítő adóalanyokra vonatkozóan.

Magyarország értesíti a Bizottságot az első bekezdésben említett intézkedések és kötelezettségek bevezetéséről.

3. cikk

Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2012. július 1-jétől2014. június 30-ig kell alkalmazni.

4. cikk

Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2012. október 4-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. CHARALAMBOUS

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

2

---

| 9.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/28

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. október 4.)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy ciprusi tagjának kinevezéséről

(2012/625/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,

tekintettel a Ciprusi Köztársaság kormányának javaslatára,

tekintettel az Európai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU határozatot (1).

| (2) | Andréasz LURUDZIÁTISZ hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Andréasz LURUDZIÁTISZ hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács Mánthosz MAVROMMÁTISZ-t, a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 20-ig, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2012. október 4-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. CHARALAMBOUS

---

(1)  HL L 251., 2010.9.25., 8. o.

1

---

| 9.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/29

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. október 4.)

a Régiók Bizottsága hat román tagjának és öt román póttagjának kinevezéséről

(2012/626/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a román kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

| (2) | Decebal ARNĂUTU, Veronica DIACONU, Edita Emőke LOKODI, Constantin OSTAFICIUC, Vasile SAVA és Mr Gheorghe Bunea STANCU hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága hat tagjának helye megüresedett. Árpád Szabolcs CSEHI, Gheorghe FLUTUR, Mariana MIRCEA, Mircia MUNTEAN és Ioana TRIFOI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága öt póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Decebal ARNĂUTU, Veronica DIACONU, Edita Emőke LOKODI, Constantin OSTAFICIUC, Vasile SAVA és Mr Gheorghe Bunea STANCU hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága hat tagjának helye megüresedett. Árpád Szabolcs CSEHI, Gheorghe FLUTUR, Mariana MIRCEA, Mircia MUNTEAN és Ioana TRIFOI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága öt póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

| a) | tagként:






  — | Cristian Mihai ADOMNIȚEI, President of Iași County Council |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Cristian Mihai ADOMNIȚEI, President of Iași County Council

| — | Dragoș Adrian BENEA, President of Bacău County Council |
| --- | --- |

—

Dragoș Adrian BENEA, President of Bacău County Council

| — | Ovidiu BRĂILOIU, Mayor of Eforie town, Constanța County |
| --- | --- |

—

Ovidiu BRĂILOIU, Mayor of Eforie town, Constanța County

| — | Csaba BORBOLY, President of Harghita County Council |
| --- | --- |

—

Csaba BORBOLY, President of Harghita County Council

| — | Mariana GÂJU, Mayor of the Cumpăna commune, Constanța County |
| --- | --- |

—

Mariana GÂJU, Mayor of the Cumpăna commune, Constanța County

| — | Emilian OPREA, Mayor of Chitila town, Ilfov County |
| --- | --- |

—

Emilian OPREA, Mayor of Chitila town, Ilfov County

és

| b) | póttagként:






  — | Andrei Ioan CHILIMAN, Mayor of District 1 – Bucharest |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Andrei Ioan CHILIMAN, Mayor of District 1 – Bucharest

| — | Veronica DIACONU, Local Councillor, Gorgota commune Local Council, Prahova County |
| --- | --- |

—

Veronica DIACONU, Local Councillor, Gorgota commune Local Council, Prahova County

| — | Petru Nicolae IOȚCU, President of Arad County Council |
| --- | --- |

—

Petru Nicolae IOȚCU, President of Arad County Council

| — | Marian PETRACHE, President of Ilfov County Council |
| --- | --- |

—

Marian PETRACHE, President of Ilfov County Council

| — | Silviu PONORAN, Mayor of Zlatna town, Alba County |
| --- | --- |

—

Silviu PONORAN, Mayor of Zlatna town, Alba County

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2012. október 4-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. CHARALAMBOUS

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 9.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/30

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. október 5.)

Ausztrália jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/627/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2009. november 17-én megbízta az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságát – amelynek feladatait az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban a 2011. január 1-jén létrehozott Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH) vette át –, hogy adjon véleményt Ausztrália hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerének technikai értékelését illetően. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2009. november 17-én megbízta az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságát – amelynek feladatait az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban a 2011. január 1-jén létrehozott Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH) vette át –, hogy adjon véleményt Ausztrália hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerének technikai értékelését illetően.

| (2) | Az EÉPH 2012. április 18-i véleményében arra tett javaslatot, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszer minősüljön egyenértékűnek az 1060/2009/EK rendelettel. |
| --- | --- |

(2)

Az EÉPH 2012. április 18-i véleményében arra tett javaslatot, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszer minősüljön egyenértékűnek az 1060/2009/EK rendelettel.

| (3) | Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az 1060/2009/EK rendelettel egyenértékűnek minősüljön, három feltételnek kell teljesülnie. |
| --- | --- |

(3)

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az 1060/2009/EK rendelettel egyenértékűnek minősüljön, három feltételnek kell teljesülnie.

| (4) | Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát kell képezniük és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt kell működniük. A hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszer bevezetésére 2010. január 1-jén került sor. Már hatályba lépett minden kapcsolódó törvény és rendelet, azaz a társasági törvény (2001) és az ausztrál értékpapír- és befektetési bizottságról (Australian Securities and Investments Commission – ASIC) szóló törvény (2001). A keretszabályozással összhangban az ASIC nyilvántartásba veszi és folyamatos felügyelet alatt tartja a hitelminősítő intézeteket. Az ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelő hatáskörrel ruházza fel az ASIC-ot ahhoz, hogy a hitelminősítő intézetek hatékony felügyelet és végrehajtás alatt működhessenek; e hatáskör lehetővé teszi a bizottság számára, hogy szankcionálja az alkalmazandó szabályokat be nem tartó hitelminősítő intézeteket: az ASIC felhatalmazást kaphat a hitelminősítő intézetek által be nem nyújtott elszámolási okmányok lefoglalására. Az illetékes igazságügyi hatóság által kiadott házkutatási parancs alapján az ASIC átvizsgálhatja a hitelminősítő intézet helyiségeit. Emellett a társasági törvény felhatalmazza az ASIC-ot arra, hogy szövetségi bírósághoz folyamodjon a hitelminősítő intézet engedélyének visszavonására vonatkozó végzésért. Az engedély ilyetén visszavonását követően az ASIC bírósághoz fordulhat olyan végzésért, amely a hitelminősítő intézet számára véglegesen megtiltja, hogy Ausztráliában hitelminősítést bocsásson ki. A társasági törvény értelmében az ASIC a hitelminősítő intézet által tanúsított jogszerűtlen magatartás megszüntetésére vonatkozó végzésért is folyamodhat, illetőleg bírságot vethet ki, amennyiben a hitelminősítő intézet megszegte a vonatkozó pénzügyi szolgáltatási szabályozásban foglalt valamely kötelezettségét. Az EÉPH és az ASIC között létrejött együttműködési megállapodás rendelkezéseket fogalmaz meg a határokon átnyúló tevékenységet folytató hitelminősítő intézetekkel szemben hozott végrehajtási és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos információcseréről. |
| --- | --- |

(4)

Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát kell képezniük és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt kell működniük. A hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszer bevezetésére 2010. január 1-jén került sor. Már hatályba lépett minden kapcsolódó törvény és rendelet, azaz a társasági törvény (2001) és az ausztrál értékpapír- és befektetési bizottságról (Australian Securities and Investments Commission – ASIC) szóló törvény (2001). A keretszabályozással összhangban az ASIC nyilvántartásba veszi és folyamatos felügyelet alatt tartja a hitelminősítő intézeteket. Az ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelő hatáskörrel ruházza fel az ASIC-ot ahhoz, hogy a hitelminősítő intézetek hatékony felügyelet és végrehajtás alatt működhessenek; e hatáskör lehetővé teszi a bizottság számára, hogy szankcionálja az alkalmazandó szabályokat be nem tartó hitelminősítő intézeteket: az ASIC felhatalmazást kaphat a hitelminősítő intézetek által be nem nyújtott elszámolási okmányok lefoglalására. Az illetékes igazságügyi hatóság által kiadott házkutatási parancs alapján az ASIC átvizsgálhatja a hitelminősítő intézet helyiségeit. Emellett a társasági törvény felhatalmazza az ASIC-ot arra, hogy szövetségi bírósághoz folyamodjon a hitelminősítő intézet engedélyének visszavonására vonatkozó végzésért. Az engedély ilyetén visszavonását követően az ASIC bírósághoz fordulhat olyan végzésért, amely a hitelminősítő intézet számára véglegesen megtiltja, hogy Ausztráliában hitelminősítést bocsásson ki. A társasági törvény értelmében az ASIC a hitelminősítő intézet által tanúsított jogszerűtlen magatartás megszüntetésére vonatkozó végzésért is folyamodhat, illetőleg bírságot vethet ki, amennyiben a hitelminősítő intézet megszegte a vonatkozó pénzügyi szolgáltatási szabályozásban foglalt valamely kötelezettségét. Az EÉPH és az ASIC között létrejött együttműködési megállapodás rendelkezéseket fogalmaz meg a határokon átnyúló tevékenységet folytató hitelminősítő intézetekkel szemben hozott végrehajtási és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos információcseréről.

| (5) | A második feltétel értelmében a harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott, jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia. Az ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel a hitelminősítő intézetekre vonatkozó uniós keretszabályozás összeférhetetlenségek kezelésével kapcsolatos célkitűzéseinek. Az ausztrál szabályozás (az ausztrál értékpapír- és befektetési bizottságról (ASIC) szóló törvény) előírja az összeférhetetlenségek kezelését, beleértve az összeférhetetlenségek és a szervezeti követelmények kezelésére vonatkozó kötelezettséget a kiszervezés, a nyilvántartás-vezetés és a titoktartás vonatkozásában. Az ASIC által az engedélyezéssel kapcsolatban támasztott feltételek a vállalatirányítással összefüggésben előírják a hitelminősítő intézet oly módon történő megszervezését, amely biztosítja, hogy üzleti érdeke ne befolyásolja hátrányosan a hitelminősítési tevékenységek függetlenségét és hitelességét. Az ausztrál keretrendszer a minősítési módszerekre vonatkozó szigorú felülvizsgálati tevékenység kialakítását is előírja a hitelminősítő intézetek számára, továbbá számos közzétételi követelményt tartalmaz a hitelminősítéseket és a minősítési tevékenységeket illetően. Következésképpen az ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel az 1060/2009/EK rendelet célkitűzéseinek az összeférhetetlenségek kezelését, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokat, a minősítés színvonalát és módszereit, a hitelminősítések közzétételét és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítését illetően. Ezáltal az ausztrál keretrendszer egyenértékű védelmet nyújt a tisztesség, az átláthatóság, a hitelminősítő intézetek jó kormányzása és a megbízható hitelminősítési tevékenység terén. |
| --- | --- |

(5)

A második feltétel értelmében a harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott, jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia. Az ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel a hitelminősítő intézetekre vonatkozó uniós keretszabályozás összeférhetetlenségek kezelésével kapcsolatos célkitűzéseinek. Az ausztrál szabályozás (az ausztrál értékpapír- és befektetési bizottságról (ASIC) szóló törvény) előírja az összeférhetetlenségek kezelését, beleértve az összeférhetetlenségek és a szervezeti követelmények kezelésére vonatkozó kötelezettséget a kiszervezés, a nyilvántartás-vezetés és a titoktartás vonatkozásában. Az ASIC által az engedélyezéssel kapcsolatban támasztott feltételek a vállalatirányítással összefüggésben előírják a hitelminősítő intézet oly módon történő megszervezését, amely biztosítja, hogy üzleti érdeke ne befolyásolja hátrányosan a hitelminősítési tevékenységek függetlenségét és hitelességét. Az ausztrál keretrendszer a minősítési módszerekre vonatkozó szigorú felülvizsgálati tevékenység kialakítását is előírja a hitelminősítő intézetek számára, továbbá számos közzétételi követelményt tartalmaz a hitelminősítéseket és a minősítési tevékenységeket illetően. Következésképpen az ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel az 1060/2009/EK rendelet célkitűzéseinek az összeférhetetlenségek kezelését, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokat, a minősítés színvonalát és módszereit, a hitelminősítések közzétételét és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítését illetően. Ezáltal az ausztrál keretrendszer egyenértékű védelmet nyújt a tisztesség, az átláthatóság, a hitelminősítő intézetek jó kormányzása és a megbízható hitelminősítési tevékenység terén.

| (6) | A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi testületei befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. A hitelminősítések és a minősítési módszerek minden ilyen jellegű befolyásolása ellentétesnek minősül a 2001. évi ausztrál társasági törvény 7. fejezetében, valamint az ASIC-ot létrehozó törvényben foglalt célkitűzésekkel. A hitelminősítések tartalmát és módszereit sem az ASIC, sem más közjogi testület nem befolyásolhatja. |
| --- | --- |

(6)

A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi testületei befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. A hitelminősítések és a minősítési módszerek minden ilyen jellegű befolyásolása ellentétesnek minősül a 2001. évi ausztrál társasági törvény 7. fejezetében, valamint az ASIC-ot létrehozó törvényben foglalt célkitűzésekkel. A hitelminősítések tartalmát és módszereit sem az ASIC, sem más közjogi testület nem befolyásolhatja.

| (7) | A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszer teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszert az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretrendszerrel egyenértékűnek kell tekinteni. A Bizottság az EÉPH-val együttműködésben továbbra is nyomon követi a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. |
| --- | --- |

(7)

A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszer teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszert az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretrendszerrel egyenértékűnek kell tekinteni. A Bizottság az EÉPH-val együttműködésben továbbra is nyomon követi a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapírbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapírbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke alkalmazásában a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos ausztrál jogi és felügyeleti keretrendszer az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott követelményekkel egyenértékűnek tekintendő.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 302., 2009.11.17., 1. o.

1

(2)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

2

---

| 9.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/32

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. október 5.)

az Amerikai Egyesült Államok jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/628/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2009. június 12-én megbízta az Európai Értékpapírpiaci Szabályozók Bizottságát – amelynek feladatait az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban a 2011. január 1-jén létrehozott Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH) vette át –, hogy adjon szakvéleményt az Amerikai Egyesült Államok hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerének technikai értékelését illetően. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2009. június 12-én megbízta az Európai Értékpapírpiaci Szabályozók Bizottságát – amelynek feladatait az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban a 2011. január 1-jén létrehozott Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH) vette át –, hogy adjon szakvéleményt az Amerikai Egyesült Államok hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerének technikai értékelését illetően.

| (2) | 2010. május 21-i első véleményében az Európai Értékpapírpiaci Szabályozók Bizottsága két olyan területre (a módszerek és minősítések színvonalára és a minősítések közzétételére) mutatott rá, ahol jelentős eltérések maradtak fenn az egyesült államokbeli és az uniós keretszabályozás között. Majd a tőzsdei reformról és fogyasztóvédelemről szóló Dodd–Frank-törvény 2010. július 21-i hatálybalépését követően az EÉPH módosította a Bizottság részére adott szakvéleményét, megállapítva, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos egyesült államokbeli jogi és felügyeleti keretrendszer már egyenértékűnek minősíthető az 1060/2009/EK rendelettel. |
| --- | --- |

(2)

2010. május 21-i első véleményében az Európai Értékpapírpiaci Szabályozók Bizottsága két olyan területre (a módszerek és minősítések színvonalára és a minősítések közzétételére) mutatott rá, ahol jelentős eltérések maradtak fenn az egyesült államokbeli és az uniós keretszabályozás között. Majd a tőzsdei reformról és fogyasztóvédelemről szóló Dodd–Frank-törvény 2010. július 21-i hatálybalépését követően az EÉPH módosította a Bizottság részére adott szakvéleményét, megállapítva, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos egyesült államokbeli jogi és felügyeleti keretrendszer már egyenértékűnek minősíthető az 1060/2009/EK rendelettel.

| (3) | Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az 1060/2009/EK rendelettel egyenértékűnek minősüljön, három feltételnek kell teljesülnie. |
| --- | --- |

(3)

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az 1060/2009/EK rendelettel egyenértékűnek minősüljön, három feltételnek kell teljesülnie.

| (4) | Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát kell képezniük és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt kell működniük. A hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos egyesült államokbeli jogi és felügyeleti keretrendszer alkotóelemei a hitelminősítő intézetek reformjáról szóló 2006. évi törvény (a továbbiakban: a hitelminősítő intézetekről szóló törvény), amelynek célja a minősítések színvonalának a befektetők védelme céljából és közérdekből történő emelése a hitelminősítési ágazaton belüli elszámoltathatóság, átláthatóság és verseny előmozdítása révén, valamint az értékpapírokról és a tőzsdéről szóló törvény (a továbbiakban: a tőzsdéről szóló törvény) 15E szakasza (3), 17. szakasza (4) és 21B(a) szakasza (5). A hitelminősítő intézetekről szóló törvény operatív rendelkezései azt követően váltak alkalmazandóvá, hogy az Értékpapír- és Tőzsdebizottság (SEC) 2007 júniusában szabályokat fogadott el a magát nemzetileg elismert statisztikai minősítési szervezetként (Nationally Recognized Statistical Ratings Organizations – NRSRO) nyilvántartásba vetető hitelminősítő intézetek nyilvántartási és felügyeleti programjának végrehajtásához kapcsolódóan. Ahhoz, hogy a hitelminősítő intézet minősítései szabályozási célból felhasználhatók legyenek, a hitelminősítőnek szerepelnie kell a SEC nyilvántartásában és a SEC folyamatos felügyelete alatt kell működnie. A SEC széles körű felügyeleti hatáskörrel rendelkezik, amely lehetővé teszi annak vizsgálatát, hogy az adott hitelminősítő intézet eleget tesz-e jogi kötelezettségeinek. Hatáskörének részét képezi a dokumentumokhoz való hozzáférésnek, vizsgálatok lefolytatásának és helyszíni ellenőrzések elvégzésének a joga, valamint az arra vonatkozó jog, hogy hozzáférést kérjen a telefonbeszélgetésekről készült felvételek és az elektronikus úton történő kommunikációk adataihoz. A SEC nemcsak a hitelminősítő intézetek, hanem a hitelminősítési tevékenységben érintett más személyek tekintetében is gyakorolhatja ezt a hatáskört. A tőzsdéről szóló törvény 15E(p)(3)(A) szakasza előírja a SEC számára, hogy minden NRSRO tekintetében legalább évente vizsgálatot végezzen és beszámoljon a vizsgálat eredményeiről (6). Amennyiben a SEC azt állapítja meg, hogy egy adott NRSRO megszegte a vonatkozó keretszabályozásból eredő valamely kötelezettségét, számos felügyeleti intézkedés áll rendelkezésére a jogsértés megszüntetésére. Ezen intézkedések körébe tartozik a nyilvántartásba vétel törlése, a minősítések szabályozási célból történő felhasználhatóságának felfüggesztése, valamint annak elrendelése, hogy a hitelminősítő intézet szüntesse meg a jogsértést. A SEC emellett jelentős mértékű bírságokat is kiszabhat az olyan hitelminősítő intézeteket illetően, amelyek nem tesznek eleget a vonatkozó követelményeknek. Következésképpen az NRSRO-k folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt működnek. Az EÉPH és a SEC között létrejött együttműködési megállapodás rendelkezéseket fogalmaz meg a határokon átnyúló tevékenységet folytató hitelminősítő intézetekkel szemben hozott végrehajtási és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos információcseréről. |
| --- | --- |

(4)

Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát kell képezniük és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt kell működniük. A hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos egyesült államokbeli jogi és felügyeleti keretrendszer alkotóelemei a hitelminősítő intézetek reformjáról szóló 2006. évi törvény (a továbbiakban: a hitelminősítő intézetekről szóló törvény), amelynek célja a minősítések színvonalának a befektetők védelme céljából és közérdekből történő emelése a hitelminősítési ágazaton belüli elszámoltathatóság, átláthatóság és verseny előmozdítása révén, valamint az értékpapírokról és a tőzsdéről szóló törvény (a továbbiakban: a tőzsdéről szóló törvény) 15E szakasza (3), 17. szakasza (4) és 21B(a) szakasza (5). A hitelminősítő intézetekről szóló törvény operatív rendelkezései azt követően váltak alkalmazandóvá, hogy az Értékpapír- és Tőzsdebizottság (SEC) 2007 júniusában szabályokat fogadott el a magát nemzetileg elismert statisztikai minősítési szervezetként (Nationally Recognized Statistical Ratings Organizations – NRSRO) nyilvántartásba vetető hitelminősítő intézetek nyilvántartási és felügyeleti programjának végrehajtásához kapcsolódóan. Ahhoz, hogy a hitelminősítő intézet minősítései szabályozási célból felhasználhatók legyenek, a hitelminősítőnek szerepelnie kell a SEC nyilvántartásában és a SEC folyamatos felügyelete alatt kell működnie. A SEC széles körű felügyeleti hatáskörrel rendelkezik, amely lehetővé teszi annak vizsgálatát, hogy az adott hitelminősítő intézet eleget tesz-e jogi kötelezettségeinek. Hatáskörének részét képezi a dokumentumokhoz való hozzáférésnek, vizsgálatok lefolytatásának és helyszíni ellenőrzések elvégzésének a joga, valamint az arra vonatkozó jog, hogy hozzáférést kérjen a telefonbeszélgetésekről készült felvételek és az elektronikus úton történő kommunikációk adataihoz. A SEC nemcsak a hitelminősítő intézetek, hanem a hitelminősítési tevékenységben érintett más személyek tekintetében is gyakorolhatja ezt a hatáskört. A tőzsdéről szóló törvény 15E(p)(3)(A) szakasza előírja a SEC számára, hogy minden NRSRO tekintetében legalább évente vizsgálatot végezzen és beszámoljon a vizsgálat eredményeiről (6). Amennyiben a SEC azt állapítja meg, hogy egy adott NRSRO megszegte a vonatkozó keretszabályozásból eredő valamely kötelezettségét, számos felügyeleti intézkedés áll rendelkezésére a jogsértés megszüntetésére. Ezen intézkedések körébe tartozik a nyilvántartásba vétel törlése, a minősítések szabályozási célból történő felhasználhatóságának felfüggesztése, valamint annak elrendelése, hogy a hitelminősítő intézet szüntesse meg a jogsértést. A SEC emellett jelentős mértékű bírságokat is kiszabhat az olyan hitelminősítő intézeteket illetően, amelyek nem tesznek eleget a vonatkozó követelményeknek. Következésképpen az NRSRO-k folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt működnek. Az EÉPH és a SEC között létrejött együttműködési megállapodás rendelkezéseket fogalmaz meg a határokon átnyúló tevékenységet folytató hitelminősítő intézetekkel szemben hozott végrehajtási és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos információcseréről.

| (5) | A második feltétel értelmében a harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott, jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia. Az egyesült államokbeli jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel az 1060/2009/EK rendelet célkitűzéseinek az összeférhetetlenségek kezelését, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokat, a minősítés színvonalát és módszereit, a hitelminősítések közzétételét és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítését illetően. Következésképpen az egyesült államokbeli keretrendszer egyenértékű védelmet nyújt a tisztesség, az átláthatóság, a hitelminősítő intézetek jó kormányzása és a megbízható hitelminősítési tevékenység terén. |
| --- | --- |

(5)

A második feltétel értelmében a harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott, jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia. Az egyesült államokbeli jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel az 1060/2009/EK rendelet célkitűzéseinek az összeférhetetlenségek kezelését, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokat, a minősítés színvonalát és módszereit, a hitelminősítések közzétételét és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítését illetően. Következésképpen az egyesült államokbeli keretrendszer egyenértékű védelmet nyújt a tisztesség, az átláthatóság, a hitelminősítő intézetek jó kormányzása és a megbízható hitelminősítési tevékenység terén.

| (6) | A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi testületei befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. E tekintetben megjegyzendő, hogy a SEC és minden más egyesült államokbeli közjogi testület számára törvény tiltja a hitelminősítések tartalmának és módszereinek befolyásolását. |
| --- | --- |

(6)

A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi testületei befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. E tekintetben megjegyzendő, hogy a SEC és minden más egyesült államokbeli közjogi testület számára törvény tiltja a hitelminősítések tartalmának és módszereinek befolyásolását.

| (7) | A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos egyesült államokbeli jogi és felügyeleti keretrendszer teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos egyesült államokbeli jogi és felügyeleti keretrendszert az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretrendszerrel egyenértékűnek kell tekinteni. A Bizottság az EÉPH-val együttműködésben továbbra is nyomon követi a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos egyesült államokbeli jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. |
| --- | --- |

(7)

A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos egyesült államokbeli jogi és felügyeleti keretrendszer teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos egyesült államokbeli jogi és felügyeleti keretrendszert az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretrendszerrel egyenértékűnek kell tekinteni. A Bizottság az EÉPH-val együttműködésben továbbra is nyomon követi a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos egyesült államokbeli jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapírbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapírbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke alkalmazásában a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos egyesült államokbeli jogi és felügyeleti keretrendszer az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott követelményekkel egyenértékűnek tekintendő.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 302., 2009.11.17., 1. o.

1

(2)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

2

(3)  Az USA-kódex (U.S.C.) 15. címének 78o-7. szakasza.

3

(4)  Az USA-kódex (U.S.C.) 15. címének 78q. szakasza.

4

(5)  Az USA-kódex (U.S.C.) 15. címének 78u-2. szakasza.

5

(6)  Lásd a SEC 2011. szeptemberi összefoglaló jelentését az egyes NRSRO-k személyzeti vizsgálatáról.

6

---