# Úradný vestník L 353/2012

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2012.353.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 353 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5521. decembra 2012 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2012.353.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 353

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5521. decembra 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1229/2012 z 10. decembra 2012, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy IV a XII k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1230/2012 z 12. decembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009, pokiaľ ide o požiadavky na typové schválenie v prípade hmotností a rozmerov motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, a mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (
  1
  ) | 31 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Komisie 2012/46/EÚ zo 6. decembra 2012, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/68/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú opatrení voči emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (
  1
  ) | 80 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1229/2012 z 10. decembra 2012, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy IV a XII k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica) (
  1
  )

1

1

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1230/2012 z 12. decembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009, pokiaľ ide o požiadavky na typové schválenie v prípade hmotností a rozmerov motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, a mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (
  1
  )

1

31

SMERNICE

*

Smernica Komisie 2012/46/EÚ zo 6. decembra 2012, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/68/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú opatrení voči emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (
  1
  )

1

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 21.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 353/1

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1229/2012

z 10. decembra 2012,

ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy IV a XII k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica) (1), a najmä na jej článok 39 ods. 2 a 3,

keďže:

| (1) | Smernicou 2007/46/ES sa stanovuje zosúladený rámec, ktorý obsahuje správne ustanovenia a všeobecné technické požiadavky na všetky nové vozidlá. Zahŕňa najmä regulačné akty stanovujúce technické požiadavky, ktoré vozidlá musia spĺňať, aby sa im mohlo udeliť typové schválenie ES vozidla. |
| --- | --- |

(1)

Smernicou 2007/46/ES sa stanovuje zosúladený rámec, ktorý obsahuje správne ustanovenia a všeobecné technické požiadavky na všetky nové vozidlá. Zahŕňa najmä regulačné akty stanovujúce technické požiadavky, ktoré vozidlá musia spĺňať, aby sa im mohlo udeliť typové schválenie ES vozidla.

| (2) | Časť 1 prílohy IV k smernici 2007/46/ES obsahuje zoznam regulačných aktov pre typové schvaľovanie ES vozidiel vyrábaných v neobmedzených sériách. Smernica 2007/46/ES bola opakovane zmenená a doplnená a uvedený zoznam bol zodpovedajúcim spôsobom aktualizovaný. |
| --- | --- |

(2)

Časť 1 prílohy IV k smernici 2007/46/ES obsahuje zoznam regulačných aktov pre typové schvaľovanie ES vozidiel vyrábaných v neobmedzených sériách. Smernica 2007/46/ES bola opakovane zmenená a doplnená a uvedený zoznam bol zodpovedajúcim spôsobom aktualizovaný.

| (3) | V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 z 13. júla 2009 o požiadavkách typového schvaľovania na všeobecnú bezpečnosť motorových vozidiel, ich prípojných vozidiel a systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (2) sa stanovuje zrušenie viacerých smerníc. Zrušené smernice sa nahradili zodpovedajúcimi predpismi Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) a nariadeniami Komisie. Uvedené zmeny by sa mali zapracovať do prílohy IV k smernici 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(3)

V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 z 13. júla 2009 o požiadavkách typového schvaľovania na všeobecnú bezpečnosť motorových vozidiel, ich prípojných vozidiel a systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (2) sa stanovuje zrušenie viacerých smerníc. Zrušené smernice sa nahradili zodpovedajúcimi predpismi Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) a nariadeniami Komisie. Uvedené zmeny by sa mali zapracovať do prílohy IV k smernici 2007/46/ES.

| (4) | Je veľmi dôležité prispôsobiť požiadavky na typové schválenie ES malých sérií s cieľom zabezpečiť, aby výrobcovia, ktorí vyrábajú malé série vozidiel, mohli mať naďalej prístup na vnútorný trh. Na tieto účely treba prijať zjednodušené opatrenia na zníženie nákladov, ktoré si vyžaduje proces typového schvaľovania, pričom sa súčasne zabezpečí vysoká úroveň bezpečnosti cestnej premávky a ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

(4)

Je veľmi dôležité prispôsobiť požiadavky na typové schválenie ES malých sérií s cieľom zabezpečiť, aby výrobcovia, ktorí vyrábajú malé série vozidiel, mohli mať naďalej prístup na vnútorný trh. Na tieto účely treba prijať zjednodušené opatrenia na zníženie nákladov, ktoré si vyžaduje proces typového schvaľovania, pričom sa súčasne zabezpečí vysoká úroveň bezpečnosti cestnej premávky a ochrany životného prostredia.

| (5) | Keďže vozidlá kategórie N1 vykazujú podobné konštrukčné znaky ako vozidlá kategórie M1, je takisto vhodné stanoviť zosúladené technické požiadavky na vozidlá kategórie N1, aby sa pri takýchto vozidlách vyrábaných v malých sériách umožnil ich prístup na vnútorný trh. |
| --- | --- |

(5)

Keďže vozidlá kategórie N1 vykazujú podobné konštrukčné znaky ako vozidlá kategórie M1, je takisto vhodné stanoviť zosúladené technické požiadavky na vozidlá kategórie N1, aby sa pri takýchto vozidlách vyrábaných v malých sériách umožnil ich prístup na vnútorný trh.

| (6) | Je veľmi dôležité, aby sa požiadavky stanovené v doplnku 1 k prílohe IV k smernici 2007/46/ES uplatňovali na všetky nové vozidlá. Výrobcom by sa však mal poskytnúť dostatočný čas, aby mohli svoje vozidlá prispôsobiť novým požiadavkám. |
| --- | --- |

(6)

Je veľmi dôležité, aby sa požiadavky stanovené v doplnku 1 k prílohe IV k smernici 2007/46/ES uplatňovali na všetky nové vozidlá. Výrobcom by sa však mal poskytnúť dostatočný čas, aby mohli svoje vozidlá prispôsobiť novým požiadavkám.

| (7) | Časť A oddiely 1 a 2 prílohy XII k smernici 2007/46/ES zahŕňajú množstvové obmedzenia na účely typového schválenia ES malých sérií. Je vhodné, aby sa pri rozšírení typového schválenia ES malých sérií na vozidlá kategórie N1 zaviedlo množstvové obmedzenie týkajúce sa vozidiel uvedenej kategórie. Vzhľadom na účel typového schválenia ES, ktorý spočíva v podpore prístupu na vnútorný trh, by sa mal počet vozidiel kategórie N1, pri ktorých sa môžu využívať výhody vyplývajúce z vnútroštátneho typového schválenia podľa článku 23 smernice 2007/46/ES, takisto obmedziť na nevyhnutné minimum. Malo by sa preto stanoviť aj množstvo uvedených vozidiel. |
| --- | --- |

(7)

Časť A oddiely 1 a 2 prílohy XII k smernici 2007/46/ES zahŕňajú množstvové obmedzenia na účely typového schválenia ES malých sérií. Je vhodné, aby sa pri rozšírení typového schválenia ES malých sérií na vozidlá kategórie N1 zaviedlo množstvové obmedzenie týkajúce sa vozidiel uvedenej kategórie. Vzhľadom na účel typového schválenia ES, ktorý spočíva v podpore prístupu na vnútorný trh, by sa mal počet vozidiel kategórie N1, pri ktorých sa môžu využívať výhody vyplývajúce z vnútroštátneho typového schválenia podľa článku 23 smernice 2007/46/ES, takisto obmedziť na nevyhnutné minimum. Malo by sa preto stanoviť aj množstvo uvedených vozidiel.

| (8) | Prílohy IV a XII k smernici 2007/46/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(8)

Prílohy IV a XII k smernici 2007/46/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (9) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Technického výboru – motorové vozidlá, |
| --- | --- |

(9)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Technického výboru – motorové vozidlá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Prílohy IV a XII k smernici 2007/46/ES sa menia a dopĺňajú v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Typové schválenie ES malých sérií udelené pred 1. novembrom 2012 stráca platnosť 31. októbra 2016. Vnútroštátne orgány už nepovažujú osvedčenia o zhode týkajúce sa vozidiel za platné na účely článku 26 ods. 1 smernice 2007/46/ES s výnimkou prípadov, keď sa príslušné typové schválenia aktualizovali, aby vyhovovali požiadavkám doplnku 1 prílohy IV k smernici 2007/46/ES.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Bod 1 písm. b) prílohy sa však uplatňuje v súlade s dátumami v ňom stanovenými.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 10. decembra 2012

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 200, 31.7.2009, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Smernica 2007/46/ES sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Príloha IV sa mení a dopĺňa takto:






  a) | Časť I sa nahrádza takto:
  „ČASŤ I

  Regulačné akty pre typové schválenie ES vozidiel vyrábaných v neobmedzených sériách


















  Bod | Predmet | Regulačný akt | Uplatniteľnosť |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1 | Prípustná hladina hluku | smernica 70/157/EHS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 2 | Emisie (Euro 5 a 6) z ľahkých úžitkových vozidiel/prístup k informáciám | nariadenie (ES) č. 715/2007 | X (1) | X (1) | | X (1) | X (1) | | | | | |
| 3 | Palivové nádrže/zadné ochranné zariadenia | smernica 70/221/EHS | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X | X | X | X |
| 3A | Ochrana proti nebezpečenstvu požiaru (nádrže na kvapalné palivo) | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 34 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 3B | Zadné ochranné zariadenia proti podbehnutiu (RUPD) a ich montáž; zadná ochrana proti podbehnutiu (RUP) | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 58 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 4 | Miesto na zadnú tabuľku s evidenčným číslom | smernica 70/222/EHS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 4A | Miesto na montáž a upevnenie zadných tabuliek s evidenčným číslom | nariadenie (ES) č. 661/2009
  nariadenie (EÚ) č. 1003/2010 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5 | Ovládacia sila riadenia | smernica 70/311/EHS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5A | Mechanizmus riadenia | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 79 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 6 | Zámky a závesy dverí | smernica 70/387/EHS | X | | | X | X | X | | | | |
| 6A | Vstup do vozidla a jeho manévrovateľnosť | nariadenie (ES) č. 661/2009
  nariadenie (EÚ) č. 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 6B | Zámky dverí a komponenty upevnenia dverí | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 11 | X | | | X | | | | | | |
| 7 | Zvukový výstražný signál | smernica 70/388/EHS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 7A | Zvukové výstražné zariadenia a signály | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 28 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 8 | Zariadenia pre nepriamy výhľad | smernica 2003/97/ES | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 8A | Zariadenia pre nepriamy výhľad a ich montáž | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 46 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 9 | Brzdové zariadenia | smernica 71/320/EHS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 9A | Brzdové zariadenia vozidiel a prípojných vozidiel | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 13 | | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) |
| 9B | Brzdové zariadenia osobných automobilov | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 13-H | X (4) | | | X (4) | | | | | | |
| 10 | Rádiové odrušenie (elektromagnetická kompatibilita) | smernica 72/245/EHS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 10A | Elektromagnetická kompatibilita | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 10 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 12 | Vnútorné vybavenie | smernica 74/60/EHS | X | | | | | | | | | |
| 12A | Vnútorné vybavenie | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 21 | X | | | | | | | | | |
| 13 | Zariadenie proti krádeži a imobilizér | smernica 74/61/EHS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 13A | Ochrana motorových vozidiel proti neoprávnenému použitiu | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 18 | | X (5) | X (5) | | X (5) | X (5) | | | | |
| 13B | Ochrana motorových vozidiel proti neoprávnenému použitiu | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 116 | X | | | X | | | | | | |
| 14 | Bezpečnostný mechanizmus riadenia | smernica 74/297/EHS | X | | | X | | | | | | |
| 14A | Ochrana vodiča pred mechanizmom riadenia v prípade nárazu | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 12 | X | | | X | | | | | | |
| 15 | Pevnosť sedadiel | smernica 74/408/EHS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 15A | Sedadlá, ich ukotvenia a opierky hlavy | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 17 | X | X (6) | X (6) | X | X | X | | | | |
| 15B | Sedadlá veľkých osobných vozidiel | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 80 | | X | X | | | | | | | |
| 16 | Vonkajšie výčnelky | smernica 74/483/EHS | X | | | | | | | | | |
| 16A | Vonkajšie výčnelky | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 26 | X | | | | | | | | | |
| 17 | Rýchlomer a spätný chod | smernica 75/443/EHS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17A | Vstup do vozidla a jeho manévrovateľnosť | nariadenie (ES) č. 661/2009
  nariadenie (EÚ) č. 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17B | Rýchlomerné zariadenie vrátane jeho montáže | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 39 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 18 | Povinné štítky | smernica 76/114/EHS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 18A | Povinný štítok výrobcu a identifikačné číslo vozidla | nariadenie (ES) č. 661/2009
  nariadenie (EÚ) č. 19/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 19 | Kotvové úchytky bezpečnostných pásov | smernica 76/115/EHS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 19A | Kotvové úchytky bezpečnostných pásov, systémy kotvových úchytiek Isofix a kotvové úchytky horného popruhu Isofix | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 14 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 20 | Montáž zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu | smernica 76/756/EHS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 20A | Montáž zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu na vozidlá | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 48 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21 | Spätné odrazky | smernica 76/757/EHS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21A | Spätné odrazové zariadenia na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 3 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22 | Doplnkové obrysové, predné (bočné) obrysové, zadné (bočné) obrysové, brzdové, bočné obrysové, denné svietidlá | smernica 76/758/EHS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22A | Predné a zadné obrysové svietidlá, brzdové a doplnkové obrysové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 7 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22B | Denné svietidlá na motorové vozidlá | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 87 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 22C | Bočné obrysové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 91 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23 | Smerové svietidlá | smernica 76/759/EHS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23A | Smerové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 6 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24 | Svietidlá osvetľujúce zadnú tabuľku s evidenčným číslom | smernica 76/760/EHS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24A | Osvetlenie zadných tabuliek s evidenčným číslom na motorových vozidlách a ich prípojných vozidlách | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 4 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25 | Svetlomety (vrátane žiaroviek) | smernica 76/761/EHS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25A | Svetlomety motorových vozidiel z lisovaného skla typu ‚sealed-beam‘ (SB), ktoré vyžarujú európske asymetrické stretávacie svetlo alebo diaľkové svetlo alebo obidve svetlá | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 31 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25B | Žiarovky na používanie v schválených sústavách svietidiel motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 37 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25C | Svetlomety motorových vozidiel vybavené svetelnými zdrojmi s plynovými výbojkami | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 98 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25D | Svetelné zdroje s plynovými výbojkami na používanie v schválených sústavách svietidiel s plynovými výbojkami na motorových vozidlách | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 99 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25E | Svetlomety motorových vozidiel, ktoré vyžarujú asymetrické stretávacie alebo diaľkové svetlo alebo obidve svetlá a sú vybavené žiarovkami a/alebo modulmi LED | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 112 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25F | Adaptívne predné osvetľovacie systémy (AFS) pre motorové vozidlá | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 123 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26 | Predné hmlové svietidlá | smernica 76/762/EHS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26A | Predné hmlové svietidlá motorových vozidiel | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 19 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 27 | Vlečné háky | smernica 77/389/EHS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 27A | Vlečné zariadenie | nariadenie (ES) č. 661/2009
  nariadenie (EÚ) č. 1005/2010 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 28 | Zadné hmlové svietidlá | smernica 77/538/EHS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 28A | Zadné hmlové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 38 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29 | Spätné svetlomety | smernica 77/539/EHS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29A | Spätné svetlomety na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 23 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 30 | Parkovacie svietidlá | smernica 77/540/EHS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 30A | Parkovacie svietidlá na motorové vozidlá | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 77 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 31 | Bezpečnostné pásy a zadržiavacie systémy | smernica 77/541/EHS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 31A | Bezpečnostné pásy, zadržiavacie systémy, detské zadržiavacie systémy a detské zadržiavacie systémy Isofix | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 16 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 32 | Výhľad dopredu | smernica 77/649/EHS | X | | | | | | | | | |
| 32A | Výhľad vodiča smerom dopredu | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 125 | X | | | | | | | | | |
| 33 | Identifikácia ovládačov, oznamovačov a ukazovateľov | smernica 78/316/EHS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 33A | Umiestnenie a identifikácia ručných ovládačov, oznamovačov a ukazovateľov | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 121 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 34 | Odmrazovanie/odhmlievanie | smernica 78/317/EHS | X | (7) | (7) | (7) | (7) | (7) | | | | |
| 34A | Systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla | nariadenie (ES) č. 661/2009
  nariadenie (EÚ) č. 672/2010 | X | (7) | (7) | (7) | (7) | (7) | | | | |
| 35 | Ostrekovanie/stieranie | smernica 78/318/EHS | X | (8) | (8) | (8) | (8) | (8) | | | | |
| 35A | Systémy stierania a ostrekovania čelného skla | nariadenie (ES) č. 661/2009
  nariadenie (EÚ) č. 1008/2010 | X | (8) | (8) | (8) | (8) | (8) | | | | |
| 36 | Vykurovacie systémy | smernica 2001/56/ES | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 36A | Vykurovacie systémy | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 122 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 37 | Kryty kolies | smernica 78/549/EHS | X | | | | | | | | | |
| 37A | Kryty kolies | nariadenie (ES) č. 661/2009
  nariadenie (EÚ) č. 1009/2010 | X | | | | | | | | | |
| 38 | Opierky hlavy | smernica 78/932/EHS | X | | | | | | | | | |
| 38A | Opierky hlavy, ktoré sú alebo nie sú zabudované do sedadiel vozidla | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 25 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 40 | Výkon motora | smernica 80/1269/EHS | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | | | | |
| 41 | Emisie (Euro IV a V) z ťažkých úžitkových vozidiel | smernica 2005/55/ES | X (10) | X (10) | X | X (10) | X (10) | X | | | | |
| 41A | Emisie (Euro VI) z ťažkých úžitkových vozidiel/prístup k informáciám | nariadenie (ES) č. 595/2009 | X (11) | X (11) | X | X (11) | X (11) | X | | | | |
| 42 | Bočná ochrana | smernica 89/297/EHS | | | | | X | X | | | X | X |
| 42A | Bočná ochrana nákladných vozidiel | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 73 | | | | | X | X | | | X | X |
| 43 | Systémy zabraňujúce rozstreku | smernica 91/226/EHS | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 43A | Systémy zabraňujúce rozstreku | nariadenie (ES) č. 661/2009
  nariadenie (EÚ) č. 109/2011 | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 44 | Hmotnosti a rozmery (osobné vozidlá) | smernica 92/21/EHS | X | | | | | | | | | |
| 44A | Hmotnosti a rozmery | nariadenie (ES) č. 661/2009
  nariadenie (EÚ) č. 1230/2012 | X | | | | | | | | | |
| 45 | Bezpečnostné zasklenie | smernica 92/22/EHS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 45A | Bezpečnostné zasklievacie materiály a ich montáž na vozidlá | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 43 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46 | Pneumatiky | smernica 92/23/EHS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46A | Montáž pneumatík | nariadenie (ES) č. 661/2009
  nariadenie (EÚ) č. 458/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46B | Pneumatiky na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá (trieda C1) | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 30 | X | | | X | | | X | X | | |
| 46C | Pneumatiky na úžitkové vozidlá a ich prípojné vozidlá (triedy C2 a C3) | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 54 | | X | X | X | X | X | | | X | X |
| 46D | Emisie hluku valenia pneumatík, ich adhézia na mokrom povrchu a valivý odpor (triedy C1, C2 a C3) | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 117 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46E | Náhradná súprava na dočasné použitie, pneumatiky na núdzovú jazdu/systém núdzovej jazdy a systém monitorovania tlaku v pneumatikách | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 64 | X (12) | | | X (12) | | | | | | |
| 47 | Zariadenia obmedzujúce rýchlosť | smernica 92/24/EHS | | X | X | | X | X | | | | |
| 47A | Obmedzenie maximálnej rýchlosti vozidiel | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 89 | | X | X | | X | X | | | | |
| 48 | Hmotnosti a rozmery (okrem vozidiel uvedených v bode 44) | smernica 97/27/ES | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 48A | Hmotnosti a rozmery | nariadenie (ES) č. 661/2009
  nariadenie (EÚ) č. 1230/2012 | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 49 | Vonkajšie výčnelky kabín | smernica 92/114/EHS | | | | X | X | X | | | | |
| 49A | Úžitkové vozidlá, pokiaľ ide o ich vonkajšie výčnelky pred zadným panelom kabíny | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 61 | | | | X | X | X | | | | |
| 50 | Spojovacie zariadenia | smernica 94/20/ES | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X | X | X | X |
| 50A | Mechanické spojovacie komponenty jazdných súprav | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 55 | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X | X | X | X |
| 50B | Tesné spojovacie zariadenie (CCD); montáž schváleného typu CCD | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 102 | | | | | X (13) | X (13) | | | X (13) | X (13) |
| 51 | Horľavosť | smernica 95/28/ES | | | X | | | | | | | |
| 51A | Horľavosť materiálov používaných v konštrukcii interiéru určitých kategórií motorových vozidiel | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 118 | | | X | | | | | | | |
| 52 | Autobusy a autokary | smernica 2001/85/ES | | X | X | | | | | | | |
| 52A | Vozidlá kategórie M2 a M3 | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 107 | | X | X | | | | | | | |
| 52B | Pevnosť nadstavby veľkých osobných vozidiel | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 66 | | X | X | | | | | | | |
| 53 | Čelný náraz | smernica 96/79/ES | X (14) | | | | | | | | | |
| 53A | Ochrana cestujúcich v prípade čelného nárazu | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 94 | X (14) | | | | | | | | | |
| 54 | Bočný náraz | smernica 96/27/ES | X (15) | | | X (15) | | | | | | |
| 54A | Ochrana cestujúcich v prípade bočného nárazu | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 95 | X (15) | | | X (15) | | | | | | |
| 55 | (prázdne) | | | | | | | | | | | |
| 56 | Vozidlá určené na prepravu nebezpečného tovaru | smernica 98/91/ES | | | | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) |
| 56A | Vozidlá na prepravu nebezpečného tovaru | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 105 | | | | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) |
| 57 | Predná ochrana proti podbehnutiu | smernica 2000/40/ES | | | | | X | X | | | | |
| 57A | Predné ochranné zariadenia proti podbehnutiu (FUPD) a ich montáž; predná ochrana proti podbehnutiu (FUP) | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 93 | | | | | X | X | | | | |
| 58 | Ochrana chodcov | nariadenie (ES) č. 78/2009 | X | | | X | | | | | | |
| 59 | Recyklovateľnosť | smernica 2005/64/ES | X | | | X | | - | | | | |
| 60 | (prázdne) | | | | | | | | | | | |
| 61 | Klimatizačné systémy | smernica 2006/40/ES | X | | | X (17) | | | | | | |
| 62 | Vodíkový systém | nariadenie (ES) č. 79/2009 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 63 | Všeobecná bezpečnosť | nariadenie (ES) č. 661/2009 | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) |
| 64 | Ukazovatele radenia prevodových stupňov | nariadenie (ES) č. 661/2009
  nariadenie (EÚ) č. 65/2012 | X | | | | | | | | | |
| 65 | Zdokonalený systém núdzového brzdenia | nariadenie (ES) č. 661/2009
  nariadenie (EÚ) č. 347/2012 | | X | X | | X | X | | | | |
| 66 | Systém výstrahy pred vybočením z jazdného pruhu | nariadenie (ES) č. 661/2009
  nariadenie (EÚ) č. 351/2012 | | X | X | | X | X | | | | |
| 67 | Špecifické komponenty na skvapalnené ropné plyny (LPG) a ich montáž na motorové vozidlá | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 67 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 68 | Vozidlové poplachové systémy (VAS) | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 97 | X | | | X | | | | | | |
| 69 | Elektrická bezpečnosť | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 100 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 70 | Špecifické komponenty na stlačený zemný plyn (CNG) a ich montáž na motorové vozidlá | nariadenie (ES) č. 661/2009
  predpis EHK OSN č. 110 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Vysvetlivky






  X | Regulačný akt sa uplatňuje.

  Poznámka: Série zmien predpisov EHK OSN, ktoré sa povinne uplatňujú, sú uvedené v prílohe IV k nariadeniu (ES) č. 661/2009. Série zmien prijaté neskôr sú akceptované ako alternatíva. |

1.

Príloha IV sa mení a dopĺňa takto:

a)

Časť I sa nahrádza takto:

„ČASŤ I

Regulačné akty pre typové schválenie ES vozidiel vyrábaných v neobmedzených sériách

Bod

Predmet

Regulačný akt

Uplatniteľnosť

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1

Prípustná hladina hluku

smernica 70/157/EHS

X

X

X

X

X

X

2

Emisie (Euro 5 a 6) z ľahkých úžitkových vozidiel/prístup k informáciám

nariadenie (ES) č. 715/2007

X (1)

X (1)

X (1)

X (1)

3

Palivové nádrže/zadné ochranné zariadenia

smernica 70/221/EHS

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X

X

X

X

3A

Ochrana proti nebezpečenstvu požiaru (nádrže na kvapalné palivo)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 34

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

3B

Zadné ochranné zariadenia proti podbehnutiu (RUPD) a ich montáž; zadná ochrana proti podbehnutiu (RUP)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 58

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4

Miesto na zadnú tabuľku s evidenčným číslom

smernica 70/222/EHS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4A

Miesto na montáž a upevnenie zadných tabuliek s evidenčným číslom

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 1003/2010

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5

Ovládacia sila riadenia

smernica 70/311/EHS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5A

Mechanizmus riadenia

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 79

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

6

Zámky a závesy dverí

smernica 70/387/EHS

X

X

X

X

6A

Vstup do vozidla a jeho manévrovateľnosť

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 130/2012

X

X

X

X

X

X

6B

Zámky dverí a komponenty upevnenia dverí

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 11

X

X

7

Zvukový výstražný signál

smernica 70/388/EHS

X

X

X

X

X

X

7A

Zvukové výstražné zariadenia a signály

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 28

X

X

X

X

X

X

8

Zariadenia pre nepriamy výhľad

smernica 2003/97/ES

X

X

X

X

X

X

8A

Zariadenia pre nepriamy výhľad a ich montáž

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 46

X

X

X

X

X

X

9

Brzdové zariadenia

smernica 71/320/EHS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

9A

Brzdové zariadenia vozidiel a prípojných vozidiel

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 13

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

9B

Brzdové zariadenia osobných automobilov

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 13-H

X (4)

X (4)

10

Rádiové odrušenie (elektromagnetická kompatibilita)

smernica 72/245/EHS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

10A

Elektromagnetická kompatibilita

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 10

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

12

Vnútorné vybavenie

smernica 74/60/EHS

X

12A

Vnútorné vybavenie

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 21

X

13

Zariadenie proti krádeži a imobilizér

smernica 74/61/EHS

X

X

X

X

X

X

13A

Ochrana motorových vozidiel proti neoprávnenému použitiu

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 18

X (5)

X (5)

X (5)

X (5)

13B

Ochrana motorových vozidiel proti neoprávnenému použitiu

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 116

X

X

14

Bezpečnostný mechanizmus riadenia

smernica 74/297/EHS

X

X

14A

Ochrana vodiča pred mechanizmom riadenia v prípade nárazu

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 12

X

X

15

Pevnosť sedadiel

smernica 74/408/EHS

X

X

X

X

X

X

15A

Sedadlá, ich ukotvenia a opierky hlavy

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 17

X

X (6)

X (6)

X

X

X

15B

Sedadlá veľkých osobných vozidiel

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 80

X

X

16

Vonkajšie výčnelky

smernica 74/483/EHS

X

16A

Vonkajšie výčnelky

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 26

X

17

Rýchlomer a spätný chod

smernica 75/443/EHS

X

X

X

X

X

X

17A

Vstup do vozidla a jeho manévrovateľnosť

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 130/2012

X

X

X

X

X

X

17B

Rýchlomerné zariadenie vrátane jeho montáže

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 39

X

X

X

X

X

X

18

Povinné štítky

smernica 76/114/EHS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

18A

Povinný štítok výrobcu a identifikačné číslo vozidla

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 19/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

19

Kotvové úchytky bezpečnostných pásov

smernica 76/115/EHS

X

X

X

X

X

X

19A

Kotvové úchytky bezpečnostných pásov, systémy kotvových úchytiek Isofix a kotvové úchytky horného popruhu Isofix

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 14

X

X

X

X

X

X

20

Montáž zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu

smernica 76/756/EHS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

20A

Montáž zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu na vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 48

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21

Spätné odrazky

smernica 76/757/EHS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21A

Spätné odrazové zariadenia na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 3

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22

Doplnkové obrysové, predné (bočné) obrysové, zadné (bočné) obrysové, brzdové, bočné obrysové, denné svietidlá

smernica 76/758/EHS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22A

Predné a zadné obrysové svietidlá, brzdové a doplnkové obrysové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22B

Denné svietidlá na motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 87

X

X

X

X

X

X

22C

Bočné obrysové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 91

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23

Smerové svietidlá

smernica 76/759/EHS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23A

Smerové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 6

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24

Svietidlá osvetľujúce zadnú tabuľku s evidenčným číslom

smernica 76/760/EHS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24A

Osvetlenie zadných tabuliek s evidenčným číslom na motorových vozidlách a ich prípojných vozidlách

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 4

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25

Svetlomety (vrátane žiaroviek)

smernica 76/761/EHS

X

X

X

X

X

X

25A

Svetlomety motorových vozidiel z lisovaného skla typu ‚sealed-beam‘ (SB), ktoré vyžarujú európske asymetrické stretávacie svetlo alebo diaľkové svetlo alebo obidve svetlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 31

X

X

X

X

X

X

25B

Žiarovky na používanie v schválených sústavách svietidiel motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 37

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25C

Svetlomety motorových vozidiel vybavené svetelnými zdrojmi s plynovými výbojkami

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 98

X

X

X

X

X

X

25D

Svetelné zdroje s plynovými výbojkami na používanie v schválených sústavách svietidiel s plynovými výbojkami na motorových vozidlách

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 99

X

X

X

X

X

X

25E

Svetlomety motorových vozidiel, ktoré vyžarujú asymetrické stretávacie alebo diaľkové svetlo alebo obidve svetlá a sú vybavené žiarovkami a/alebo modulmi LED

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 112

X

X

X

X

X

X

25F

Adaptívne predné osvetľovacie systémy (AFS) pre motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 123

X

X

X

X

X

X

26

Predné hmlové svietidlá

smernica 76/762/EHS

X

X

X

X

X

X

26A

Predné hmlové svietidlá motorových vozidiel

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 19

X

X

X

X

X

X

27

Vlečné háky

smernica 77/389/EHS

X

X

X

X

X

X

27A

Vlečné zariadenie

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 1005/2010

X

X

X

X

X

X

28

Zadné hmlové svietidlá

smernica 77/538/EHS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

28A

Zadné hmlové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 38

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29

Spätné svetlomety

smernica 77/539/EHS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29A

Spätné svetlomety na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 23

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

30

Parkovacie svietidlá

smernica 77/540/EHS

X

X

X

X

X

X

30A

Parkovacie svietidlá na motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 77

X

X

X

X

X

X

31

Bezpečnostné pásy a zadržiavacie systémy

smernica 77/541/EHS

X

X

X

X

X

X

31A

Bezpečnostné pásy, zadržiavacie systémy, detské zadržiavacie systémy a detské zadržiavacie systémy Isofix

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 16

X

X

X

X

X

X

32

Výhľad dopredu

smernica 77/649/EHS

X

32A

Výhľad vodiča smerom dopredu

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 125

X

33

Identifikácia ovládačov, oznamovačov a ukazovateľov

smernica 78/316/EHS

X

X

X

X

X

X

33A

Umiestnenie a identifikácia ručných ovládačov, oznamovačov a ukazovateľov

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 121

X

X

X

X

X

X

34

Odmrazovanie/odhmlievanie

smernica 78/317/EHS

X

(7)

(7)

(7)

(7)

(7)

34A

Systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 672/2010

X

(7)

(7)

(7)

(7)

(7)

35

Ostrekovanie/stieranie

smernica 78/318/EHS

X

(8)

(8)

(8)

(8)

(8)

35A

Systémy stierania a ostrekovania čelného skla

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 1008/2010

X

(8)

(8)

(8)

(8)

(8)

36

Vykurovacie systémy

smernica 2001/56/ES

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

36A

Vykurovacie systémy

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 122

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

37

Kryty kolies

smernica 78/549/EHS

X

37A

Kryty kolies

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 1009/2010

X

38

Opierky hlavy

smernica 78/932/EHS

X

38A

Opierky hlavy, ktoré sú alebo nie sú zabudované do sedadiel vozidla

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 25

X

X

X

X

X

X

40

Výkon motora

smernica 80/1269/EHS

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

41

Emisie (Euro IV a V) z ťažkých úžitkových vozidiel

smernica 2005/55/ES

X (10)

X (10)

X

X (10)

X (10)

X

41A

Emisie (Euro VI) z ťažkých úžitkových vozidiel/prístup k informáciám

nariadenie (ES) č. 595/2009

X (11)

X (11)

X

X (11)

X (11)

X

42

Bočná ochrana

smernica 89/297/EHS

X

X

X

X

42A

Bočná ochrana nákladných vozidiel

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 73

X

X

X

X

43

Systémy zabraňujúce rozstreku

smernica 91/226/EHS

X

X

X

X

X

X

X

43A

Systémy zabraňujúce rozstreku

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 109/2011

X

X

X

X

X

X

X

44

Hmotnosti a rozmery (osobné vozidlá)

smernica 92/21/EHS

X

44A

Hmotnosti a rozmery

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 1230/2012

X

45

Bezpečnostné zasklenie

smernica 92/22/EHS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

45A

Bezpečnostné zasklievacie materiály a ich montáž na vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 43

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46

Pneumatiky

smernica 92/23/EHS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46A

Montáž pneumatík

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 458/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46B

Pneumatiky na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá (trieda C1)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 30

X

X

X

X

46C

Pneumatiky na úžitkové vozidlá a ich prípojné vozidlá (triedy C2 a C3)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 54

X

X

X

X

X

X

X

46D

Emisie hluku valenia pneumatík, ich adhézia na mokrom povrchu a valivý odpor (triedy C1, C2 a C3)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 117

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46E

Náhradná súprava na dočasné použitie, pneumatiky na núdzovú jazdu/systém núdzovej jazdy a systém monitorovania tlaku v pneumatikách

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 64

X (12)

X (12)

47

Zariadenia obmedzujúce rýchlosť

smernica 92/24/EHS

X

X

X

X

47A

Obmedzenie maximálnej rýchlosti vozidiel

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 89

X

X

X

X

48

Hmotnosti a rozmery (okrem vozidiel uvedených v bode 44)

smernica 97/27/ES

X

X

X

X

X

X

X

X

X

48A

Hmotnosti a rozmery

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 1230/2012

X

X

X

X

X

X

X

X

X

49

Vonkajšie výčnelky kabín

smernica 92/114/EHS

X

X

X

49A

Úžitkové vozidlá, pokiaľ ide o ich vonkajšie výčnelky pred zadným panelom kabíny

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 61

X

X

X

50

Spojovacie zariadenia

smernica 94/20/ES

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X

X

X

X

50A

Mechanické spojovacie komponenty jazdných súprav

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 55

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X

X

X

X

50B

Tesné spojovacie zariadenie (CCD); montáž schváleného typu CCD

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 102

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

51

Horľavosť

smernica 95/28/ES

X

51A

Horľavosť materiálov používaných v konštrukcii interiéru určitých kategórií motorových vozidiel

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 118

X

52

Autobusy a autokary

smernica 2001/85/ES

X

X

52A

Vozidlá kategórie M2 a M3

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 107

X

X

52B

Pevnosť nadstavby veľkých osobných vozidiel

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 66

X

X

53

Čelný náraz

smernica 96/79/ES

X (14)

53A

Ochrana cestujúcich v prípade čelného nárazu

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 94

X (14)

54

Bočný náraz

smernica 96/27/ES

X (15)

X (15)

54A

Ochrana cestujúcich v prípade bočného nárazu

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 95

X (15)

X (15)

55

(prázdne)

56

Vozidlá určené na prepravu nebezpečného tovaru

smernica 98/91/ES

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

56A

Vozidlá na prepravu nebezpečného tovaru

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 105

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

57

Predná ochrana proti podbehnutiu

smernica 2000/40/ES

X

X

57A

Predné ochranné zariadenia proti podbehnutiu (FUPD) a ich montáž; predná ochrana proti podbehnutiu (FUP)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 93

X

X

58

Ochrana chodcov

nariadenie (ES) č. 78/2009

X

X

59

Recyklovateľnosť

smernica 2005/64/ES

X

X

-

60

(prázdne)

61

Klimatizačné systémy

smernica 2006/40/ES

X

X (17)

62

Vodíkový systém

nariadenie (ES) č. 79/2009

X

X

X

X

X

X

63

Všeobecná bezpečnosť

nariadenie (ES) č. 661/2009

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

64

Ukazovatele radenia prevodových stupňov

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 65/2012

X

65

Zdokonalený systém núdzového brzdenia

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 347/2012

X

X

X

X

66

Systém výstrahy pred vybočením z jazdného pruhu

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 351/2012

X

X

X

X

67

Špecifické komponenty na skvapalnené ropné plyny (LPG) a ich montáž na motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 67

X

X

X

X

X

X

68

Vozidlové poplachové systémy (VAS)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 97

X

X

69

Elektrická bezpečnosť

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 100

X

X

X

X

X

X

70

Špecifické komponenty na stlačený zemný plyn (CNG) a ich montáž na motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 110

X

X

X

X

X

X

Vysvetlivky

X

Regulačný akt sa uplatňuje.

Poznámka: Série zmien predpisov EHK OSN, ktoré sa povinne uplatňujú, sú uvedené v prílohe IV k nariadeniu (ES) č. 661/2009. Série zmien prijaté neskôr sú akceptované ako alternatíva.

| b) | Doplnok 1 k časti I sa nahrádza takto:

  „Doplnok 1

  Regulačné akty pre typové schválenie ES vozidiel vyrábaných v malých sériách podľa článku 22







  1. | Tento doplnok sa uplatňuje na nové typové schválenia ES malých sérií udelené od 1. novembra 2012, s výnimkou bodu 54A, ktorý sa uplatňuje od 1. novembra 2014. |
| --- | --- | --- |

b)

Doplnok 1 k časti I sa nahrádza takto:

„Doplnok 1

Regulačné akty pre typové schválenie ES vozidiel vyrábaných v malých sériách podľa článku 22

1.

Tento doplnok sa uplatňuje na nové typové schválenia ES malých sérií udelené od 1. novembra 2012, s výnimkou bodu 54A, ktorý sa uplatňuje od 1. novembra 2014.

| 2. | Typové schválenia ES malých sérií udelené pred 1. novembrom 2012 strácajú platnosť 31. októbra 2016. Vnútroštátne orgány už nepovažujú osvedčenia o zhode týkajúce sa vozidiel za platné na účely článku 26 ods. 1 tejto smernice, s výnimkou prípadov, keď sa príslušné typové schválenia aktualizovali, aby vyhovovali požiadavkám tohto doplnku.

  Tabuľka 1


  Vozidlá kategórie M1

   (19)










  Bod | Predmet | Regulačný akt | Špecifiká | Uplatniteľnosť a špecifické požiadavky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prípustná hladina hluku | smernica 70/157/EHS | | A |
| 2 | Emisie (Euro 5 a 6) z ľahkých úžitkových vozidiel/prístup k informáciám | nariadenie (ES) č. 715/2007 | | A |
| a) | Palubná diagnostika (OBD) |

2.

Typové schválenia ES malých sérií udelené pred 1. novembrom 2012 strácajú platnosť 31. októbra 2016. Vnútroštátne orgány už nepovažujú osvedčenia o zhode týkajúce sa vozidiel za platné na účely článku 26 ods. 1 tejto smernice, s výnimkou prípadov, keď sa príslušné typové schválenia aktualizovali, aby vyhovovali požiadavkám tohto doplnku.

Tabuľka 1

Vozidlá kategórie M1

   (19)

Bod

Predmet

Regulačný akt

Špecifiká

Uplatniteľnosť a špecifické požiadavky

1

Prípustná hladina hluku

smernica 70/157/EHS

A

2

Emisie (Euro 5 a 6) z ľahkých úžitkových vozidiel/prístup k informáciám

nariadenie (ES) č. 715/2007

A

a)

Vozidlo musí byť vybavené systémom OBD, ktorý spĺňa požiadavky článku 4 ods. 1 a 2 nariadenia (ES) č. 692/2008 (systém OBD musí byť skonštruovaný tak, aby zaznamenal aspoň funkčnú poruchu systému riadenia motora).

Rozhranie OBD musí byť schopné komunikácie s bežne dostupnými diagnostickými nástrojmi.

| b) | Zhoda v prevádzke |
| --- | --- |

b)

Neuplatňuje sa.

| c) | Prístup k informáciám |
| --- | --- |

c)

Stačí, že výrobca poskytne prístup k informáciám o opravách a údržbe ľahko dostupným a rýchlym spôsobom.

3A

Ochrana proti nebezpečenstvu požiaru (nádrže na kvapalné palivo)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 34

| a) | Nádrže na kvapalné palivo |
| --- | --- |

a)

B

| b) | Montáž do vozidla |
| --- | --- |

b)

B

4A

Miesto na montáž a upevnenie zadných tabuliek s evidenčným číslom

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 1003/2010

B

5A

Mechanizmus riadenia

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 79

C

| a) | Mechanické systémy |
| --- | --- |

a)

Uplatňujú sa ustanovenia bodu 5 predpisu EHK OSN č. 79.

Vykonávajú sa všetky skúšky predpísané v bode 6.2 predpisu EHK OSN č. 79 a uplatňujú sa požiadavky bodu 6.1 predpisu EHK OSN č. 79.

| b) | Komplexný elektronický systém riadenia vozidla |
| --- | --- |

b)

Uplatňujú sa všetky požiadavky prílohy 6 k predpisu EHK OSN č. 79.

Splnenie týchto požiadaviek môže kontrolovať iba určená technická služba.

6A

Zámky dverí a komponenty upevnenia dverí

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 11

C

| a) | Všeobecné požiadavky (bod 5 predpisu EHK OSN č. 11) |
| --- | --- |

a)

Uplatňujú sa všetky požiadavky.

| b) | Požiadavky týkajúce sa výkonu (bod 6 predpisu EHK OSN č. 11) |
| --- | --- |

b)

Uplatňujú sa iba požiadavky bodu 6.1.5.4. a bodu 6.3., ktoré sa týkajú zámkov dverí.

7A

Zvukové výstražné zariadenia a signály

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 28

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Montáž do vozidla |
| --- | --- |

b)

B

8A

Zariadenia na nepriamy výhľad a ich montáž

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 46

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Montáž do vozidla |
| --- | --- |

b)

B

9B

Brzdové zariadenia

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 13-H

| a) | Požiadavky týkajúce sa konštrukcie a skúšok |
| --- | --- |

a)

A

| b) | Elektronický systém riadenia stability (ESC) a systém podpory brzdenia (BAS) |
| --- | --- |

b)

Nevyžaduje sa montáž BAS ani ESC. Ak sú namontované, musia spĺňať požiadavky predpisu EHK OSN č. 13-H.

10A

Elektromagnetická kompatibilita

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 10

B

12A

Vnútorné vybavenie

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 21

C

| a) | Vnútorné usporiadanie |
| --- | --- |

a)

| i) | Požiadavky týkajúce sa polomerov a vyčnievania pri spínačoch, gombíkoch a pod., ovládačoch a všeobecnom vnútornom vybavení |
| --- | --- |

i)

Požiadavky týkajúce sa polomerov a vyčnievania pri spínačoch, gombíkoch a pod., ovládačoch a všeobecnom vnútornom vybavení

Na žiadosť výrobcu sa môže upustiť od požiadaviek bodov 5.1 až 5.6 predpisu EHK OSN č. 21.

Uplatňujú sa požiadavky bodu 5.2 predpisu EHK OSN č. 21 s výnimkou bodov 5.2.3.1, 5.2.3.2 a 5.2.4.

| ii) | Skúšky absorpcie energie na hornej prístrojovej doske |
| --- | --- |

ii)

Skúšky absorpcie energie na hornej prístrojovej doske

Skúšky absorpcie energie na hornej prístrojovej doske sa vykonávajú len vtedy, keď vozidlo nie je vybavené najmenej dvoma prednými airbagmi alebo dvoma statickými štvorbodovými pásmi.

| iii) | Skúška absorpcie energie na zadnej časti sedadiel |
| --- | --- |

iii)

Skúška absorpcie energie na zadnej časti sedadiel

Neuplatňuje sa.

| b) | Elektricky ovládané okná, strešné panelové systémy a oddeľovacie systémy |
| --- | --- |

b)

Uplatňujú sa všetky požiadavky bodu 5.8 predpisu EHK OSN č. 21.

13A

Ochrana motorových vozidiel proti neoprávnenému použitiu

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 116

A

14A

Ochrana vodiča pred mechanizmom riadenia v prípade nárazu

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 12

C

Skúšky sa vyžadujú vtedy, keď vozidlo nebolo preskúšané podľa predpisu EHK OSN č. 94 (pozri bod 53A).

15A

Sedadlá, ich ukotvenia a opierky hlavy

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 17

C

| a) | Všeobecné požiadavky






  i) | Špecifikácie |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Špecifikácie

Uplatňujú sa požiadavky bodu 5.2 predpisu EHK OSN č. 17 s výnimkou bodu 5.2.3.

| ii) | Skúšky pevnosti operadla sedadla a opierok hlavy |
| --- | --- |

ii)

Skúšky pevnosti operadla sedadla a opierok hlavy

Uplatňujú sa požiadavky bodu 6.2. predpisu EHK OSN č. 17.

| iii) | Skúšky odblokovania a nastavovania |
| --- | --- |

iii)

Skúšky odblokovania a nastavovania

Skúška sa vykonáva v súlade s požiadavkami prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 17.

| b) | Opierky hlavy






  i) | Špecifikácie |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Špecifikácie

Uplatňujú sa požiadavky bodov 5.4, 5.5, 5.6, 5.10, 5.11 a 5.12 predpisu EHK OSN č. 17 s výnimkou bodu 5.5.2.

| ii) | Skúšky pevnosti opierok hlavy |
| --- | --- |

ii)

Skúšky pevnosti opierok hlavy

Vykonáva sa skúška predpísaná v bode 6.4.

| c) | Osobitné požiadavky týkajúce sa ochrany cestujúcich pred posunutím batožiny |
| --- | --- |

c)

Na žiadosť výrobcu sa môže upustiť od požiadaviek prílohy 9 k predpisu EHK OSN č. 26.

16A

Vonkajšie výčnelky

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 26

C

| a) | Všeobecné špecifikácie |
| --- | --- |

a)

Uplatňujú sa požiadavky bodu 5 predpisu EHK OSN č. 26.

| b) | Osobitné špecifikácie |
| --- | --- |

b)

Uplatňujú sa požiadavky bodu 6 predpisu EHK OSN č. 26.

17A

Vstup do vozidla a jeho manévrovateľnosť

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 130/2012

D

17B

Rýchlomerné zariadenie vrátane jeho montáže

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 39

B

18A

Povinný štítok výrobcu a identifikačné číslo vozidla

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 19/2011

B

19A

Kotvové úchytky bezpečnostných pásov, systémy kotvových úchytiek Isofix a kotvové úchytky horného popruhu Isofix

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 14

B

20A

Montáž zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu na vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 48

B

Na nový typ vozidla musia byť namontované denné svietidlá v súlade s článkom 2 smernice 2008/89/ES.

21A

Spätné odrazové zariadenia na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 3

X

22A

Predné a zadné obrysové svietidlá, brzdové a doplnkové obrysové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 7

X

22B

Denné svietidlá na motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 87

X

22C

Bočné obrysové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 91

X

23A

Smerové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 6

X

24A

Osvetlenie zadných tabuliek s evidenčným číslom na motorových vozidlách a ich prípojných vozidlách

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 4

X

25A

Svetlomety motorových vozidiel z lisovaného skla typu ‚sealed-beam‘ (SB), ktoré vyžarujú európske asymetrické stretávacie svetlo alebo diaľkové svetlo alebo obidve svetlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 31

X

25B

Žiarovky na použitie v schválených sústavách svietidiel motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 37

X

25C

Svetlomety motorových vozidiel vybavené svetelnými zdrojmi s plynovými výbojkami

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 98

X

25D

Svetelné zdroje s plynovými výbojkami na použitie v schválených sústavách svietidiel s plynovými výbojkami na motorových vozidlách

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 99

X

25E

Svetlomety motorových vozidiel, ktoré vyžarujú asymetrické stretávacie alebo diaľkové svetlo alebo obidve svetlá a sú vybavené žiarovkami a/alebo modulmi LED

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 112

X

25F

Adaptívne predné osvetľovacie systémy (AFS) na motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 123

X

26A

Predné hmlové svietidlá motorových vozidiel

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 19

X

27A

Vlečné zariadenie

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 1005/2010

B

28A

Zadné hmlové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 38

X

29A

Spätné svetlomety na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 23

X

30A

Parkovacie svietidlá na motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 77

X

31A

Bezpečnostné pásy, zadržiavacie systémy, detské zadržiavacie systémy a detské zadržiavacie systémy Isofix

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 16

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Požiadavky týkajúce sa montáže |
| --- | --- |

b)

B

32A

Výhľad vodiča smerom dopredu

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 125

A

33A

Umiestnenie a identifikácia ručných ovládačov, oznamovačov a ukazovateľov

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 121

A

34A

Systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 672/2010

C

| a) | Odmrazovanie čelného skla |
| --- | --- |

a)

Uplatňuje sa iba bod 1.1.1 prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 672/2010 za predpokladu, že prúd teplého vzduchu je vedený na celú plochu čelného skla alebo ak je čelné sklo elektricky vyhrievané na celom povrchu.

| b) | Odhmlievanie čelného skla |
| --- | --- |

b)

Uplatňuje sa iba bod 1.2.1 prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 672/2010 za predpokladu, že prúd teplého vzduchu je vedený na celú plochu čelného skla alebo ak je čelné sklo elektricky vyhrievané na celom povrchu.

35A

Systémy stierania a ostrekovania čelného skla

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 1008/2010

C

| a) | Systém stierania čelného skla |
| --- | --- |

a)

Uplatňujú sa body 1.1. až 1.1.10. prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 1008/2010.

Vykonáva sa iba skúška opísaná v bode 2.1.10 prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 1008/2010.

| b) | Systém ostrekovania čelného skla |
| --- | --- |

b)

Uplatňuje sa oddiel 1.2 prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 1008/2010 s výnimkou bodov 1.2.2, 1.2.3. a 1.2.5.

36A

Vykurovací systém

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 122

C

Nevyžaduje sa montáž vykurovacieho systému.

| a) | Všetky vykurovacie systémy |
| --- | --- |

a)

Uplatňujú sa požiadavky bodu 5.3. a bodu 6 predpisu EHK OSN č. 122.

| b) | Vykurovacie systémy na LPG |
| --- | --- |

b)

Uplatňujú sa požiadavky prílohy 8 k predpisu EHK OSN č. 122.

37A

Kryty kolies

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 1009/2010

B

40

Výkon motora

smernica 80/1269/EHS

A

(Keď výrobca vyrába svoj vlastný motor).

(Keď výrobca vozidla používa motor od iného výrobcu)

Údaje zo skúšobného zariadenia výrobcu motora sa akceptujú za predpokladu, že systém riadenia motora je identický [t. j. má aspoň rovnakú elektronickú riadiacu jednotku (ECU)].

Skúška výstupného výkonu sa môže vykonávať na vozidlovom dynamometri. Zohľadňuje sa strata výkonu pri prevode.

41

Emisie (Euro IV a V) z ťažkých úžitkových vozidiel

smernica 2005/55/ES

A

Palubná diagnostika (OBD)

Na žiadosť výrobcu vozidla sa môže od požiadavky upustiť.

41A

Emisie (Euro VI) z ťažkých úžitkových vozidiel/prístup k informáciám

nariadenie (ES) č. 595/2009

A

S výnimkou súboru požiadaviek týkajúcich sa OBD a prístupu k informáciám.

44A

Hmotnosti a rozmery

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 1230/2012

B

Na žiadosť výrobcu sa môže upustiť od skúšky rozjazdu do kopca pri najväčšej hmotnosti jazdnej súpravy opísanej v časti A bode 5.1 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 1230/2012.

45A

Bezpečnostné zasklievacie materiály a ich montáž na vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 43

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Montáž |
| --- | --- |

b)

B

46

Pneumatiky

smernica 92/23/EHS

Komponenty

X

46A

Montáž pneumatík

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 458/2011

B

Dátumami postupného uplatňovania sú dátumy stanovené v článku 13 nariadenia (ES) č. 661/2009.

46B

Pneumatiky na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá (trieda C1)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 30

Komponenty

X

46D

Emisie hluku valenia pneumatík, ich adhézia na mokrom povrchu a valivý odpor (triedy C1, C2 a C3)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 117

Komponenty

X

46E

Náhradná súprava na dočasné použitie, pneumatiky na núdzovú jazdu/systém núdzovej jazdy a systém monitorovania tlaku v pneumatikách

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 64

Komponenty

X

Montáž systému monitorovania tlaku v pneumatikách (TPMS)

B

Nevyžaduje sa montáž TPMS.

50A

Mechanické spojovacie komponenty jazdných súprav

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 55

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Montáž |
| --- | --- |

b)

B

53A

Ochrana cestujúcich v prípade čelného nárazu

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 94

C

Požiadavky predpisu EHK OSN č. 94 sa uplatňujú na vozidlá vybavené prednými airbagmi. Vozidlá, ktoré nie sú vybavené airbagmi, musia spĺňať požiadavku bodu 14A tejto tabuľky.

54A

Ochrana cestujúcich v prípade bočného nárazu

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 95

C

(uplatňuje sa od 1. novembra 2014)

Skúška s modelom hlavy

Výrobca poskytuje technickej službe vhodné informácie o možnom náraze hlavy figuríny do konštrukcie vozidla alebo bočného zasklenia, ak je vyrobené z vrstveného skla.

Ak sa preukáže, že takýto náraz je pravdepodobný, vykoná sa čiastková skúška prostredníctvom skúšky s modelom hlavy opísaným v bode 3.1 prílohy 8 k predpisu EHK OSN č. 95 a musí sa splniť kritérium uvedené v bode 5.2.1.1 predpisu EHK OSN č. 95.

Po dohode s technickou službou sa ako alternatíva namiesto už uvedenej skúšky môže použiť skúšobný postup opísaný v prílohe 4 k predpisu EHK OSN č. 21.

58

Ochrana chodcov

nariadenie (ES) č. 78/2009

| a) | Technické požiadavky uplatniteľné na vozidlo |
| --- | --- |

a)

Neuplatňuje sa.

| b) | Systémy čelnej ochrany |
| --- | --- |

b)

X

59

Recyklovateľnosť

smernica 2005/64/ES

Neuplatňuje sa.

Uplatňuje sa iba článok 7 o opätovnom využití komponentov.

61

Klimatizačné systémy

smernica 2006/40/ES

A

Fluórované skleníkové plyny s potenciálom globálneho otepľovania vyšším ako 150 sú povolené do 31. decembra 2016.

62.

Vodíkový systém

nariadenie (EÚ) č. 79/2009

X

63.

Všeobecná bezpečnosť

nariadenie (EÚ) č. 661/2009

V rámci tohto bodu sa na žiadosť výrobcu môže udeliť typové schválenie. Pozri poznámku (15) tabuľky pre vozidlá vyrábané v neobmedzených sériách.

64

Ukazovatele radenia prevodových stupňov

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 65/2012

Neuplatňuje sa.

67

Špecifické komponenty na skvapalnené ropné plyny (LPG) a ich montáž na motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 67

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Montáž |
| --- | --- |

b)

A

68

Vozidlové poplachové systémy (VAS)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 97

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Montáž |
| --- | --- |

b)

B

69

Elektrická bezpečnosť

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 100

B

70

Špecifické komponenty na stlačený zemný plyn (CNG) a ich montáž na motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 110

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Montáž |
| --- | --- |

b)

A

Význam písmen

| X | Regulačný akt sa uplatňuje v plnom rozsahu:






  a) | vydáva sa osvedčenie o typovom schválení; |
| --- | --- | --- |

X

Regulačný akt sa uplatňuje v plnom rozsahu:

a)

vydáva sa osvedčenie o typovom schválení;

| b) | skúšky a kontroly vykonáva technická služba alebo výrobca podľa podmienok stanovených v článkoch 41, 42 a 43; |
| --- | --- |

b)

skúšky a kontroly vykonáva technická služba alebo výrobca podľa podmienok stanovených v článkoch 41, 42 a 43;

| c) | protokol o skúške sa vypracúva v súlade s ustanoveniami prílohy V; |
| --- | --- |

c)

protokol o skúške sa vypracúva v súlade s ustanoveniami prílohy V;

| d) | zabezpečuje sa zhoda výroby (COP). |
| --- | --- |

d)

zabezpečuje sa zhoda výroby (COP).

A

Regulačný akt sa uplatňuje takto:

| a) | ak nie je uvedené inak, musia byť splnené všetky požiadavky regulačného aktu; |
| --- | --- |

a)

ak nie je uvedené inak, musia byť splnené všetky požiadavky regulačného aktu;

| b) | nevyžaduje sa osvedčenie o typovom schválení; |
| --- | --- |

b)

nevyžaduje sa osvedčenie o typovom schválení;

| b) | skúšky a kontroly vykonáva technická služba alebo výrobca podľa podmienok stanovených v článkoch 41, 42 a 43; |
| --- | --- |

b)

skúšky a kontroly vykonáva technická služba alebo výrobca podľa podmienok stanovených v článkoch 41, 42 a 43;

| c) | protokol o skúške sa vypracúva v súlade s ustanoveniami prílohy V; |
| --- | --- |

c)

protokol o skúške sa vypracúva v súlade s ustanoveniami prílohy V;

| e) | zabezpečuje sa zhoda výroby (COP). |
| --- | --- |

e)

zabezpečuje sa zhoda výroby (COP).

B

Regulačný akt sa uplatňuje takto:

Ako pri písmene ‚A‘, ale s výnimkou, že skúšky a kontroly môže vykonať samotný výrobca, ak s tým orgán typového schválenia súhlasí (t. j. nemusia byť splnené podmienky stanovené v článkoch 41, 42 a 43).

C

Regulačný akt sa uplatňuje takto:

| a) | musia byť splnené iba technické požiadavky regulačného aktu, bez ohľadu na prípadné prechodné ustanovenie; |
| --- | --- |

a)

musia byť splnené iba technické požiadavky regulačného aktu, bez ohľadu na prípadné prechodné ustanovenie;

| b) | nevyžaduje sa osvedčenie o typovom schválení; |
| --- | --- |

b)

nevyžaduje sa osvedčenie o typovom schválení;

| c) | skúšky a kontroly vykonáva technická služba alebo výrobca (pozri rozhodnutia pri písmene ‚B‘); |
| --- | --- |

c)

skúšky a kontroly vykonáva technická služba alebo výrobca (pozri rozhodnutia pri písmene ‚B‘);

| d) | protokol o skúške sa vypracúva v súlade s ustanoveniami prílohy V; |
| --- | --- |

d)

protokol o skúške sa vypracúva v súlade s ustanoveniami prílohy V;

| e) | zabezpečuje sa zhoda výroby (COP). |
| --- | --- |

e)

zabezpečuje sa zhoda výroby (COP).

D

Rovnako ako pri rozhodnutiach v písmenách ‚B‘ a ‚C‘, ale s výnimkou, že vyhlásenie o zhode, ktoré predložil výrobca, je dostatočné. Nevyžaduje sa protokol o skúške.

Orgán typového schválenia alebo technická služba môžu vyžadovať dodatočné informácie o ďalších dôkazoch, ak je to potrebné.

Neuplatňuje sa.

Regulačný akt sa neuplatňuje. Môže sa však uložiť splnenie jedného alebo viacerých špecifických aspektov zahrnutých v regulačnom akte.

| Poznámka: | Série zmien predpisov EHK OSN, ktoré sa majú používať, sú uvedené v prílohe IV k nariadeniu (ES) č. 661/2009. Série zmien prijaté neskôr sú akceptované ako alternatíva. |
| --- | --- |

Poznámka:

Série zmien predpisov EHK OSN, ktoré sa majú používať, sú uvedené v prílohe IV k nariadeniu (ES) č. 661/2009. Série zmien prijaté neskôr sú akceptované ako alternatíva.

Tabuľka 2

Vozidlá kategórie N1

   (20)

| Bod | Predmet | Regulačný akt | Špecifiká | Uplatniteľnosť a špecifické požiadavky |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prípustná hladina hluku | smernica 70/157/EHS | | A |
| 2 | Emisie (Euro 5 a 6) z ľahkých úžitkových vozidiel/prístup k informáciám | nariadenie (ES) č. 715/2007 | | A |
| a) | Palubná diagnostika (OBD) |

Bod

Predmet

Regulačný akt

Špecifiká

Uplatniteľnosť a špecifické požiadavky

1

Prípustná hladina hluku

smernica 70/157/EHS

A

2

Emisie (Euro 5 a 6) z ľahkých úžitkových vozidiel/prístup k informáciám

nariadenie (ES) č. 715/2007

A

a)

Vozidlo musí byť vybavené systémom OBD, ktorý spĺňa požiadavky článku 4 ods. 1 a 2 nariadenia (ES) č. 692/2008 (systém OBD musí byť skonštruovaný tak, aby zaznamenal aspoň funkčnú poruchu systému riadenia motora).

Rozhranie OBD musí byť schopné komunikácie s bežne dostupnými diagnostickými nástrojmi.

| b) | Zhoda v prevádzke |
| --- | --- |

b)

Neuplatňuje sa.

| c) | Prístup k informáciám |
| --- | --- |

c)

Stačí, že výrobca poskytne prístup k informáciám o opravách a údržbe ľahko dostupným a rýchlym spôsobom.

3A

Ochrana proti nebezpečenstvu požiaru (nádrže na kvapalné palivo)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 34

| a) | Nádrže na kvapalné palivo |
| --- | --- |

a)

B

| b) | Montáž do vozidla |
| --- | --- |

b)

B

4A

Miesto na montáž a upevnenie zadných tabuliek s evidenčným číslom

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 1003/2010

B

5A

Mechanizmus riadenia

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 79

C

| a) | Mechanické systémy |
| --- | --- |

a)

Uplatňujú sa ustanovenia bodu 5 predpisu EHK OSN č. 79.01.

Vykonávajú sa všetky skúšky predpísané v bode 6.2 predpisu EHK OSN č. 79 a uplatňujú sa požiadavky bodu 6.1 predpisu EHK OSN č. 79.

| b) | Komplexný elektronický systém riadenia vozidla |
| --- | --- |

b)

Uplatňujú sa všetky požiadavky prílohy 6 k predpisu EHK OSN č. 79.

Splnenie týchto požiadaviek môže kontrolovať iba určená technická služba.

6A

Zámky dverí a komponenty upevnenia dverí

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 11

C

| a) | Všeobecné požiadavky (bod 5 predpisu EHK OSN č. 11) |
| --- | --- |

a)

Uplatňujú sa všetky požiadavky.

| b) | Požiadavky týkajúce sa výkonu (bod 6 predpisu EHK OSN č. 11) |
| --- | --- |

b)

Uplatňujú sa iba požiadavky bodu 6.1.5.4. a bodu 6.3., ktoré sa týkajú zámkov dverí.

7A

Zvukové výstražné zariadenia a signály

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 28

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Montáž do vozidla |
| --- | --- |

b)

B

8A

Zariadenia pre nepriamy výhľad a ich montáž

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 46

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Montáž do vozidla |
| --- | --- |

b)

B

9A

Brzdové zariadenia vozidiel a prípojných vozidiel

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 13

| a) | Požiadavky týkajúce sa konštrukcie a skúšok |
| --- | --- |

a)

A

| b) | Elektronické riadenie stability (ESC) |
| --- | --- |

b)

Nevyžaduje sa montáž ESC. Ak je namontovaný, musí spĺňať požiadavky predpisu EHK OSN č. 13.

9B

Brzdové zariadenia osobných automobilov

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 13-H

| a) | Požiadavky týkajúce sa konštrukcie a skúšok |
| --- | --- |

a)

A

| b) | Elektronický systém riadenia stability (ESC) a systém podpory brzdenia (BAS) |
| --- | --- |

b)

Nevyžaduje sa montáž BAS ani ESC. Ak sú namontované, musia spĺňať požiadavky predpisu EHK OSN č. 13-H.

10A

Elektromagnetická kompatibilita

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 10

B

13A

Ochrana motorových vozidiel proti neoprávnenému použitiu

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 116

A

14A

Ochrana vodiča pred mechanizmom riadenia v prípade nárazu

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 12

C

| a) | Skúška nárazom na bariéru |
| --- | --- |

a)

Vyžaduje sa skúška.

| b) | Skúška nárazom na volant s maketou tela |
| --- | --- |

b)

Nevyžaduje sa v prípade, keď je volant vybavený airbagom.

| c) | Skúška s modelom hlavy |
| --- | --- |

c)

Nevyžaduje sa v prípade, keď je volant vybavený airbagom.

15A

Sedadlá, ich ukotvenia a opierky hlavy

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 17

B

17A

Vstup do vozidla a jeho manévrovateľnosť

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 130/2012

D

17B

Rýchlomerné zariadenie vrátane jeho montáže

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 39

B

18A

Povinný štítok výrobcu a identifikačné číslo vozidla

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 19/2011

B

19A

Kotvové úchytky bezpečnostných pásov, systémy kotvových úchytiek Isofix a kotvové úchytky horného popruhu Isofix

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 14

B

20A

Montáž zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu na motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 48

B

Na nový typ vozidla sa musia namontovať denné svietidlá v súlade s článkom 2 smernice 2008/89/ES.

21A

Spätné odrazové zariadenia na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 3

X

22A

Predné a zadné obrysové svietidlá, brzdové a doplnkové obrysové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 7

X

22B

Denné svietidlá na motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 87

X

22C

Bočné obrysové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 91

X

23A

Smerové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 6

X

24A

Osvetlenie zadných tabuliek s evidenčným číslom na motorových vozidlách a ich prípojných vozidlách

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 4

X

25A

Svetlomety motorových vozidiel z lisovaného skla typu ‚sealed-beam‘ (SB), ktoré vyžarujú európske asymetrické stretávacie svetlo alebo diaľkové svetlo alebo obidve svetlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 31

X

25B

Žiarovky na použitie v schválených sústavách svietidiel motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 37

X

25C

Svetlomety motorových vozidiel vybavené svetelnými zdrojmi s plynovými výbojkami

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 98

X

25D

Svetelné zdroje s plynovými výbojkami používané v schválených sústavách svietidiel s plynovými výbojkami na motorových vozidlách

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 99

X

25E

Svetlomety motorových vozidiel, ktoré vyžarujú asymetrické stretávacie alebo diaľkové svetlo alebo obidve svetlá a sú vybavené žiarovkami a/alebo modulmi LED

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 112

X

25F

Adaptívne predné osvetľovacie systémy (AFS) na motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 123

X

26A

Predné hmlové svietidlá motorových vozidiel

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 19

X

27A

Vlečné zariadenie

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 1005/2010

B

28A

Zadné hmlové svietidlá na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 38

X

29A

Spätné svetlomety na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 23

X

30A

Parkovacie svietidlá na motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 77

X

31A

Bezpečnostné pásy, zadržiavacie systémy, detské zadržiavacie systémy a detské zadržiavacie systémy Isofix

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 16

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Požiadavky týkajúce sa montáže |
| --- | --- |

b)

B

33A

Umiestnenie a identifikácia ručných ovládačov, oznamovačov a ukazovateľov

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 121

A

34A

Systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 672/2010

Neuplatňuje sa.

Vozidlo musí byť vybavené vhodným systémom odmrazovania a odhmlievania čelného skla.

35A

Systémy stierania a ostrekovania čelného skla

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 1008/2010

Neuplatňuje sa.

Vozidlo musí byť vybavené vhodným systémom stierania a ostrekovania čelného skla.

36A

Vykurovací systém

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 122

C

Nevyžaduje sa montáž vykurovacieho systému.

| a) | Všetky vykurovacie systémy |
| --- | --- |

a)

Uplatňujú sa požiadavky bodu 5.3. a bodu 6 predpisu EHK OSN č. 122.

| b) | Vykurovacie systémy na LPG |
| --- | --- |

b)

Uplatňujú sa požiadavky prílohy 8 k predpisu EHK OSN č. 122.

38

Opierky hlavy, ktoré sú alebo nie sú zabudované do sedadiel vozidla

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 25

X

40

Výkon motora

smernica 80/1269/EHS

A

(Keď výrobca vyrába svoj vlastný motor).

(Keď výrobca vozidla používa motor od iného výrobcu)

Údaje zo skúšobného zariadenia výrobcu motora sa akceptujú za predpokladu, že systém riadenia motora je identický [t. j. má aspoň rovnakú elektronickú riadiacu jednotku (ECU)].

Skúška výstupného výkonu sa môže vykonávať na vozidlovom dynamometri. Zohľadňuje sa strata výkonu pri prevode.

41

Emisie (Euro IV a V) z ťažkých úžitkových vozidiel

smernica 2005/55/ES

A

Palubná diagnostika (OBD)

Na žiadosť výrobcu vozidla sa môže od požiadavky upustiť.

41A

Emisie (Euro VI) z ťažkých úžitkových vozidiel/prístup k informáciám

nariadenie (ES) č. 595/2009

A

S výnimkou súboru požiadaviek týkajúcich sa OBD a prístupu k informáciám.

43A

Systémy zabraňujúce rozstreku

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 109/2011

B

45A

Bezpečnostné zasklievacie materiály a ich montáž na vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 43

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Montáž |
| --- | --- |

b)

B

46

Pneumatiky

smernica 92/23/EHS

Komponenty

X

46A

Montáž pneumatík

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 458/2011

B

Dátumami postupného uplatňovania sú dátumy stanovené v článku 13 nariadenia (ES) č. 661/2009.

46B

Pneumatiky na motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá (trieda C1)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 30

Komponenty

X

46C

Pneumatiky na úžitkové vozidlá a ich prípojné vozidlá (triedy C2 a C3)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 54

Komponenty

X

46D

Emisie hluku valenia pneumatík, ich adhézia na mokrom povrchu a valivý odpor (triedy C1, C2 a C3)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 117

Komponenty

X

46E

Náhradná súprava na dočasné použitie, pneumatiky na núdzovú jazdu/systém núdzovej jazdy a systém monitorovania tlaku v pneumatikách

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 64

Komponenty

X

Montáž systému monitorovania tlaku v pneumatikách

B

Nevyžaduje sa montáž systému monitorovania tlaku v pneumatikách (TPMS).

48

Hmotnosti a rozmery

smernica 97/27/ES

B

48A

Hmotnosti a rozmery

nariadenie (ES) č. 661/2009

nariadenie (EÚ) č. 1230/2012

B

Skúška rozjazdu do kopca pri najväčšej hmotnosti jazdnej súpravy

Na žiadosť výrobcu sa môže upustiť od skúšky rozjazdu do kopca pri najväčšej hmotnosti jazdnej súpravy opísanej v časti A bode 5.1 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 1230/2012.

49A

Úžitkové vozidlá, pokiaľ ide o ich vonkajšie výčnelky pred zadným panelom kabíny

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 61

C

| a) | Všeobecné špecifikácie |
| --- | --- |

a)

Uplatňujú sa požiadavky bodu 5 predpisu EHK OSN č. 61.

| b) | Osobitné špecifikácie |
| --- | --- |

b)

Uplatňujú sa požiadavky bodu 6 predpisu EHK OSN č. 61.

50A

Mechanické spojovacie komponenty jazdných súprav

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 55

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Montáž |
| --- | --- |

b)

B

54A

Ochrana cestujúcich v prípade bočného nárazu

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 95

C

C

Skúška s modelom hlavy

Výrobca poskytuje technickej službe vhodné informácie o možnom náraze hlavy figuríny do konštrukcie vozidla alebo bočného zasklenia, ak je vyrobené z vrstveného skla.

Ak sa preukáže, že takýto náraz je pravdepodobný, vykoná sa čiastková skúška prostredníctvom skúšky s modelom hlavy opísaným v bode 3.1 prílohy 8 k predpisu EHK OSN č. 95 a musí sa splniť kritérium uvedené v bode 5.2.1.1 predpisu EHK OSN č. 95.

Po dohode s technickou službou sa ako alternatíva namiesto už uvedenej skúšky môže použiť skúšobný postup opísaný v prílohe 4 k predpisu EHK OSN č. 21.

56

Vozidlá na prepravu nebezpečného tovaru

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 105

A

58

Ochrana chodcov

nariadenie (ES) č. 78/2009

| a) | Technické požiadavky uplatniteľné na vozidlo |
| --- | --- |

a)

Neuplatňuje sa.

| b) | Systémy čelnej ochrany |
| --- | --- |

b)

X

59

Recyklovateľnosť

smernica 2005/64/ES

Neuplatňuje sa.

Uplatňuje sa iba článok 7 o opätovnom využití komponentov.

61

Klimatizačné systémy

smernica 2006/40/ES

B

Fluórované skleníkové plyny s potenciálom globálneho otepľovania vyšším ako 150 sú povolené do 31. decembra 2016.

62.

Vodíkový systém

nariadenie (EÚ) č. 79/2009

X

63.

Všeobecná bezpečnosť

nariadenie (EÚ) č. 661/2009

V rámci tohto bodu sa na žiadosť výrobcu môže udeliť typové schválenie. Pozri poznámku (15) tabuľky pre vozidlá vyrábané v neobmedzených sériách.

67

Špecifické komponenty na skvapalnené ropné plyny (LPG) a ich montáž na motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 67

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Montáž |
| --- | --- |

b)

A

68

Vozidlové poplachové systémy (VAS)

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 97

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Montáž |
| --- | --- |

b)

B

69

Elektrická bezpečnosť

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 100

B

70

Špecifické komponenty na stlačený zemný plyn (CNG) a ich montáž na motorové vozidlá

nariadenie (ES) č. 661/2009

predpis EHK OSN č. 110

| a) | Komponenty |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Montáž |
| --- | --- |

b)

A“

| 2. | Príloha XII časť A sa mení a dopĺňa takto:






  a) | v oddiele 1 sa štvrtý riadok v tabuľke nahrádza takto:






  „N1 | 1 000“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Príloha XII časť A sa mení a dopĺňa takto:

a)

v oddiele 1 sa štvrtý riadok v tabuľke nahrádza takto:

„N1

1 000“

| b) | oddiel 2 sa mení a dopĺňa takto:






  i) | druhý riadok v tabuľke sa nahrádza takto:






  „M1 | 100” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

oddiel 2 sa mení a dopĺňa takto:

i)

druhý riadok v tabuľke sa nahrádza takto:

„M1

100”

| ii) | štvrtý riadok v tabuľke sa nahrádza takto:






  „N1 | 500 do 31 októbra 2016
  250 od 1 novembra 2016” |
| --- | --- | --- |

ii)

štvrtý riadok v tabuľke sa nahrádza takto:

„N1

500 do 31 októbra 2016

250 od 1 novembra 2016”

---

(1)  Pri vozidlách s referenčnou hmotnosťou nepresahujúcou 2 610 kg. Na požiadanie výrobcu uplatniteľné aj na vozidlá s referenčnou hmotnosťou nepresahujúcou 2 840 kg.

1

(2)  V prípade vozidiel s vybavením na LPG alebo CNG sa vyžaduje typové schválenie vozidla v súlade s predpisom EHK OSN č. 67 alebo predpisom EHK OSN č. 110.

2

(3)  Vyžaduje sa montáž elektronického systému riadenia stability (electronic stability control, ďalej len ‚ESC‘) v súlade s článkom 12 nariadenia (ES) č. 661/2009. Na účely typového schválenia ES nových typov vozidiel, ako aj evidencie, predaja nových vozidiel a ich uvedenia do prevádzky musia byť preto splnené požiadavky stanovené v prílohe 21 k predpisu EHK OSN č. 13. Namiesto dátumov stanovených v predpise EHK OSN č. 13 sa uplatňujú dátumy implementácie stanovené v článku 13 nariadenia (ES) č. 661/2009.

3

(4)  Vyžaduje sa montáž systému ESC v súlade s článkom 12 nariadenia (ES) č. 661/2009. Na účely typového schválenia ES nových typov vozidiel, ako aj evidencie, predaja nových vozidiel a ich uvedenia do prevádzky musia byť preto splnené požiadavky stanovené v časti A prílohy 9 k predpisu EHK OSN č. 13-H. Namiesto dátumov stanovených v predpise EHK OSN č. 13-H sa uplatňujú dátumy implementácie stanovené v článku 13 nariadenia (ES) č. 661/2009.

4

(5)

5

| (4A) | Ak je namontované ochranné zariadenie, musí spĺňať požiadavky predpisu EHK OSN č. 18. |
| --- | --- |

(4A)

4A

Ak je namontované ochranné zariadenie, musí spĺňať požiadavky predpisu EHK OSN č. 18.

(6)

6

| (4B) | Toto nariadenie sa uplatňuje na sedadlá, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti predpisu EHK OSN č. 80. |
| --- | --- |

(4B)

4B

Toto nariadenie sa uplatňuje na sedadlá, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti predpisu EHK OSN č. 80.

(7)  Vozidlá tejto kategórie musia byť vybavené vhodným zariadením na odmrazovanie a odhmlievanie čelného skla.

7

(8)  Vozidlá tejto kategórie musia byť vybavené vhodnými zariadeniami na ostrekovanie a stieranie čelného skla.

8

(9)  V prípade vozidiel vybavených elektrickou hnacou sústavou sa vyžaduje typové schválenie vozidla v súlade s predpisom EHK OSN č. 85.

9

(10)  Pri vozidlách s referenčnou hmotnosťou presahujúcou 2 610 kg a pri ktorých sa nevyužila možnosť poskytnutá v poznámke (1).

10

1

(11)  Pri vozidlách s referenčnou hmotnosťou presahujúcou 2 610 kg, ktoré nie sú typovo schválené (na požiadanie výrobcu a za predpokladu, že ich referenčná hmotnosť nepresahuje 2 840 kg) podľa nariadenia (ES) č.715/2007.

11

Iné možnosti pozri v článku 2 nariadenia Komisie (ES) č. 595/2009

(12)

12

| (9A) | Uplatňuje sa iba vtedy, ak je na takéto vozidlá namontované vybavenie, na ktoré sa vzťahuje predpis EHK OSN č. 64. Systém monitorovania tlaku v pneumatikách na vozidlá kategórie M1 sa uplatňuje povinne v súlade s článkom 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 661/2009. |
| --- | --- |

(9A)

9A

Uplatňuje sa iba vtedy, ak je na takéto vozidlá namontované vybavenie, na ktoré sa vzťahuje predpis EHK OSN č. 64. Systém monitorovania tlaku v pneumatikách na vozidlá kategórie M1 sa uplatňuje povinne v súlade s článkom 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 661/2009.

(13)  Uplatňuje sa iba na vozidlá vybavené spojovacím (-mi) zariadením (-niami).

13

(14)  Uplatňuje sa na vozidlá s technicky prípustnou maximálnou hmotnosťou v naloženom stave nepresahujúcou 2,5 tony.

14

(15)  Uplatňuje sa iba na vozidlá, pri ktorých sa ‚referenčný bod sedenia (bod »R«)‘ najnižšieho sedadla nenachádza vyššie než 700 mm nad podlahou.

15

(16)  Uplatňuje sa iba vtedy, keď výrobca žiada o typové schválenie vozidiel určených na prepravu nebezpečného tovaru.

16

(17)  Uplatňuje sa iba pri vozidlách kategórie N1 triedy I, ako je opísané v bode 5.3.1.4 prvej tabuľke prílohy I k smernici 70/220/EHS.

17

1

(18)  Na žiadosť výrobcu sa môže typové schválenie udeliť podľa tohto bodu ako alternatíva k získaniu typových schválení podľa bodov 3A, 3B, 4A, 5A, 6A, 6B, 7A, 8A, 9A, 9B, 10A, 12A, 13A, 13B, 14A, 15A, 15B, 16A, 17A, 17B, 18A, 19A, 20A, 21A, 22A, 22B, 22C, 23A, 24A, 25A, 25B, 25C, 25D, 25E, 25F, 26A, 27A, 28A, 29A, 30A, 31A, 32A, 33A, 34A, 35A, 36A, 37A, 38A, 42A, 43A, 44A, 45A, 46A, 46B, 46C, 46D, 46E, 47A, 48A, 49A, 50A, 50B, 51A, 52A, 52B, 53A, 54A, 56A, 57A a 64 až 70.“

18

(19)  Vysvetlivky týkajúce sa časti I prílohy IV sa uplatňujú aj na tabuľku 1.

19

(20)  Vysvetlivky týkajúce sa časti I prílohy IV sa uplatňujú aj na tabuľku 2. Písmená v tabuľke 2 majú ten istý význam ako v tabuľke 1.

20

---

| 21.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 353/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 353/31

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1230/2012

z 12. decembra 2012,

ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009, pokiaľ ide o požiadavky na typové schválenie v prípade hmotností a rozmerov motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, a mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 z 13. júla 2009 o požiadavkách typového schvaľovania na všeobecnú bezpečnosť motorových vozidiel, ich prípojných vozidiel a systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (1), a najmä na jeho článok 14 ods. 1 písm. a),

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (ES) 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica) (2), a najmä na jej článok 39 ods. 2, 3 a 5,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 661/2009 je samostatným nariadením na účely typového schvaľovania stanoveného v smernici 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 661/2009 je samostatným nariadením na účely typového schvaľovania stanoveného v smernici 2007/46/ES.

| (2) | Nariadením (ES) č. 661/2009 sa zrušuje smernica Rady 92/21/EHS z 31. marca 1992 o hmotnostiach a rozmeroch motorových vozidiel kategórie M1
   (3) ako aj smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/27/ES z 22. júla 1997 týkajúca sa hmotností a rozmerov určitých kategórií motorových a ich prípojných vozidiel, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 70/156/EHS (4). Požiadavky týkajúce sa hmotností a rozmerov motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel stanovené v uvedených smerniciach by mali byť prenesené do tohto nariadenia a v prípade potreby zmenené a doplnené, aby sa prispôsobili vývoju poznatkov v oblasti vedy a techniky. |
| --- | --- |

(2)

Nariadením (ES) č. 661/2009 sa zrušuje smernica Rady 92/21/EHS z 31. marca 1992 o hmotnostiach a rozmeroch motorových vozidiel kategórie M1
   (3) ako aj smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/27/ES z 22. júla 1997 týkajúca sa hmotností a rozmerov určitých kategórií motorových a ich prípojných vozidiel, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 70/156/EHS (4). Požiadavky týkajúce sa hmotností a rozmerov motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel stanovené v uvedených smerniciach by mali byť prenesené do tohto nariadenia a v prípade potreby zmenené a doplnené, aby sa prispôsobili vývoju poznatkov v oblasti vedy a techniky.

| (3) | Nariadenie (ES) č. 661/2009 stanovuje základné ustanovenia o požiadavkách na typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, pokiaľ ide o ich hmotnosti a rozmery. Preto je tiež nevyhnutné stanoviť osobitné postupy, skúšky a požiadavky na takéto typové schválenie. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie (ES) č. 661/2009 stanovuje základné ustanovenia o požiadavkách na typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, pokiaľ ide o ich hmotnosti a rozmery. Preto je tiež nevyhnutné stanoviť osobitné postupy, skúšky a požiadavky na takéto typové schválenie.

| (4) | V smernici Rady 96/53/ES z 25. júla 1996, ktorou sa v Spoločenstve stanovujú maximálne prípustné rozmery niektorých vozidiel vo vnútroštátnej a medzinárodnej cestnej doprave a maximálna povolená hmotnosť v medzinárodnej cestnej doprave (5), sa ustanovujú určité maximálne povolené rozmery pre vnútroštátnu a medzinárodnú premávku v členských štátoch. Na účely konštrukcie vozidiel je preto dôležité zohľadniť rozmery, ktoré už boli v Únii harmonizované, s cieľom uľahčiť a umožniť voľný pohyb tovaru. |
| --- | --- |

(4)

V smernici Rady 96/53/ES z 25. júla 1996, ktorou sa v Spoločenstve stanovujú maximálne prípustné rozmery niektorých vozidiel vo vnútroštátnej a medzinárodnej cestnej doprave a maximálna povolená hmotnosť v medzinárodnej cestnej doprave (5), sa ustanovujú určité maximálne povolené rozmery pre vnútroštátnu a medzinárodnú premávku v členských štátoch. Na účely konštrukcie vozidiel je preto dôležité zohľadniť rozmery, ktoré už boli v Únii harmonizované, s cieľom uľahčiť a umožniť voľný pohyb tovaru.

| (5) | Smernicou 97/27/ES sa povoľuje členským štátom udeľovať typové schválenie ES pre vozidlá, ktorých vonkajšie rozmery presahujú maximálne povolené rozmery stanovené v uvedenej smernici. Taktiež sa členským štátom povoľuje zamietnuť evidenciu vozidiel, ktorým bolo udelené typové schválenie ES, ak ich vonkajšie rozmery nespĺňajú požiadavky ich vnútroštátnych právnych predpisov. Je dôležité zachovať za určitých podmienok možnosť povoľovať typové schválenia vozidiel, ktoré prekračujú povolené limity, v prípadoch, v ktorých sa preukáže, že je to výhodné pre cestnú premávku a životné prostredie v členských štátoch, kde je cestná infraštruktúra pripravená na takúto situáciu. Preto by sa mala zabezpečiť možnosť schváliť takéto vozidlá v rámci typových schválení pre malé série alebo v rámci individuálnych systémov schvaľovania za predpokladu, že množstvo vozidiel, ktorých sa môže týkať výnimka v zmysle článku 23 smernice 2007/46/ES, pokiaľ ide o maximálne povolené rozmery, bude obmedzené na potreby tohto nariadenia. Príloha XII k smernici 2007/46/ES by sa preto mala zmeniť a doplniť, aby obsahovala takéto množstvové obmedzenia. |
| --- | --- |

(5)

Smernicou 97/27/ES sa povoľuje členským štátom udeľovať typové schválenie ES pre vozidlá, ktorých vonkajšie rozmery presahujú maximálne povolené rozmery stanovené v uvedenej smernici. Taktiež sa členským štátom povoľuje zamietnuť evidenciu vozidiel, ktorým bolo udelené typové schválenie ES, ak ich vonkajšie rozmery nespĺňajú požiadavky ich vnútroštátnych právnych predpisov. Je dôležité zachovať za určitých podmienok možnosť povoľovať typové schválenia vozidiel, ktoré prekračujú povolené limity, v prípadoch, v ktorých sa preukáže, že je to výhodné pre cestnú premávku a životné prostredie v členských štátoch, kde je cestná infraštruktúra pripravená na takúto situáciu. Preto by sa mala zabezpečiť možnosť schváliť takéto vozidlá v rámci typových schválení pre malé série alebo v rámci individuálnych systémov schvaľovania za predpokladu, že množstvo vozidiel, ktorých sa môže týkať výnimka v zmysle článku 23 smernice 2007/46/ES, pokiaľ ide o maximálne povolené rozmery, bude obmedzené na potreby tohto nariadenia. Príloha XII k smernici 2007/46/ES by sa preto mala zmeniť a doplniť, aby obsahovala takéto množstvové obmedzenia.

| (6) | Smernicou 95/53/ES sa stanovujú maximálne povolené hmotnosti, ktoré platia len pre medzinárodnú premávku. Uvedená smernica však členským štátom povoľuje, aby v prípade vnútroštátnej premávky naďalej uplatňovali svoje vnútroštátne predpisy. Dôsledkom je, že harmonizácia technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti a technicky prípustnej maximálnej hmotnosti na nápravy alebo skupinu náprav na účely voľného obehu v členských štátoch, sa v krátkodobom horizonte nejaví ako realizovateľná. Napriek tomu z dôvodu existencie neharmonizovaných pravidiel výstavby cestnej infraštruktúry je vhodné požiadať členské štáty, aby vymedzili prípustné maximálne evidenčné/prevádzkové hmotnosti vozidiel, ktoré sú povolené pre vnútroštátnu alebo medzinárodnú premávku v rámci smernice 96/53/ES a stanovili postup pre takéto vymedzenie. |
| --- | --- |

(6)

Smernicou 95/53/ES sa stanovujú maximálne povolené hmotnosti, ktoré platia len pre medzinárodnú premávku. Uvedená smernica však členským štátom povoľuje, aby v prípade vnútroštátnej premávky naďalej uplatňovali svoje vnútroštátne predpisy. Dôsledkom je, že harmonizácia technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti a technicky prípustnej maximálnej hmotnosti na nápravy alebo skupinu náprav na účely voľného obehu v členských štátoch, sa v krátkodobom horizonte nejaví ako realizovateľná. Napriek tomu z dôvodu existencie neharmonizovaných pravidiel výstavby cestnej infraštruktúry je vhodné požiadať členské štáty, aby vymedzili prípustné maximálne evidenčné/prevádzkové hmotnosti vozidiel, ktoré sú povolené pre vnútroštátnu alebo medzinárodnú premávku v rámci smernice 96/53/ES a stanovili postup pre takéto vymedzenie.

| (7) | Na základe skúseností získaných pri uplatňovaní právnych predpisov Únie týkajúcich sa hmotností a rozmerov vozidiel, je potrebné stanoviť jasne vymedzené pojmy. Niektoré z týchto pojmov už sú vymedzené v smerniciach 97/27/ES a 92/21/EHS. Z dôvodu koherentnosti je vhodné prebrať tieto vymedzenia pojmov a v prípade potreby ich prispôsobiť poznatkom v oblasti vedy a techniky. |
| --- | --- |

(7)

Na základe skúseností získaných pri uplatňovaní právnych predpisov Únie týkajúcich sa hmotností a rozmerov vozidiel, je potrebné stanoviť jasne vymedzené pojmy. Niektoré z týchto pojmov už sú vymedzené v smerniciach 97/27/ES a 92/21/EHS. Z dôvodu koherentnosti je vhodné prebrať tieto vymedzenia pojmov a v prípade potreby ich prispôsobiť poznatkom v oblasti vedy a techniky.

| (8) | Keďže vymedzenie skutočnej hmotnosti jednotlivého vozidla už je zahrnuté v tomto nariadení, je potrebné predísť nejasnostiam pri vypĺňaní osvedčenia o zhode a zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť prílohu IX smernice 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(8)

Keďže vymedzenie skutočnej hmotnosti jednotlivého vozidla už je zahrnuté v tomto nariadení, je potrebné predísť nejasnostiam pri vypĺňaní osvedčenia o zhode a zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť prílohu IX smernice 2007/46/ES.

| (9) | Keďže v bielej knihe Plán jednotného európskeho dopravného priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravného systému efektívne využívajúceho zdroje (6) sa vyzdvihla potreba zlepšiť a aerodynamiku cestných vozidiel a výskum ukázal, že spotreba paliva motorových vozidiel a teda emisie CO2 by sa mohla výrazne znížiť montážou aerodynamických zariadení na vozidlá, je dôležité povoliť montáž takýchto aerodynamických zariadení na vozidlá. Keďže aerodynamické zariadenia pozostávajú z doplnkov, ktoré vďaka svojmu dizajnu, vyčnievajú za vonkajšie časti vozidiel vzadu alebo po stranách, mali by byť zahrnuté do zoznamu zariadení alebo vybavenia, ktoré sa nezohľadňujú pri určovaní vonkajších rozmerov. Je však dôležité obmedziť tieto výčnelky vzadu a po stranách tak, aby nebola narušená bezpečnosť cestnej premávky a naďalej bola možná intermodálna doprava. V tomto nariadení by sa preto mali stanoviť nevyhnutné technické požiadavky. |
| --- | --- |

(9)

Keďže v bielej knihe Plán jednotného európskeho dopravného priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravného systému efektívne využívajúceho zdroje (6) sa vyzdvihla potreba zlepšiť a aerodynamiku cestných vozidiel a výskum ukázal, že spotreba paliva motorových vozidiel a teda emisie CO2 by sa mohla výrazne znížiť montážou aerodynamických zariadení na vozidlá, je dôležité povoliť montáž takýchto aerodynamických zariadení na vozidlá. Keďže aerodynamické zariadenia pozostávajú z doplnkov, ktoré vďaka svojmu dizajnu, vyčnievajú za vonkajšie časti vozidiel vzadu alebo po stranách, mali by byť zahrnuté do zoznamu zariadení alebo vybavenia, ktoré sa nezohľadňujú pri určovaní vonkajších rozmerov. Je však dôležité obmedziť tieto výčnelky vzadu a po stranách tak, aby nebola narušená bezpečnosť cestnej premávky a naďalej bola možná intermodálna doprava. V tomto nariadení by sa preto mali stanoviť nevyhnutné technické požiadavky.

| (10) | Dostupný softvér umožňuje použitie virtuálnych skúšobných metód založených na počítačových simuláciách. Vzhľadom na to, že tieto techniky umožňujú lacnejšie a menej komplikované skúšanie, je vhodné stanoviť možnosť ich využitia na kontrolu schopnosti vozidla manévrovať po trajektórii celých 360°, ako aj na meranie vybočenia zadnej časti vozidla, keď vozidlo manévruje v rámci svojej trajektórie. Preto je tiež potrebné pridať toto nariadenie do zoznamu regulačných aktov zahrnutých v prílohe XVI k smernici 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(10)

Dostupný softvér umožňuje použitie virtuálnych skúšobných metód založených na počítačových simuláciách. Vzhľadom na to, že tieto techniky umožňujú lacnejšie a menej komplikované skúšanie, je vhodné stanoviť možnosť ich využitia na kontrolu schopnosti vozidla manévrovať po trajektórii celých 360°, ako aj na meranie vybočenia zadnej časti vozidla, keď vozidlo manévruje v rámci svojej trajektórie. Preto je tiež potrebné pridať toto nariadenie do zoznamu regulačných aktov zahrnutých v prílohe XVI k smernici 2007/46/ES.

| (11) | S cieľom zabezpečiť správne fungovanie systému typového schvaľovania, je vhodné aktualizovať prílohy k smernici 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(11)

S cieľom zabezpečiť správne fungovanie systému typového schvaľovania, je vhodné aktualizovať prílohy k smernici 2007/46/ES.

| (12) | Prílohy I, III, IX, XII a XVI k smernici 2007/46/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. Keďže ustanovenia prílohy XII sú dostatočne podrobné a nepotrebujú ďalšiu transpozíciu v členských štátoch, je vhodné nahradiť prílohu prostredníctvom nariadenia v súlade s článkom 39 ods. 8 smernice 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(12)

Prílohy I, III, IX, XII a XVI k smernici 2007/46/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. Keďže ustanovenia prílohy XII sú dostatočne podrobné a nepotrebujú ďalšiu transpozíciu v členských štátoch, je vhodné nahradiť prílohu prostredníctvom nariadenia v súlade s článkom 39 ods. 8 smernice 2007/46/ES.

| (13) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Technického výboru – motorové vozidlá, |
| --- | --- |

(13)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Technického výboru – motorové vozidlá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   Týmto nariadením sa stanovujú požiadavky ES typového schvaľovania motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, pokiaľ ide o ich hmotnosti a rozmery.

2.   Tento predpis sa vzťahuje na úplné, neúplné a dokončované vozidlá kategórií M, N a O.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa okrem definícií vymedzených v smernici 2007/46/ES a v nariadení (ES) č. 661/2009 uplatňuje nasledujúce vymedzenie pojmov:

| 1. | „typ vozidla“ je skupina vozidiel, definovaná v časti B prílohy II k smernici 2007/46/ES; |
| --- | --- |

1.

„typ vozidla“ je skupina vozidiel, definovaná v časti B prílohy II k smernici 2007/46/ES;

| 2. | „štandardné vybavenie“ je základná konfigurácia vozidla vybaveného všetkými prvkami v zmysle požiadaviek regulačných aktov uvedených v prílohe IV a v prílohe XI k smernici 2007/46/ES vrátane všetkých prvkov, ktoré sú v ňom nainštalované bez toho, aby z toho vyplývali akékoľvek ďalšie špecifikácie týkajúce sa konfigurácie alebo úrovne vybavenia; |
| --- | --- |

2.

„štandardné vybavenie“ je základná konfigurácia vozidla vybaveného všetkými prvkami v zmysle požiadaviek regulačných aktov uvedených v prílohe IV a v prílohe XI k smernici 2007/46/ES vrátane všetkých prvkov, ktoré sú v ňom nainštalované bez toho, aby z toho vyplývali akékoľvek ďalšie špecifikácie týkajúce sa konfigurácie alebo úrovne vybavenia;

| 3. | „nadštandardné vybavenie“ sú všetky prvky, ktoré nie sú zahrnuté v štandardnom vybavení, namontované na vozidle na zodpovednosť výrobcu, ktoré si zákazník môže objednať; |
| --- | --- |

3.

„nadštandardné vybavenie“ sú všetky prvky, ktoré nie sú zahrnuté v štandardnom vybavení, namontované na vozidle na zodpovednosť výrobcu, ktoré si zákazník môže objednať;

| 4. | „hmotnosť vozidla v pohotovostnom stave“ znamená:






  a) | v prípade motorových vozidiel:
  hmotnosť vozidla, s palivovou(-ými) nádržou(-ami) naplnenou(-ými) najmenej na 90 % jej (ich) kapacity vrátane hmotnosti vodiča, paliva a kvapalín, so štandardným vybavením v súlade so špecifikáciami výrobcu a ak je namontované, tak zahŕňa aj hmotnosť karosérie, kabíny, spojovacieho zariadenia a rezervného(-ých) kolesa (kolies), ako aj náradia; |
| --- | --- | --- |

4.

„hmotnosť vozidla v pohotovostnom stave“ znamená:

a)

v prípade motorových vozidiel:

hmotnosť vozidla, s palivovou(-ými) nádržou(-ami) naplnenou(-ými) najmenej na 90 % jej (ich) kapacity vrátane hmotnosti vodiča, paliva a kvapalín, so štandardným vybavením v súlade so špecifikáciami výrobcu a ak je namontované, tak zahŕňa aj hmotnosť karosérie, kabíny, spojovacieho zariadenia a rezervného(-ých) kolesa (kolies), ako aj náradia;

| b) | v prípade prípojného vozidla:
  hmotnosť vozidla vrátane paliva a kvapalín, so štandardným vybavením v súlade so špecifikáciami výrobcu a ak je namontované, tak zahŕňa aj hmotnosť karosérie, kabíny, spojovacieho zariadenia a rezervného(-ých) kolesa (kolies), ako aj náradia; |
| --- | --- |

b)

v prípade prípojného vozidla:

hmotnosť vozidla vrátane paliva a kvapalín, so štandardným vybavením v súlade so špecifikáciami výrobcu a ak je namontované, tak zahŕňa aj hmotnosť karosérie, kabíny, spojovacieho zariadenia a rezervného(-ých) kolesa (kolies), ako aj náradia;

| 5. | „hmotnosť nadštandardného vybavenia“ je hmotnosť vybavenia, ktoré môže byť namontované na vozidle okrem štandardného vybavenia, v súlade so špecifikáciami výrobcu; |
| --- | --- |

5.

„hmotnosť nadštandardného vybavenia“ je hmotnosť vybavenia, ktoré môže byť namontované na vozidle okrem štandardného vybavenia, v súlade so špecifikáciami výrobcu;

| 6. | „skutočná hmotnosť vozidla“ je hmotnosť vozidla v pohotovostnom stave plus hmotnosť nadštandardného vybavenia namontovaného na konkrétnom vozidle; |
| --- | --- |

6.

„skutočná hmotnosť vozidla“ je hmotnosť vozidla v pohotovostnom stave plus hmotnosť nadštandardného vybavenia namontovaného na konkrétnom vozidle;

| 7. | „technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť (M)“ je maximálna hmotnosť vozidla stanovená výrobcom na základe spôsobu jeho konštrukcie konštrukčných parametrov. Technicky prípustná naložená hmotnosť prípojného vozidla alebo návesu zahŕňa statickú hmotnosť prenášanú na pripojené ťažné vozidlo; |
| --- | --- |

7.

„technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť (M)“ je maximálna hmotnosť vozidla stanovená výrobcom na základe spôsobu jeho konštrukcie konštrukčných parametrov. Technicky prípustná naložená hmotnosť prípojného vozidla alebo návesu zahŕňa statickú hmotnosť prenášanú na pripojené ťažné vozidlo;

| 8. | „technicky prípustná maximálne naložená hmotnosť jazdnej súpravy (MC)“ je maximálna hmotnosť stanovená pre jazdnú súpravu motorového vozidla s jedným alebo viacerými prípojnými vozidlami na základe spôsobu jeho konštrukcie a konštrukčných parametrov alebo maximálnej hmotnosti stanovenej pre jazdnú súpravu ťahača a návesu; |
| --- | --- |

8.

„technicky prípustná maximálne naložená hmotnosť jazdnej súpravy (MC)“ je maximálna hmotnosť stanovená pre jazdnú súpravu motorového vozidla s jedným alebo viacerými prípojnými vozidlami na základe spôsobu jeho konštrukcie a konštrukčných parametrov alebo maximálnej hmotnosti stanovenej pre jazdnú súpravu ťahača a návesu;

| 9. | „technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť (TM)“ je maximálna hmotnosť jedného alebo viacerých prípojných vozidiel, ktoré môžu byť ťahané ťažným vozidlom zodpovedajúca celkovému zaťaženiu prenášanému na povrch jazdnej dráhy kolesami nápravy alebo skupinou náprav na každom prípojnom vozidle pripojenom k ťažnému vozidlu; |
| --- | --- |

9.

„technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť (TM)“ je maximálna hmotnosť jedného alebo viacerých prípojných vozidiel, ktoré môžu byť ťahané ťažným vozidlom zodpovedajúca celkovému zaťaženiu prenášanému na povrch jazdnej dráhy kolesami nápravy alebo skupinou náprav na každom prípojnom vozidle pripojenom k ťažnému vozidlu;

| 10. | „náprava“ je spoločná os otáčania dvoch alebo viacerých kolies, poháňaná alebo voľne sa otáčajúca a pozostávajúca z jedného alebo viacerých segmentov umiestnených v tej istej rovine kolmo na pozdĺžnu stredovú os vozidla; |
| --- | --- |

10.

„náprava“ je spoločná os otáčania dvoch alebo viacerých kolies, poháňaná alebo voľne sa otáčajúca a pozostávajúca z jedného alebo viacerých segmentov umiestnených v tej istej rovine kolmo na pozdĺžnu stredovú os vozidla;

| 11. | „skupina náprav“ je určitý počet náprav so vzdialenosťou medzi nimi, ktorá nesmie prekročiť vzdialenosť uvedenú ako vzdialenosť „d“ v prílohe I k smernici 96/53/ES, pričom tieto nápravy na seba vzájomne pôsobia na základe špecifickej konštrukcie pruženia; |
| --- | --- |

11.

„skupina náprav“ je určitý počet náprav so vzdialenosťou medzi nimi, ktorá nesmie prekročiť vzdialenosť uvedenú ako vzdialenosť „d“ v prílohe I k smernici 96/53/ES, pričom tieto nápravy na seba vzájomne pôsobia na základe špecifickej konštrukcie pruženia;

| 12. | „samostatná náprava“ je náprava, ktorá nemôže byť považovaná za súčasť skupiny náprav; |
| --- | --- |

12.

„samostatná náprava“ je náprava, ktorá nemôže byť považovaná za súčasť skupiny náprav;

| 13. | „technicky prípustná maximálna hmotnosť na nápravu m)“ je hmotnosť zodpovedajúca maximálnemu prípustnému statickému vertikálnemu zaťaženiu prenášanému na povrch jazdnej dráhy kolesami nápravy, na základe spôsobu konštrukcie a konštrukčných parametrov nápravy a vozidla; |
| --- | --- |

13.

„technicky prípustná maximálna hmotnosť na nápravu m)“ je hmotnosť zodpovedajúca maximálnemu prípustnému statickému vertikálnemu zaťaženiu prenášanému na povrch jazdnej dráhy kolesami nápravy, na základe spôsobu konštrukcie a konštrukčných parametrov nápravy a vozidla;

| 14. | „technicky prípustná maximálna hmotnosť na skupinu náprav (μ)“ je hmotnosť zodpovedajúca maximálnemu prípustnému statickému vertikálnemu zaťaženiu prenášanému na povrch jazdnej dráhy kolesami skupiny náprav, na základe konštrukcie a konštrukčných parametrov skupiny náprav a vozidla; |
| --- | --- |

14.

„technicky prípustná maximálna hmotnosť na skupinu náprav (μ)“ je hmotnosť zodpovedajúca maximálnemu prípustnému statickému vertikálnemu zaťaženiu prenášanému na povrch jazdnej dráhy kolesami skupiny náprav, na základe konštrukcie a konštrukčných parametrov skupiny náprav a vozidla;

| 15. | „spojovacie zariadenie“ je mechanické zariadenie vrátane komponentov definovaných v bodoch 2.1 až 2.6 predpisu Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 55 – Jednotné ustanovenia o schvaľovaní mechanických spojovacích komponentov súprav vozidiel (7) a tesného spojovacieho zariadenia definovaného v bode 2.1.1 predpisu Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 102 – Jednotné ustanovenia o typovom schvaľovaní I. Tesného spojovacieho zariadenia (CCD) II. Vozidiel z hľadiska montáže schváleného typu CCD (8); |
| --- | --- |

15.

„spojovacie zariadenie“ je mechanické zariadenie vrátane komponentov definovaných v bodoch 2.1 až 2.6 predpisu Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 55 – Jednotné ustanovenia o schvaľovaní mechanických spojovacích komponentov súprav vozidiel (7) a tesného spojovacieho zariadenia definovaného v bode 2.1.1 predpisu Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 102 – Jednotné ustanovenia o typovom schvaľovaní I. Tesného spojovacieho zariadenia (CCD) II. Vozidiel z hľadiska montáže schváleného typu CCD (8);

| 16. | „bod spojenia“ je stred spojenia spojovacieho zariadenia namontovaného na ťahanom vozidle v rámci spojovacieho zariadenia namontovaného na ťažnom vozidle; |
| --- | --- |

16.

„bod spojenia“ je stred spojenia spojovacieho zariadenia namontovaného na ťahanom vozidle v rámci spojovacieho zariadenia namontovaného na ťažnom vozidle;

| 17. | „hmotnosť spojovacieho zariadenia“ je hmotnosť samotného spojovacieho zariadenia a jeho častí potrebných na pripojenie k vozidlu; |
| --- | --- |

17.

„hmotnosť spojovacieho zariadenia“ je hmotnosť samotného spojovacieho zariadenia a jeho častí potrebných na pripojenie k vozidlu;

| 18. | „technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia“ je:






  a) | v prípade ťažného vozidla hmotnosť zodpovedajúca maximálnemu prípustnému statickému vertikálnemu zaťaženiu na bod spojenia (hodnota „S“ alebo „U“) ťažného vozidla, na základe konštrukčných parametrov spojovacieho zariadenia a ťažného vozidla; |
| --- | --- | --- |

18.

„technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia“ je:

a)

v prípade ťažného vozidla hmotnosť zodpovedajúca maximálnemu prípustnému statickému vertikálnemu zaťaženiu na bod spojenia (hodnota „S“ alebo „U“) ťažného vozidla, na základe konštrukčných parametrov spojovacieho zariadenia a ťažného vozidla;

| b) | v prípade návesu, prívesu so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom hmotnosť zodpovedajúca maximálnemu prípustnému statickému vertikálnemu zaťaženiu na bod spojenia (hodnota „S“ alebo „U“) prenášanému prípojným vozidlom na ťažné vozidlo, na základe konštrukčných parametrov spojovacieho zariadenia a prípojného vozidla; |
| --- | --- |

b)

v prípade návesu, prívesu so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom hmotnosť zodpovedajúca maximálnemu prípustnému statickému vertikálnemu zaťaženiu na bod spojenia (hodnota „S“ alebo „U“) prenášanému prípojným vozidlom na ťažné vozidlo, na základe konštrukčných parametrov spojovacieho zariadenia a prípojného vozidla;

| 19. | „hmotnosť cestujúcich“ je menovitá hmotnosť v závislosti od kategórie vozidla vynásobená počtom miest na sedenie vrátane, ak existujú, miest na sedenie pre členov posádky a miest na státie, ale bez vodiča; |
| --- | --- |

19.

„hmotnosť cestujúcich“ je menovitá hmotnosť v závislosti od kategórie vozidla vynásobená počtom miest na sedenie vrátane, ak existujú, miest na sedenie pre členov posádky a miest na státie, ale bez vodiča;

| 20. | „hmotnosť vodiča“ je hmotnosť 75 kg na mieste referenčného bodu sedenia vodiča; |
| --- | --- |

20.

„hmotnosť vodiča“ je hmotnosť 75 kg na mieste referenčného bodu sedenia vodiča;

| 21. | „užitočná hmotnosť“ je rozdiel medzi technicky prípustnou maximálnou naloženou hmotnosťou a hmotnosťou v pohotovostnom stave zvýšenou o hmotnosť cestujúcich a hmotnosť nadštandardného vybavenia; |
| --- | --- |

21.

„užitočná hmotnosť“ je rozdiel medzi technicky prípustnou maximálnou naloženou hmotnosťou a hmotnosťou v pohotovostnom stave zvýšenou o hmotnosť cestujúcich a hmotnosť nadštandardného vybavenia;

| 22. | „dĺžka“ je rozmer definovaný v bodoch 6.1.1, 6.1.2 a 6.1.3 normy ISO 612:1978; táto definícia sa vzťahuje aj na kĺbové vozidlá tvorené dvomi alebo viacerými časťami; |
| --- | --- |

22.

„dĺžka“ je rozmer definovaný v bodoch 6.1.1, 6.1.2 a 6.1.3 normy ISO 612:1978; táto definícia sa vzťahuje aj na kĺbové vozidlá tvorené dvomi alebo viacerými časťami;

| 23. | „šírka“ je rozmer definovaný v bode 6.2 normy ISO 612:1978; |
| --- | --- |

23.

„šírka“ je rozmer definovaný v bode 6.2 normy ISO 612:1978;

| 24. | „výška“ je rozmer definovaný v bode 6.3 normy ISO 612:1978; |
| --- | --- |

24.

„výška“ je rozmer definovaný v bode 6.3 normy ISO 612:1978;

| 25. | „rázvor kolies“ je:






  a) | rozmer uvedený v bode 6.4.1 normy ISO 612:1978; |
| --- | --- | --- |

25.

„rázvor kolies“ je:

a)

rozmer uvedený v bode 6.4.1 normy ISO 612:1978;

| b) | v prípade prívesu so stredovou nápravou s jednou nápravou horizontálna vzdialenosť medzi vertikálnou osou spojovacieho zariadenia a stredom nápravy; |
| --- | --- |

b)

v prípade prívesu so stredovou nápravou s jednou nápravou horizontálna vzdialenosť medzi vertikálnou osou spojovacieho zariadenia a stredom nápravy;

| c) | v prípade prívesu so stredovou nápravou s viac ako jednou nápravou horizontálna vzdialenosť medzi vertikálnou osou spojovacieho zariadenia a stredom prvej nápravy; |
| --- | --- |

c)

v prípade prívesu so stredovou nápravou s viac ako jednou nápravou horizontálna vzdialenosť medzi vertikálnou osou spojovacieho zariadenia a stredom prvej nápravy;

| 26. | „vzdialenosť medzi nápravami“ je vzdialenosť medzi dvomi za sebou idúcimi nápravami, uvedená v bode 6.4 normy ISO 612:1978 v prípade vozidiel s viac ako dvoma nápravami. Keď je vozidlo vybavené len dvomi nápravami alebo v prípade návesu, ojového prívesu alebo prívesu s pevným ojom, vzdialenosťou medzi nápravami uvedenou v bode 6.4.2 normy ISO 612:1978 znamená „rázvor kolies“ v zmysle definície v bode 25; |
| --- | --- |

26.

„vzdialenosť medzi nápravami“ je vzdialenosť medzi dvomi za sebou idúcimi nápravami, uvedená v bode 6.4 normy ISO 612:1978 v prípade vozidiel s viac ako dvoma nápravami. Keď je vozidlo vybavené len dvomi nápravami alebo v prípade návesu, ojového prívesu alebo prívesu s pevným ojom, vzdialenosťou medzi nápravami uvedenou v bode 6.4.2 normy ISO 612:1978 znamená „rázvor kolies“ v zmysle definície v bode 25;

| 27. | „rozchod“ je vzdialenosť uvedená v bode 6.5 normy ISO 612:1978; |
| --- | --- |

27.

„rozchod“ je vzdialenosť uvedená v bode 6.5 normy ISO 612:1978;

| 28. | „zaťaženie točnice“ je vzdialenosť uvedená v bode 6.19.2 normy ISO 612:1978, pričom sa zohľadňuje poznámka uvedená v bode 6.19 tej istej normy; |
| --- | --- |

28.

„zaťaženie točnice“ je vzdialenosť uvedená v bode 6.19.2 normy ISO 612:1978, pričom sa zohľadňuje poznámka uvedená v bode 6.19 tej istej normy;

| 29. | „polomer predného previsu návesu“ je horizontálna vzdialenosť od osi návesného čapu k akémukoľvek bodu v prednej časti návesu; |
| --- | --- |

29.

„polomer predného previsu návesu“ je horizontálna vzdialenosť od osi návesného čapu k akémukoľvek bodu v prednej časti návesu;

| 30. | „predný previs“ je horizontálna vzdialenosť medzi vertikálnou rovinou prechádzajúcou cez prvú nápravu alebo nápravu s návesným čapom v prípade návesu a najprednejším bodom vozidla; |
| --- | --- |

30.

„predný previs“ je horizontálna vzdialenosť medzi vertikálnou rovinou prechádzajúcou cez prvú nápravu alebo nápravu s návesným čapom v prípade návesu a najprednejším bodom vozidla;

| 31. | „zadný previs“ je horizontálna vzdialenosť medzi vertikálnou rovinou prechádzajúcou cez poslednú zadnú nápravu a najzadnejší bod vozidla. Keď je vozidlo vybavené spojovacím zariadením, ktoré sa nedá odstrániť, najzadnejším bodom vozidla je toto spojovacie zariadenie; |
| --- | --- |

31.

„zadný previs“ je horizontálna vzdialenosť medzi vertikálnou rovinou prechádzajúcou cez poslednú zadnú nápravu a najzadnejší bod vozidla. Keď je vozidlo vybavené spojovacím zariadením, ktoré sa nedá odstrániť, najzadnejším bodom vozidla je toto spojovacie zariadenie;

| 32. | „dĺžka ložnej plochy“ je vzdialenosť od najprednejšieho vnútorného bodu k najzadnejšiemu vnútornému bodu nákladného priestoru, meraná horizontálne v pozdĺžnej rovine vozidla; |
| --- | --- |

32.

„dĺžka ložnej plochy“ je vzdialenosť od najprednejšieho vnútorného bodu k najzadnejšiemu vnútornému bodu nákladného priestoru, meraná horizontálne v pozdĺžnej rovine vozidla;

| 33. | „vybočenie zadnej časti vozidla“ je vzdialenosť medzi krajnými bodmi dosiahnutá zadnou časťou vozidla pri manévrovaní za podmienok špecifikovaných v oddiele 7 časti B alebo oddiele 6 časti C prílohy I k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

33.

„vybočenie zadnej časti vozidla“ je vzdialenosť medzi krajnými bodmi dosiahnutá zadnou časťou vozidla pri manévrovaní za podmienok špecifikovaných v oddiele 7 časti B alebo oddiele 6 časti C prílohy I k tomuto nariadeniu;

| 34. | „zariadenie na zdvíhanie náprav“ je mechanizmus namontovaný na vozidle na účely zdvihnutia kolies od vozovky a ich spustenia; |
| --- | --- |

34.

„zariadenie na zdvíhanie náprav“ je mechanizmus namontovaný na vozidle na účely zdvihnutia kolies od vozovky a ich spustenia;

| 35. | „zdvíhateľná náprava“ je náprava, ktorá sa môže meniť svoju polohu smerom nahor a nadol pomocou zariadenia na zdvíhanie náprav; |
| --- | --- |

35.

„zdvíhateľná náprava“ je náprava, ktorá sa môže meniť svoju polohu smerom nahor a nadol pomocou zariadenia na zdvíhanie náprav;

| 36. | „náprava s premiestniteľným zaťažením“ je náprava, ktorej zaťaženie sa môže meniť bez zdvihnutia nápravy pomocou zariadenia na zdvíhanie náprav; |
| --- | --- |

36.

„náprava s premiestniteľným zaťažením“ je náprava, ktorej zaťaženie sa môže meniť bez zdvihnutia nápravy pomocou zariadenia na zdvíhanie náprav;

| 37. | „pneumatické pruženie“ je systém pruženia, pri ktorom je minimálne 75 % pružiaceho efektu spôsobeného pneumatickým zariadením; |
| --- | --- |

37.

„pneumatické pruženie“ je systém pruženia, pri ktorom je minimálne 75 % pružiaceho efektu spôsobeného pneumatickým zariadením;

| 38. | „trieda autobusu alebo autokaru“ je skupina vozidiel, definovaná v bodoch 2.1.1 a 2.1.2 predpisu EHK OSN č. 107 – Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie vozidiel kategórie M2 alebo M3 z hľadiska ich celkovej konštrukcie (9); |
| --- | --- |

38.

„trieda autobusu alebo autokaru“ je skupina vozidiel, definovaná v bodoch 2.1.1 a 2.1.2 predpisu EHK OSN č. 107 – Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie vozidiel kategórie M2 alebo M3 z hľadiska ich celkovej konštrukcie (9);

| 39. | „kĺbové vozidlo“ je vozidlo kategórie M2 alebo M3, definované v bode 2.1.3 predpisu EHK OSN č. 107; |
| --- | --- |

39.

„kĺbové vozidlo“ je vozidlo kategórie M2 alebo M3, definované v bode 2.1.3 predpisu EHK OSN č. 107;

| 40. | „nedeliteľný náklad“ je náklad, ktorý sa na účely prepravy po ceste nemôže rozdeliť na dve alebo viac častí bez nadmerných výdajov alebo bez rizika poškodenia, alebo ktorý z dôvodu svojej hmotnosti alebo rozmerov nemôže byť prepravovaný vozidlom, ktorého hmotnosti alebo rozmery spĺňajú maximálne povolené hmotnosti a rozmery platné v danom členskom štáte. |
| --- | --- |

40.

„nedeliteľný náklad“ je náklad, ktorý sa na účely prepravy po ceste nemôže rozdeliť na dve alebo viac častí bez nadmerných výdajov alebo bez rizika poškodenia, alebo ktorý z dôvodu svojej hmotnosti alebo rozmerov nemôže byť prepravovaný vozidlom, ktorého hmotnosti alebo rozmery spĺňajú maximálne povolené hmotnosti a rozmery platné v danom členskom štáte.

Článok 3

Povinnosti výrobcov

1.   Výrobca stanoví pre každú verziu v rámci typu vozidla, bez ohľadu na stupeň jeho dokončenia, tieto hmotnosti:

| a) | technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť; |
| --- | --- |

a)

technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť;

| b) | technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy; |
| --- | --- |

b)

technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy;

| c) | technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť; |
| --- | --- |

c)

technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť;

| d) | technicky prípustná maximálna hmotnosť na nápravy alebo technicky prípustná maximálna hmotnosť na skupinu náprav; |
| --- | --- |

d)

technicky prípustná maximálna hmotnosť na nápravy alebo technicky prípustná maximálna hmotnosť na skupinu náprav;

| e) | technicky prípustné maximálne hmotnosti v bode, resp. bodoch spojenia, pričom sa zohľadňujú technické prvky spojovacích zariadení, ktoré sú namontované alebo môžu byť namontované na vozidle. |
| --- | --- |

e)

technicky prípustné maximálne hmotnosti v bode, resp. bodoch spojenia, pričom sa zohľadňujú technické prvky spojovacích zariadení, ktoré sú namontované alebo môžu byť namontované na vozidle.

2.   Pri určovaní hmotností uvedených v odseku 1 výrobca zohľadňuje osvedčené postupy správnej inžinierskej praxe a najlepšie dostupné technické poznatky s cieľom minimalizovať riziko technického zlyhania, najmä z dôvodu únavy materiálu a s cieľom predísť poškodeniu cestnej infraštruktúry.

3.   Pri určovaní hmotností uvedených v odseku 1 výrobca zohľadňuje maximálnu konštrukčnú rýchlosť vozidla.

V prípade, že výrobca vybavil vozidlo obmedzovačom rýchlosti, maximálna konštrukčná rýchlosť musí byť skutočná rýchlosť, ktorú obmedzovač rýchlosti dovoľuje.

4.   Pri určovaní hmotností uvedených v odseku 1 výrobca nesmie obmedziť použitie vozidla s výnimkou prípadov týkajúcich sa kapacity pneumatík, ktoré môžu byť prispôsobené konštrukčnej rýchlosti, ako je povolené predpisom EHK OSN č. 54 – Jednotné ustanovenia o schvaľovaní pneumatík pre úžitkové vozidlá a ich prípojné vozidlá (10) a oddielom 5 prílohy II k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 458/2011 (11).

5.   V prípade neúplných vozidiel vrátane vozidiel pozostávajúcich z podvozku a kabíny, ktoré vyžadujú ďalšiu etapu dokončenia, výrobca poskytne všetky podstatné informácie výrobcom v ďalších etapách dokončovania tak, aby bol aj naďalej zachovaný súlad s požiadavkami.

Na účely prvého pododseku výrobca špecifikuje polohu ťažiska hmotnosti zodpovedajúcej súčtu zaťaženia.

6.   Neúplné vozidlá kategórií M2, M3, N2 a N3, ktoré nemajú namontovanú karosériu, musia byť navrhnuté tak, aby sa výrobcom v ďalších etapách umožnilo splniť požiadavky oddielov 7 a 8 časti B a oddielu 6 a 7 časti C prílohy I.

Článok 4

Ustanovenia pre typové schválenie ES vozidla, pokiaľ ide o jeho hmotnosti a rozmery

1.   Výrobca alebo jeho zástupca predkladá schvaľovaciemu orgánu žiadosť o typové schválenie ES vozidla, pokiaľ ide o jeho hmotnosti a rozmery.

2.   Žiadosť sa vyhotovuje v súlade so vzorovým informačným dokumentom uvedeným v časti A prílohy V.

3.   Na účely výpočtov rozloženia hmotnosti poskytuje výrobca orgánu typového schvaľovania, pre každú technickú konfiguráciu v rámci typu vozidla na základe hodnôt v príslušných bodoch v prílohe V, informácie potrebné na identifikáciu týchto hmotností:

| a) | technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť; |
| --- | --- |

a)

technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť;

| b) | technicky prípustná maximálna hmotnosť na nápravy alebo skupinu náprav; |
| --- | --- |

b)

technicky prípustná maximálna hmotnosť na nápravy alebo skupinu náprav;

| c) | technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť; |
| --- | --- |

c)

technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť;

| d) | technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode resp. bodoch spojenia; |
| --- | --- |

d)

technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode resp. bodoch spojenia;

| e) | technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy. |
| --- | --- |

e)

technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy.

Tieto informácie sa poskytujú v tabuľkovom alebo akomkoľvek inom formáte, po dohode s orgánom typového schvaľovania.

4.   V prípade, že nadštandardné vybavenie výrazne ovplyvňuje hmotnosti a rozmery vozidla, výrobca poskytne technickej službe polohu, hmotnosť a geometrickú polohu ťažiska náprav nadštandardného vybavenia, ktoré môžu byť namontované na vozidle.

5.   Odchylne od požiadaviek odseku 4, v prípade, že nadštandardné vybavenie pozostáva z niekoľkých častí umiestnených v rôznych častiach vozidla, výrobca môže technickej službe poskytnúť iba údaje o rozložení hmotnosti nadštandardného vybavenia na nápravy.

6.   V prípade skupiny náprav výrobca uvádza rozloženie zaťaženia celkovej hmotnosti pôsobiacej na túto skupinu medzi nápravy.

V prípade potreby výrobca uvedie vzorec rozloženia alebo graf rozloženia.

7.   Ak to schvaľovací orgán alebo technická služba považuje za nevyhnutné, môžu požiadať výrobcu, aby na účely inšpekcie poskytol vozidlo, ktoré reprezentuje typ, ktorý má byť schválený.

8.   Výrobca vozidla môže predložiť orgánu typového schválenia žiadosť na uznanie rovnocennosti pruženia s pneumatickým pružením.

Orgán typového schválenia musí uznať rovnocennosť pruženia s pneumatickým pružením, pokiaľ sú splnené požiadavky prílohy III.

Ak technická služba uznala rovnocennosť, vydá skúšobný protokol. Orgán typového schválenia pripojí skúšobný protokol a technický popis pruženia k osvedčeniu o typovom schválení ES.

9.   Ak sú požiadavky stanovené v prílohe I až IV k tomuto nariadeniu splnené, schvaľovací orgán udelí typové schválenie v súlade so systémom číslovania stanoveným v prílohe VII k smernici 2007/46/ES.

Členský štát nesmie prideliť to isté číslo inému typu vozidla.

10.   Na účely odseku 9 orgán typového schvaľovania vystaví osvedčenie o typovom schválení ES vyhotovené v súlade so vzorom uvedeným v časti B prílohy V.

11.   Povolené odchýlky uvedené v doplnku 2 k prílohe I platia na účely článku 12 ods. 2 smernice 2007/46/ES.

Článok 5

Prípustné maximálne evidenčné/prevádzkové hmotnosti

1.   Na účely evidencie a uvedenia do prevádzky vozidiel typovo schválených podľa tohto nariadenia, vnútroštátne orgány stanovujú pre každý variant a verziu v rámci typu vozidla, všetky tieto hmotnosti, ktoré sú povolené pre vnútroštátnu a medzinárodnú premávku podľa smernice 96/53/ES:

| a) | prípustná maximálna evidenčná/prevádzková naložená hmotnosť; |
| --- | --- |

a)

prípustná maximálna evidenčná/prevádzková naložená hmotnosť;

| b) | prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na nápravu, resp. nápravy; |
| --- | --- |

b)

prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na nápravu, resp. nápravy;

| c) | prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na skupinu náprav; |
| --- | --- |

c)

prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na skupinu náprav;

| d) | prípustná maximálna evidenčná/prevádzková prípojná hmotnosť; |
| --- | --- |

d)

prípustná maximálna evidenčná/prevádzková prípojná hmotnosť;

| e) | prípustná evidenčná/prevádzková naložená hmotnosť jazdnej súpravy. |
| --- | --- |

e)

prípustná evidenčná/prevádzková naložená hmotnosť jazdnej súpravy.

Vnútroštátne orgány stanovujú postup na určenie prípustných maximálnych evidenčných/prevádzkových hmotností uvedených v prvom pododseku. Ustanovia príslušný orgán poverený určovaním týchto hmotností a špecifikovať informácie, ktoré musia byť tomuto príslušnému orgánu poskytnuté.

2.   Prípustné maximálne evidenčné/prevádzkové hmotnosti stanovené podľa postupu uvedeného v odseku 1 nemôžu prekročiť maximálne hmotnosti uvedené v článku 3 ods. 1.

3.   Pokiaľ ide o rozloženie hmotnosti na nápravy alebo skupinu náprav, príslušný orgán konzultuje výrobcu aby sa zaručilo správne fungovanie systémov vozidla, najmä brzdových systémov a systémov riadenia.

4.   Pri určovaní prípustných maximálnych evidenčných/prevádzkových hmotností, vnútroštátne orgány zabezpečia, aby požiadavky regulačných aktov uvedených v prílohe IV a prílohe XI k smernici 2007/46/ES boli aj naďalej splnené.

5.   V prípadoch, v ktorých vnútroštátne orgány dospeli k záveru, že požiadavky jedného z regulačných aktov uvedených v prílohe IV a prílohe XI k smernici 2007/46/ES, s výnimkou tohto nariadenia, už nie je viac možné splniť, požiadajú, aby nové skúšky vykonal a nové typové schválenie, prípadne jeho rozšírenie udelil orgán typového schvaľovania, ktorý udelil prvé typové schválenie podľa daného regulačného aktu.

Článok 6

Výnimky

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 4 ods. 3 smernice 96/53/ES, typové schválenie ES môže byť udelené vozidlám, ktorých rozmery prekračujú požiadavky tohto nariadenia a ktoré sú určené na prepravu nedeliteľného nákladu. V takom prípade musí byť v osvedčení o typovom schválení a osvedčení o zhode jasne uvedené, že vozidlo je určené len na prepravu nedeliteľného nákladu.

2.   Členské štáty môžu udeliť schválenia podľa článkov 23 a 24 smernice 2007/46/ES vozidlám prekračujúcim maximálne povolené rozmery stanovené v bode 1.1 častí B, C a D prílohy I k tomuto nariadeniu.

Typové schválenia podľa článku 23 smernice 2007/46/ES podliehajú kvantitatívnym limitom stanoveným v oddiele 3 časti A prílohy XII k tejto smernici.

Článok 7

Prechodné ustanovenia

1.   Vnútroštátne orgány povoľujú predaj a uvedenie do prevádzky vozidiel, ktoré boli typovo schválené pred dátumom uvedeným v článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 661/2009 a naďalej pokračujú v udeľovaní rozšírení schválení podľa podmienok smerníc 92/21/EHS a 97/27/EHS.

2.   Odchylne od odseku 1, typové schválenia udelené podľa článku 7 smernice 97/27/ES prestávajú platiť dňom uvedeným v článku 19 ods. 1 nariadenia (ES) č. 661/2009.

Členské štáty však môžu evidovať a umožniť predaj alebo uvedenie do prevádzky ukončených sérií vozidiel, ktorých typové schválenie ES už nie je platné, pokiaľ o to výrobca v súlade s článkom 27 smernice 2007/46/ES požiada.

3.   Od 10. januára 2014 výrobcovia poskytujú osvedčenia o zhode, ktoré sú v súlade s týmto nariadením.

Do 9. januára 2014 musia v položke 52 osvedčenia o zhode uvádzať skutočnú hmotnosť vozidla, pokiaľ nie je uvedená v niektorej z ďalších položiek osvedčenia o zhode.

Článok 8

Zmeny a doplnenia smernice 2007/46/ES

Prílohy I, III, IX a XVI k smernici 2007/46/ES sa menia a dopĺňajú v súlade s prílohou VI k tomuto nariadeniu.

Príloha XII k smernici 2007/46/ES sa nahrádza prílohou VII k tomuto nariadeniu.

Článok 9

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa na nové typy vozidiel, v prípade ktorých sa typové schválenie udeľuje od 1. novembra 2012.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 12. decembra 2012

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 200, 31.7.2009, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 129, 14.5.1992, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 233, 25.8.1997, s. 1.

4

(5)  Ú. v. ES L 235, 17.9.1996, s. 59.

5

(6)  [KOM(2011) 144]

6

(7)  Ú. v. EÚ L 227, 28.8.2010, s. 1.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 351, 20.12.2008, s. 44.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 255, 29.9.2010, s. 1.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 183, 11.7.2008, s. 41.

10

(11)  Ú. v. EÚ L 124, 13.5.2011, s. 11.

11

---

ZOZNAM PRÍLOH

| Príloha I | ČASŤ A | : | Technické požiadavky na vozidlá kategórie M1 a N1. |
| --- | --- | --- | --- |
| ČASŤ B | : | Technické požiadavky na vozidlá kategórie M2 a M3. |
| ČASŤ C | : | Technické požiadavky na vozidlá kategórie N2 a N3. |
| ČASŤ D | : | Technické požiadavky na vozidlá kategórie O. |

Príloha I

ČASŤ A

:

Technické požiadavky na vozidlá kategórie M1 a N1.

ČASŤ B

:

Technické požiadavky na vozidlá kategórie M2 a M3.

ČASŤ C

:

Technické požiadavky na vozidlá kategórie N2 a N3.

ČASŤ D

:

Technické požiadavky na vozidlá kategórie O.

| Doplnok 1 | Zoznam zariadení a vybavenia, ktoré sa nemusia zohľadniť pri určovaní najkrajnejších rozmerov. |
| --- | --- |
| Doplnok 2 | Povolené odchýlky pre typové schválenie a zhodu výroby. |
| Doplnok 3 | Údaje týkajúce sa manévrovateľnosti. |

Doplnok 1

Zoznam zariadení a vybavenia, ktoré sa nemusia zohľadniť pri určovaní najkrajnejších rozmerov.

Doplnok 2

Povolené odchýlky pre typové schválenie a zhodu výroby.

Doplnok 3

Údaje týkajúce sa manévrovateľnosti.

Príloha II

Stúpavosť terénnych vozidiel.

Príloha III

Podmienky rovnocennosti pruženia a pneumatického pruženia.

Príloha IV

Technické požiadavky na inštaláciu zdvíhateľných alebo zaťažiteľných náprav na vozidlách.

Príloha V

| ČASŤ A | : | Informačný dokument. |
| --- | --- | --- |
| ČASŤ B | : | Osvedčenie o typovom schválení ES. |

ČASŤ A

:

Informačný dokument.

ČASŤ B

:

Osvedčenie o typovom schválení ES.

Príloha VI

Zmeny a doplnky príloh I, III, IX a XVI k smernici 2007/46/ES.

Príloha VII

Príloha XII k smernici č. 2007/46/ES.

PRÍLOHA I

TECHNICKÉ POŽIADAVKY

ČASŤ A

Vozidlá kategórií M1 a N1

1.   Maximálne povolené rozmery

| 1.1. | Rozmery nesmú prekročiť tieto hodnoty:






  1.1.1. | Dĺžka 12,00 m. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Rozmery nesmú prekročiť tieto hodnoty:

1.1.1.

Dĺžka 12,00 m.

| 1.1.2. | Šírka:








  a) | : | M1 | : | 2,55 m; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | N1 | : | 2,55 m; |
| c) | : | N1 | : | 2,60 m pre vozidlá vybavené karosériou s izolovanými stenami s minimálnou hrúbkou 45 mm, ako je uvedené v doplnku 2 časti C prílohy II k smernici 2007/46/ES. |

1.1.2.

Šírka:

a)

:

M1

:

2,55 m;

b)

:

N1

:

2,55 m;

c)

:

N1

:

2,60 m pre vozidlá vybavené karosériou s izolovanými stenami s minimálnou hrúbkou 45 mm, ako je uvedené v doplnku 2 časti C prílohy II k smernici 2007/46/ES.

| 1.1.3. | Výška: 4,00 m. |
| --- | --- |

1.1.3.

Výška: 4,00 m.

| 1.2. | Na účely merania dĺžky, šírky a výšky musí mať vozidlo svoju hmotnosť v režime prevádzky, musí byť umiestnené na horizontálnom a rovnom povrchu s pneumatikami nahustenými na tlak odporúčaný výrobcom. |
| --- | --- |

1.2.

Na účely merania dĺžky, šírky a výšky musí mať vozidlo svoju hmotnosť v režime prevádzky, musí byť umiestnené na horizontálnom a rovnom povrchu s pneumatikami nahustenými na tlak odporúčaný výrobcom.

| 1.3. | Len zariadenia a vybavenie uvedené v doplnku 1 tejto prílohy sa pri stanovovaní dĺžky, šírky a výšky nezohľadňujú. |
| --- | --- |

1.3.

Len zariadenia a vybavenie uvedené v doplnku 1 tejto prílohy sa pri stanovovaní dĺžky, šírky a výšky nezohľadňujú.

2.   Rozloženie hmotnosti

2.1.   Súčet technicky prípustných maximálnych hmotností na nápravy nesmie byť menší ako technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť vozidla.

2.2.   Technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť vozidla nesmie byť menšia ako súčet hmotnosti vozidla v pohotovostnom stave, hmotnosti cestujúcich, hmotnosti nadštandardného vybavenia a hmotnosti spojovacieho zariadenia, ak nie je začlenené do hmotnosti v pohotovostnom stave.

2.3.   V prípade, že je vozidlo naložené na technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť, hmotnosť pôsobiaca na každú nápravu nesmie prekročiť technicky prípustnú maximálnu hmotnosť, ktorá môže pôsobiť na danú nápravu.

2.4.   V prípade, že je vozidlo naložené na technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť, hmotnosť pôsobiaca na prednú nápravu nesmie byť v žiadnom prípade menšia ako 30 % technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti vozidla.

2.4.1.   V prípade, že je vozidlo naložené na technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť s pripočítanou technicky prípustnou maximálnou hmotnosťou v bode spojenia, hmotnosť pôsobiaca na prednú nápravu nesmie byť v žiadnom prípade menšia ako 20 % technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti vozidla.

2.5.   V prípade, že sú vozidlá vybavené odmontovateľnými sedadlami, overovací postup sa obmedzí na stav, keď je inštalovaný maximálny počet miest na sedenie.

2.6.   Na účely overovania požiadaviek stanovených v bodoch 2.2, 2.3 a 2.4:

| a) | sedadlá musia byť nastavené podľa bodu 2.6.1; |
| --- | --- |

a)

sedadlá musia byť nastavené podľa bodu 2.6.1;

| b) | hmotnosti cestujúcich, užitočná hmotnosť a hmotnosť nadštandardného vybavenia musia byť rozložené podľa bodov 2.6.2 až 2.6.4.2.3. |
| --- | --- |

b)

hmotnosti cestujúcich, užitočná hmotnosť a hmotnosť nadštandardného vybavenia musia byť rozložené podľa bodov 2.6.2 až 2.6.4.2.3.

2.6.1.   Nastavenie sedadiel

2.6.1.1.   Sedadlá, ktoré sa dajú nastaviť, sa posunú do svojej najzadnejšej polohy.

2.6.1.2.   Keď existujú iné možnosti nastavenia sedadla (vertikálne, uhlové, nastavenie operadla sedadla atď.), nastavené polohy musia byť také, ako uvádza výrobca vozidla.

2.6.1.3.   V prípade odpružených sedadiel, musí byť sedadlo zablokované v polohe špecifikovanej výrobcom.

2.6.2.   Rozloženie hmotnosti cestujúcich

2.6.2.1.   Hmotnosť jedného cestujúceho je 75 kg.

2.6.2.2.   Hmotnosť každého cestujúceho sa umiestni do referenčného bodu sedenia (t. j. „bodu R“ sedadla).

2.6.2.3.   V prípade vozidla na špeciálne účely, sa požiadavka bodu 2.6.2.2 uplatňuje mutatis mutandis (napr. hmotnosť zranenej osoby ležiacej na nosidlách v prípade sanitky).

2.6.3.   Rozloženie hmotnosti nadštandardného vybavenia

2.6.3.1.   Hmotnosť nadštandardného vybavenia musí byť rozložená podľa špecifikácií výrobcu.

2.6.4   Rozloženie užitočnej hmotnosti

2.6.4.1.   Vozidlá kategórie M1

| 2.6.4.1.1. | Pokiaľ ide o vozidlá kategórie M1, užitočná hmotnosť musí byť rozložená podľa špecifikácií výrobcu po dohode s technickou službou. |
| --- | --- |

2.6.4.1.1.

Pokiaľ ide o vozidlá kategórie M1, užitočná hmotnosť musí byť rozložená podľa špecifikácií výrobcu po dohode s technickou službou.

| 2.6.4.1.2. | Pokiaľ ide o obytné automobily, minimálna užitočná hmotnosť (PM) musí spĺňať túto požiadavku:



  kde:






  „n“ | je maximálny počet cestujúcich spolu s vodičom a |
| --- | --- | --- |
| „L“ | je celková dĺžka vozidla v metroch. |

2.6.4.1.2.

Pokiaľ ide o obytné automobily, minimálna užitočná hmotnosť (PM) musí spĺňať túto požiadavku:

Formula

kde:

„n“

je maximálny počet cestujúcich spolu s vodičom a

„L“

je celková dĺžka vozidla v metroch.

2.6.4.2.   Vozidlá kategórie N1

| 2.6.4.2.1. | Pokiaľ ide o vozidlá s karosériou, užitočná hmotnosť musí byť rozložená rovnomerne na nákladnú plošinu. |
| --- | --- |

2.6.4.2.1.

Pokiaľ ide o vozidlá s karosériou, užitočná hmotnosť musí byť rozložená rovnomerne na nákladnú plošinu.

| 2.6.4.2.2. | Pokiaľ ide o vozidlá bez karosérie (napr. podvozok – kabína) výrobca musí uviesť krajné povolené polohy ťažiska užitočnej hmotnosti zvýšenej o hmotnosť vybavenia určeného na uloženie nákladu (napr. karoséria, nádrž, atď.) (napr. od 0,50 m do 1,30 m pred prvou zadnou nápravou). |
| --- | --- |

2.6.4.2.2.

Pokiaľ ide o vozidlá bez karosérie (napr. podvozok – kabína) výrobca musí uviesť krajné povolené polohy ťažiska užitočnej hmotnosti zvýšenej o hmotnosť vybavenia určeného na uloženie nákladu (napr. karoséria, nádrž, atď.) (napr. od 0,50 m do 1,30 m pred prvou zadnou nápravou).

| 2.6.4.2.3. | Pokiaľ ide o vozidlá určené na to, aby boli vybavené točnicovým spojením, výrobca musí uviesť minimálne a maximálne zaťaženie točnice. |
| --- | --- |

2.6.4.2.3.

Pokiaľ ide o vozidlá určené na to, aby boli vybavené točnicovým spojením, výrobca musí uviesť minimálne a maximálne zaťaženie točnice.

2.7.   Doplňujúce požiadavky v prípade, že je vozidlo schopné ťahať prípojné vozidlo

2.7.1.   Požiadavky uvedené v bodoch 2.2, 2.3 a 2.4 sa týkajú zohľadňovania hmotnosti spojovacieho zariadenia a technicky prípustnej maximálnej hmotnosti v bode spojenia.

2.7.2.   Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky bodu 2.4, technicky prípustná maximálna hmotnosť na zadnú nápravu, resp. nápravy nesmie byť prekročená o viac ako 15 %.

2.7.2.1.   V prípade, že technicky prípustná maximálna hmotnosť na zadnú nápravu, resp. nápravy nie je prekročená o viac ako 15 %, uplatňujú sa požiadavky bodu 5.2 prílohy II k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 458/2011 (1).

2.7.2.2.   V členských štátoch, kde to právne predpisy týkajúce sa cestnej premávky umožňujú, môže výrobca uviesť v príslušnom sprievodnom dokumente, ako je príručka majiteľa vozidla alebo kniha údržby, že technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť vozidla môže byť prekročená o maximálne 10 % alebo 100 kg, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia.

Toto povolenie sa uplatňuje len pri ťahaní prípojného vozidla za podmienok uvedených v bode 2.7.2.1 za predpokladu, že prevádzková rýchlosť je obmedzená na 100 km/h alebo menej.

3.   Prípojná hmotnosť a hmotnosť v bode spojenia

3.1.   Pokiaľ ide o technicky prípustnú maximálnu prípojnú hmotnosť, uplatňujú sa tieto požiadavky:

3.1.1.   Prípojné vozidlo vybavené systémom prevádzkového brzdenia

| 3.1.1.1. | Technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť vozidla musí byť najnižšia z týchto hodnôt:






  a) | technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť založená na konštrukčných parametroch vozidla a pevnosti spojovacieho zariadenia; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.1.

Technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť vozidla musí byť najnižšia z týchto hodnôt:

a)

technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť založená na konštrukčných parametroch vozidla a pevnosti spojovacieho zariadenia;

| b) | technicky prípustná maximálna naložená prípojná hmotnosť ťažného vozidla; |
| --- | --- |

b)

technicky prípustná maximálna naložená prípojná hmotnosť ťažného vozidla;

| c) | 1,5 násobok technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti ťažného vozidla v prípade terénneho vozidla podľa definície v prílohe II k smernici 2007/46/ES. |
| --- | --- |

c)

1,5 násobok technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti ťažného vozidla v prípade terénneho vozidla podľa definície v prílohe II k smernici 2007/46/ES.

| 3.1.1.2. | Technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť však nesmie v žiadnom prípade presiahnuť 3 500 kg. |
| --- | --- |

3.1.1.2.

Technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť však nesmie v žiadnom prípade presiahnuť 3 500 kg.

3.1.2.   Prípojné vozidlo bez systému prevádzkového brzdenia

| 3.1.2.1. | Povolená prípojná hmotnosť musí byť najnižšia z týchto hodnôt:






  a) | technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť založená na konštrukčných parametroch vozidla a pevnosti spojovacieho zariadenia; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.1.

Povolená prípojná hmotnosť musí byť najnižšia z týchto hodnôt:

a)

technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť založená na konštrukčných parametroch vozidla a pevnosti spojovacieho zariadenia;

| b) | polovica hmotnosti ťažného vozidla v pohotovostnom stave. |
| --- | --- |

b)

polovica hmotnosti ťažného vozidla v pohotovostnom stave.

| 3.1.2.2. | Technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť však nesmie v žiadnom prípade presiahnuť 750 kg. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť však nesmie v žiadnom prípade presiahnuť 750 kg.

3.2.   Technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia nesmie byť menšia ako 4 % technicky prípustnej maximálnej prípojnej hmotnosti a nesmie byť menšia ako 25 kg.

3.3.   Výrobca musí v príručke majiteľa vozidla špecifikovať technicky prípustnú maximálnu hmotnosť v bode spojenia, montážne body spojovacieho zariadenia na ťažnom vozidle a maximálny prípustný zadný previs bodu spojenia.

3.4.   Technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť nesmie byť definovaná odkazom na počet cestujúcich.

4.   Hmotnosť jazdnej súpravy

Technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy nesmie prekročiť súčet technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti a technicky prípustnej maximálnej prípojnej hmotnosti.

Formula

5.   Schopnosť rozjazdu do kopca

| 5.1. | Ťažné vozidlo musí byť schopné rozjazdu s jazdnou súpravou päťkrát v priebehu piatich minút do svahu so stúpaním minimálne 12 %. |
| --- | --- |

5.1.

Ťažné vozidlo musí byť schopné rozjazdu s jazdnou súpravou päťkrát v priebehu piatich minút do svahu so stúpaním minimálne 12 %.

| 5.2. | Na vykonanie skúšky opísanej v bode 5.1 musí byť ťažné a prípojné vozidlo naložené tak, aby ich váha zodpovedala technicky prípustnej naloženej hmotnosti jazdnej súpravy. |
| --- | --- |

5.2.

Na vykonanie skúšky opísanej v bode 5.1 musí byť ťažné a prípojné vozidlo naložené tak, aby ich váha zodpovedala technicky prípustnej naloženej hmotnosti jazdnej súpravy.

ČASŤ B

Vozidlá kategórie M2 a M3

1.   Maximálne povolené rozmery

| 1.1. | Rozmery nesmú prekročiť tieto hodnoty:






  1.1.1. | Dĺžka






  a) | Vozidlo s dvoma nápravami zložené z jednej časti: 13,50 m; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

Rozmery nesmú prekročiť tieto hodnoty:

1.1.1.

Dĺžka

a)

Vozidlo s dvoma nápravami zložené z jednej časti: 13,50 m;

| b) | vozidlo s tromi alebo viacerými nápravami zložené z jednej časti: 15,00 m; |
| --- | --- |

b)

vozidlo s tromi alebo viacerými nápravami zložené z jednej časti: 15,00 m;

| c) | kĺbové vozidlo: 18,75 m. |
| --- | --- |

c)

kĺbové vozidlo: 18,75 m.

| 1.1.2. | Šírka: 2,55 m |
| --- | --- |

1.1.2.

Šírka: 2,55 m

| 1.1.3. | Výška: 4,00 m |
| --- | --- |

1.1.3.

Výška: 4,00 m

| 1.2. | Na účely merania dĺžky, šírky a výšky musí mať vozidlo svoju hmotnosť v pohotovostnom stave, musí byť umiestnené na horizontálnom a rovnom povrchu s pneumatikami nahustenými na tlak odporúčaný výrobcom. |
| --- | --- |

1.2.

Na účely merania dĺžky, šírky a výšky musí mať vozidlo svoju hmotnosť v pohotovostnom stave, musí byť umiestnené na horizontálnom a rovnom povrchu s pneumatikami nahustenými na tlak odporúčaný výrobcom.

| 1.3. | Len zariadenia a vybavenie uvedené v doplnku 1 tejto prílohy sa pri stanovovaní dĺžky, šírky a výšky nezohľadňujú. |
| --- | --- |

1.3.

Len zariadenia a vybavenie uvedené v doplnku 1 tejto prílohy sa pri stanovovaní dĺžky, šírky a výšky nezohľadňujú.

2.   Rozloženie hmotnosti pre vozidlá s karosériou

2.1.   Postup výpočtu

Zápisy:

| „M“ | technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť, |
| --- | --- |
| „TM“ | technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť, |
| „MC“ | technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy, |
| „m“ | technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť na samostatnú nápravu označenú „i“, kde „i“ sa mení od 1 až do celkového počtu náprav vozidla, |
| „mc“ | technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia, |
| „μj“ | technicky prípustná maximálna hmotnosť na skupinu náprav označených „j“, kde „j“ sa mení od 1 až do celkového počtu skupín náprav. |

„M“

technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť,

„TM“

technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť,

„MC“

technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy,

„m“

technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť na samostatnú nápravu označenú „i“, kde „i“ sa mení od 1 až do celkového počtu náprav vozidla,

„mc“

technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia,

„μj“

technicky prípustná maximálna hmotnosť na skupinu náprav označených „j“, kde „j“ sa mení od 1 až do celkového počtu skupín náprav.

2.1.1.   Vykonajú sa príslušné výpočty, aby sa zabezpečilo splnenie ďalej uvedených požiadaviek pri každej technickej konfigurácii v rámci daného typu.

2.1.2.   V prípade vozidiel vybavených nápravami s premiestniteľným zaťažením sa nasledujúce výpočty musia vykonať s pružením náprav zaťažených ako v normálnom prevádzkovom stave.

2.2.   Všeobecné požiadavky

2.2.1.   Súčet technicky prípustnej maximálnej hmotnosti na samostatné nápravy spoločne so súčtom technicky prípustnej maximálnej hmotnosti na skupinu náprav nesmie byť menší ako technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť vozidla.

Formula

2.2.2.   Súčet hmotnosti vozidla v pohotovostnom stave, hmotnosti nadštandardného vybavenia, hmotnosti cestujúcich, hmotností „WP“ a „B“ uvedených v bode 2.2.3, hmotnosti spojovacieho zariadenia, ak nie je zahrnutá do hmotnosti v pohotovostnom stave, a technicky prípustnej maximálnej hmotnosti v bode spojenia nesmie prekročiť technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť.

2.2.3.   Rozloženie zaťaženia

2.2.3.1.   Zápisy:

| „P“ | počet miest na sedenie okrem vodiča a člena, resp. členov posádky, |
| --- | --- |
| „Q“ | hmotnosť jedného cestujúceho v kg, |
| „Qc“ | hmotnosť jedného člena posádky v kg, |
| „S1“ | plocha v m2 pre stojacich cestujúcich, |
| „SP“ | počet miest na státie uvedený výrobcom, |
| „Ssp“ | menovitý priestor pre jedného stojaceho cestujúceho v m2, |
| „WP“ | počet miest pre invalidný vozík vynásobený hodnotou 250 kg, ktorá predstavuje hmotnosť invalidného vozíka a jeho používateľa, |
| „V“ | celkový objem batožinového priestoru v m3 vrátane priestoru na príručnú batožinu, nosičov a nosičov lyží, |
| „B“ | maximálna povolená hmotnosť batožiny v kg uvedená výrobcom vrátane maximálnej prípustnej hmotnosti (B), ktorá môže byť prepravovaná v nosiči lyží, ak existuje. |

„P“

počet miest na sedenie okrem vodiča a člena, resp. členov posádky,

„Q“

hmotnosť jedného cestujúceho v kg,

„Qc“

hmotnosť jedného člena posádky v kg,

„S1“

plocha v m2 pre stojacich cestujúcich,

„SP“

počet miest na státie uvedený výrobcom,

„Ssp“

menovitý priestor pre jedného stojaceho cestujúceho v m2,

„WP“

počet miest pre invalidný vozík vynásobený hodnotou 250 kg, ktorá predstavuje hmotnosť invalidného vozíka a jeho používateľa,

„V“

celkový objem batožinového priestoru v m3 vrátane priestoru na príručnú batožinu, nosičov a nosičov lyží,

„B“

maximálna povolená hmotnosť batožiny v kg uvedená výrobcom vrátane maximálnej prípustnej hmotnosti (B), ktorá môže byť prepravovaná v nosiči lyží, ak existuje.

2.2.3.2.   Hmotnosť Q a Qc sediacich cestujúcich sa umiestni do referenčných bodov sedenia (t. j. „bodu R“ sedadla).

2.2.3.3.   Hmotnosť zodpovedajúca počtu SP stojacich cestujúcich hmotnosti Q musí byť rovnomerne rozložená na ploche S1 prístupnej pre stojacich cestujúcich.

2.2.3.4.   Tam, kde je to možné, hmotnosť WP musí byť rovnomerne rozložená na každú plochu pre invalidný vozík.

2.2.3.5.   Hmotnosťou rovnajúca sa B (kg) musí byť rovnomerne rozložená v priestoroch na príručnú batožinu.

2.2.3.6.   Hmotnosťou rovnajúca sa B (kg) musí byť umiestnená v ťažisku nosiča lyží.

2.2.3.7.   Technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia sa musí nachádzať v bode spojenia, ktorého zadný previs uvádza výrobca vozidla.

2.2.3.8.   Hodnoty Q a Ssp

| Trieda vozidla | Q (kg) | Ssp (m2) |
| --- | --- | --- |
| Triedy I a A | 68 | 0,125 m2 |
| Trieda II | 71 | 0,15 m2 |
| Triedy III a B | 71 | neuplatňuje sa |

Trieda vozidla

Q (kg)

Ssp (m2)

Triedy I a A

68

0,125 m2

Trieda II

71

0,15 m2

Triedy III a B

71

neuplatňuje sa

Hmotnosť každého člena posádky je 75 kg.

2.2.3.9   Počet stojacich pasažierov nesmie prekročiť hodnotu S1/Ssp, kde Ssp je menovitý priestor stanovený pre jedného stojaceho pasažiera, ako je uvedené v tabuľke v bode 2.2.3.8.

2.2.3.10.   Hodnota maximálnej prípustnej hmotnosti príručnej batožiny nesmie byť menšia ako: Formula.

2.2.4.   Výpočty

2.2.4.1   Požiadavky bodu 2.2.2 sa musia overiť vo všetkých konfiguráciách usporiadania interiéru.

2.2.4.2.   Za podmienok špecifikovaných v bode 2.2.3 hmotnosť pôsobiaca na každú samostatnú nápravu a na každú skupinu náprav nesmie prekročiť technicky prípustnú maximálnu hmotnosť, ktorá môže pôsobiť na danú nápravu alebo skupinu náprav.

2.2.4.3.   V prípade vozidla s variabilným počtom sedadiel, plochou pre stojacich cestujúcich (S1) a s priestorom uspôsobeným na prepravu invalidných vozíkov sa musí overiť súlad s požiadavkami bodov 2.2.2 a 2.2.4.2 pre každú z týchto eventuálnych podmienok:

| a) | obsadia sa všetky miesta na sedenie, potom zvyšná plocha pre stojacich cestujúcich (až do kapacitného limitu pre stojacich cestujúcich stanoveného výrobcom, ak sa dosiahne) a ak ostane priestor, vyplní sa invalidnými vozíkmi; |
| --- | --- |

a)

obsadia sa všetky miesta na sedenie, potom zvyšná plocha pre stojacich cestujúcich (až do kapacitného limitu pre stojacich cestujúcich stanoveného výrobcom, ak sa dosiahne) a ak ostane priestor, vyplní sa invalidnými vozíkmi;

| b) | obsadia sa všetky miesta na státie (až do kapacitného limitu pre stojacich cestujúcich uvedeného výrobcom, ak sa dosiahne), potom zvyšné miesta použiteľné pre sediacich cestujúcich a ak ostane priestor, vyplní sa invalidnými vozíkmi; |
| --- | --- |

b)

obsadia sa všetky miesta na státie (až do kapacitného limitu pre stojacich cestujúcich uvedeného výrobcom, ak sa dosiahne), potom zvyšné miesta použiteľné pre sediacich cestujúcich a ak ostane priestor, vyplní sa invalidnými vozíkmi;

| c) | vyplnia sa všetky miesta pre invalidné vozíky, potom zvyšná plocha pre stojacich cestujúcich (až do kapacitného limitu pre stojacich cestujúcich stanoveného výrobcom, ak sa dosiahne) a napokon sa obsadia všetky použiteľné miesta na sedenie. |
| --- | --- |

c)

vyplnia sa všetky miesta pre invalidné vozíky, potom zvyšná plocha pre stojacich cestujúcich (až do kapacitného limitu pre stojacich cestujúcich stanoveného výrobcom, ak sa dosiahne) a napokon sa obsadia všetky použiteľné miesta na sedenie.

2.2.5.   Keď je vozidlo naložené podľa špecifikácie v bode 2.2.2 hmotnosť zodpovedajúca zaťaženiu na prednú riadiacu nápravu, resp. nápravy nesmie byť v žiadnom prípade menšia ako 20 % maximálnej technicky prípustnej naloženej hmotnosti „M“.

2.2.6.   V prípade, že sa vozidlo má typovo schváliť vo viac ako jednej triede, požiadavky oddielu 2 sa vzťahujú na každú triedu.

3.   Ťažná kapacita

| 3.1. | Technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy nesmie prekročiť súčet technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti a technicky prípustnej maximálnej prípojnej hmotnosti. |
| --- | --- |

3.1.

Technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy nesmie prekročiť súčet technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti a technicky prípustnej maximálnej prípojnej hmotnosti.

Formula

| 3.2. | Technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť nesmie presiahnuť 3 500 kg. |
| --- | --- |

3.2.

Technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť nesmie presiahnuť 3 500 kg.

4.   Technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia

| 4.1. | Technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia sa musí rovnať aspoň 4 % svojej technicky prípustnej maximálnej prípojnej hmotnosti alebo 25 kg, podľa toho, ktorá hodnota je väčšia. |
| --- | --- |

4.1.

Technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia sa musí rovnať aspoň 4 % svojej technicky prípustnej maximálnej prípojnej hmotnosti alebo 25 kg, podľa toho, ktorá hodnota je väčšia.

| 4.2. | Výrobca musí v príručke majiteľa špecifikovať podmienky pre pripojenie spojovacieho zariadenia k vozidlu. |
| --- | --- |

4.2.

Výrobca musí v príručke majiteľa špecifikovať podmienky pre pripojenie spojovacieho zariadenia k vozidlu.

| 4.2.1. | V prípade potreby podmienky uvedené v bode 4.2 musia zahŕňať technicky prípustnú maximálnu hmotnosť v bode spojenia ťažného vozidla, prípustnú maximálnu hmotnosť spojovacieho zariadenia, montážne body spojovacieho zariadenia na motorovom vozidle a maximálne prípustný zadný previs spojovacieho zariadenia. |
| --- | --- |

4.2.1.

V prípade potreby podmienky uvedené v bode 4.2 musia zahŕňať technicky prípustnú maximálnu hmotnosť v bode spojenia ťažného vozidla, prípustnú maximálnu hmotnosť spojovacieho zariadenia, montážne body spojovacieho zariadenia na motorovom vozidle a maximálne prípustný zadný previs spojovacieho zariadenia.

5.   Schopnosť rozjazdu do kopca

| 5.1. | Vozidlá konštruované na ťahanie prípojného vozidla musia byť schopné rozjazdu päťkrát v priebehu piatich minút do svahu so stúpaním aspoň 12 %. |
| --- | --- |

5.1.

Vozidlá konštruované na ťahanie prípojného vozidla musia byť schopné rozjazdu päťkrát v priebehu piatich minút do svahu so stúpaním aspoň 12 %.

| 5.2. | Na vykonanie skúšky opísanej v bode 5.1 musí byť ťažné a prípojné vozidlo naložené tak, aby ich váha zodpovedala technicky prípustnej naloženej hmotnosti jazdnej súpravy. |
| --- | --- |

5.2.

Na vykonanie skúšky opísanej v bode 5.1 musí byť ťažné a prípojné vozidlo naložené tak, aby ich váha zodpovedala technicky prípustnej naloženej hmotnosti jazdnej súpravy.

6.   Výkon motora

| 6.1. | Motor musí mať výkon minimálne 5 kW na tonu technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti jazdnej súpravy alebo technicky prípustnej maximálnej naloženej samostatného vozidla v prípade, že vozidlo nie je konštruované na ťahanie prípojného vozidla. |
| --- | --- |

6.1.

Motor musí mať výkon minimálne 5 kW na tonu technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti jazdnej súpravy alebo technicky prípustnej maximálnej naloženej samostatného vozidla v prípade, že vozidlo nie je konštruované na ťahanie prípojného vozidla.

| 6.2. | Výkon motora sa meria v súlade s nariadením Rady 80/1269/EHS (2) alebo predpisom EHK OSN č. 85 (3). |
| --- | --- |

6.2.

Výkon motora sa meria v súlade s nariadením Rady 80/1269/EHS (2) alebo predpisom EHK OSN č. 85 (3).

7.   Manévrovateľnosť

| 7.1. | Vozidlo musí byť schopné manévrovať na každej strane po trajektórii celých 360° ako je zobrazené na obrázku 1 v doplnku 3 k tejto prílohe bez toho, aby hociktorý z najkrajnejších bodov vozidla vyčnieval za vonkajší kruh alebo prenikal do vnútra vnútorného kruhu. |
| --- | --- |

7.1.

Vozidlo musí byť schopné manévrovať na každej strane po trajektórii celých 360° ako je zobrazené na obrázku 1 v doplnku 3 k tejto prílohe bez toho, aby hociktorý z najkrajnejších bodov vozidla vyčnieval za vonkajší kruh alebo prenikal do vnútra vnútorného kruhu.

| 7.1.1. | Skúška sa vykonáva s vozidlom tak za podmienok, keď nie je naložené (t. j. s hmotnosťou v pohotovostnom stave), ako aj keď je naložené na svoju technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť. |
| --- | --- |

7.1.1.

Skúška sa vykonáva s vozidlom tak za podmienok, keď nie je naložené (t. j. s hmotnosťou v pohotovostnom stave), ako aj keď je naložené na svoju technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť.

| 7.1.2. | Na účely bodu 7.1 sa nezohľadňujú časti, ktoré môžu vyčnievať za šírku vozidla, uvedené v doplnku 1 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

7.1.2.

Na účely bodu 7.1 sa nezohľadňujú časti, ktoré môžu vyčnievať za šírku vozidla, uvedené v doplnku 1 k tejto prílohe.

| 7.2. | V prípade vozidiel vybavených nápravou s premiestniteľným zaťažením, sa požiadavka bodu 7.1 uplatňuje aj v prípade, že je v prevádzke náprava, resp. nápravy s premiestniteľným zaťažením. |
| --- | --- |

7.2.

V prípade vozidiel vybavených nápravou s premiestniteľným zaťažením, sa požiadavka bodu 7.1 uplatňuje aj v prípade, že je v prevádzke náprava, resp. nápravy s premiestniteľným zaťažením.

| 7.3. | Požiadavky oddielu 7.1 sa overujú takto:






  7.3.1. | Vozidlo manévruje v rámci kruhovej oblasti vymedzenej dvomi sústredenými kruhmi, pričom vonkajší má polomer 12,50 m a vnútorný 5,30 m. |
| --- | --- | --- |

7.3.

Požiadavky oddielu 7.1 sa overujú takto:

7.3.1.

Vozidlo manévruje v rámci kruhovej oblasti vymedzenej dvomi sústredenými kruhmi, pričom vonkajší má polomer 12,50 m a vnútorný 5,30 m.

| 7.3.2. | Najkrajnejší predný bod motorového vozidla sa vedie po obryse vonkajšieho kruhu (pozri obrázok 1 v doplnku 3 tejto prílohy). |
| --- | --- |

7.3.2.

Najkrajnejší predný bod motorového vozidla sa vedie po obryse vonkajšieho kruhu (pozri obrázok 1 v doplnku 3 tejto prílohy).

8.   Vybočenie zadnej časti vozidla

8.1.   Vozidlo zložené z jednej časti

8.1.1.   Vozidlo sa skúša podľa skúšky zabehávania vozidla opísanej v bode 8.1.2.

8.1.2.   Skúška zabehávania vozidla

Vozidlo stojí a čiarou sa vyznačí vertikálna rovina dotýkajúca sa strany vozidla a nasmerovaná von z kruhu sa na vozovke.

Vozidlo sa pohybuje z priameho smeru do oblasti kružnice opísanej na obrázku 1 s jeho prednými kolesami natočenými tak, aby predný najkrajnejší bod sledoval obrys vonkajšieho kruhu (pozri obrázok 2a doplnku 3 k tejto prílohe).

8.1.3.   Vozidlo musí byť vo svojej hmotnosti v pohotovostnom stave.

8.1.4.   Maximálne vybočenie nesmie prekročiť 0,60 m.

8.2.   Vozidlá zložené z dvoch alebo viacerých častí

8.2.1.   Požiadavky bodu 8.1 sa, pokiaľ ide o vozidlá zložené z dvoch alebo viacerých častí, uplatňujú mutatis mutandis.

V takom prípade dve alebo viac pevných častí musí byť v jednej rovine s rovinou, ako je zobrazené na obrázku 2 b doplnku 3 k tomuto nariadeniu.

ČASŤ C

Vozidlá kategórie N2 a N3

1.   Maximálne povolené rozmery

| 1.1. | Rozmery nesmú prekročiť tieto hodnoty:






  1.1.1. | Dĺžka 12,00 m. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Rozmery nesmú prekročiť tieto hodnoty:

1.1.1.

Dĺžka 12,00 m.

| 1.1.2. | Šírka:






  a) | 2,55 pre všetky vozidlá; |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Šírka:

a)

2,55 pre všetky vozidlá;

| b) | 2,60 m pre vozidlá vybavené karosériou s izolovanými stenami s minimálnou hrúbkou 45 mm, ako je uvedené v doplnku 2 prílohy II k smernici 2007/46/ES. |
| --- | --- |

b)

2,60 m pre vozidlá vybavené karosériou s izolovanými stenami s minimálnou hrúbkou 45 mm, ako je uvedené v doplnku 2 prílohy II k smernici 2007/46/ES.

| 1.1.3. | Výška: 4,00 m. |
| --- | --- |

1.1.3.

Výška: 4,00 m.

| 1.2. | Na účely merania dĺžky, šírky a výšky musí mať vozidlo svoju hmotnosť v pohotovostnom stave, musí byť umiestnené na horizontálnom a rovnom povrchu s pneumatikami nahustenými na tlak odporúčaný výrobcom. |
| --- | --- |

1.2.

Na účely merania dĺžky, šírky a výšky musí mať vozidlo svoju hmotnosť v pohotovostnom stave, musí byť umiestnené na horizontálnom a rovnom povrchu s pneumatikami nahustenými na tlak odporúčaný výrobcom.

| 1.3. | Len zariadenia a vybavenie uvedené v doplnku 1 tejto prílohy sa pri stanovovaní dĺžky, šírky a výšky nezohľadňujú. |
| --- | --- |

1.3.

Len zariadenia a vybavenie uvedené v doplnku 1 tejto prílohy sa pri stanovovaní dĺžky, šírky a výšky nezohľadňujú.

2.   Rozloženie hmotnosti pre vozidlá s karosériou

2.1.   Postup výpočtu

Zápisy:

| „M“ | technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť, |
| --- | --- |
| „TM“ | technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť, |
| „MC“ | technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy, |
| „mi“ | technicky prípustná maximálna hmotnosť na samostatnú nápravu označenú „i“, kde „i“ sa mení od 1 až do celkového počtu náprav vozidla, |
| „mc“ | technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia, |
| „μj“ | technicky prípustná maximálna hmotnosť na skupinu náprav označených „j“, kde „j“ sa mení od 1 až do celkového počtu skupín náprav. |

„M“

technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť,

„TM“

technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť,

„MC“

technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy,

„mi“

technicky prípustná maximálna hmotnosť na samostatnú nápravu označenú „i“, kde „i“ sa mení od 1 až do celkového počtu náprav vozidla,

„mc“

technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia,

„μj“

technicky prípustná maximálna hmotnosť na skupinu náprav označených „j“, kde „j“ sa mení od 1 až do celkového počtu skupín náprav.

| 2.1.1. | Vykonajú sa príslušné výpočty, aby sa zabezpečilo, že požiadavky stanovené v bodoch 2.2 a 2.3 budú splnené pri každej technickej konfigurácii v rámci daného typu. |
| --- | --- |

2.1.1.

Vykonajú sa príslušné výpočty, aby sa zabezpečilo, že požiadavky stanovené v bodoch 2.2 a 2.3 budú splnené pri každej technickej konfigurácii v rámci daného typu.

| 2.1.2. | V prípade vozidiel vybavených zaťažiteľnými nápravami sa výpočty podľa bodov 2.2 a 2.3 vykonávajú s pružením náprav zaťažených ako v normálnom prevádzkovom stave. |
| --- | --- |

2.1.2.

V prípade vozidiel vybavených zaťažiteľnými nápravami sa výpočty podľa bodov 2.2 a 2.3 vykonávajú s pružením náprav zaťažených ako v normálnom prevádzkovom stave.

| 2.1.3. | V prípade vozidiel vybavených zdvíhateľnými nápravami sa výpočty požadované podľa bodov 2.2 a 2.3 vykonávajú pri spustených nápravách. |
| --- | --- |

2.1.3.

V prípade vozidiel vybavených zdvíhateľnými nápravami sa výpočty požadované podľa bodov 2.2 a 2.3 vykonávajú pri spustených nápravách.

2.2.   Všeobecné požiadavky

| 2.2.1. | Súčet technicky prípustných maximálnych hmotností na samostatné nápravy spoločne so súčtom technicky prípustných maximálnych hmotností na skupinu náprav nesmie byť menší ako technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť vozidla. |
| --- | --- |

2.2.1.

Súčet technicky prípustných maximálnych hmotností na samostatné nápravy spoločne so súčtom technicky prípustných maximálnych hmotností na skupinu náprav nesmie byť menší ako technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť vozidla.

Formula

| 2.2.2. | V prípade každej skupiny náprav označených ako „j“, nesmie byť súčet technicky prípustných maximálnych hmotností na jej nápravách menší ako technicky prípustná maximálna hmotnosť na skupinu náprav.
  Okrem toho žiadna z hmotností mi nesmie byť menšia než časť μj pôsobiaca na nápravu „i“ tak, ako je stanovené rozložením hmotnosti pre túto skupinu náprav. |
| --- | --- |

2.2.2.

V prípade každej skupiny náprav označených ako „j“, nesmie byť súčet technicky prípustných maximálnych hmotností na jej nápravách menší ako technicky prípustná maximálna hmotnosť na skupinu náprav.

Okrem toho žiadna z hmotností mi nesmie byť menšia než časť μj pôsobiaca na nápravu „i“ tak, ako je stanovené rozložením hmotnosti pre túto skupinu náprav.

2.3.   Osobitné požiadavky

| 2.3.1. | Súčet hmotnosti vozidla v pohotovostnom stave, hmotnosti nadštandardného vybavenia, hmotnosti cestujúcich, hmotnosti spojovacieho zariadenia, ak nie je zahrnuté do hmotnosti v pohotovostnom stave, a technicky prípustnej maximálnej hmotnosti v bode spojenia nesmú prekročiť technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť vozidla. |
| --- | --- |

2.3.1.

Súčet hmotnosti vozidla v pohotovostnom stave, hmotnosti nadštandardného vybavenia, hmotnosti cestujúcich, hmotnosti spojovacieho zariadenia, ak nie je zahrnuté do hmotnosti v pohotovostnom stave, a technicky prípustnej maximálnej hmotnosti v bode spojenia nesmú prekročiť technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť vozidla.

| 2.3.2. | V prípade, že je vozidlo naložené na svoju technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť, hmotnosť pôsobiaca na nápravu „i“ nesmie prekročiť hmotnosť mi na danú nápravu a hmotnosť pôsobiaca na skupinu náprav „j“ nesmie prekročiť hmotnosť μj. |
| --- | --- |

2.3.2.

V prípade, že je vozidlo naložené na svoju technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť, hmotnosť pôsobiaca na nápravu „i“ nesmie prekročiť hmotnosť mi na danú nápravu a hmotnosť pôsobiaca na skupinu náprav „j“ nesmie prekročiť hmotnosť μj.

| 2.3.3. | Požiadavky bodu 2.3.2 musia byť splnené v týchto konfiguráciách zaťaženia:






  2.3.3.1. | Rovnomerné rozloženie užitočnej hmotnosti:
  Hmotnosť vozidla v pohotovostnom stave a hmotnosť nadštandardného vybavenia a hmotnosť cestujúcich umiestnených v referenčných bodoch sedenia a hmotnosť spojovacieho zariadenia (ak nie je zahrnuté do hmotnosti v pohotovostnom stave) a technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia a užitočná hmotnosť sú rovnomerne rozložené v nákladnom priestore. |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

Požiadavky bodu 2.3.2 musia byť splnené v týchto konfiguráciách zaťaženia:

2.3.3.1.

Rovnomerné rozloženie užitočnej hmotnosti:

Hmotnosť vozidla v pohotovostnom stave a hmotnosť nadštandardného vybavenia a hmotnosť cestujúcich umiestnených v referenčných bodoch sedenia a hmotnosť spojovacieho zariadenia (ak nie je zahrnuté do hmotnosti v pohotovostnom stave) a technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia a užitočná hmotnosť sú rovnomerne rozložené v nákladnom priestore.

| 2.3.3.2. | Nerovnomerné rozloženie užitočnej hmotnosti:
  Vozidlo musí byť zaťažené na súčet hmotnosti v pohotovostnom stave a hmotnosti nadštandardného vybavenia, hmotnosť cestujúcich umiestnených v referenčných bodoch sedenia, hmotnosti spojovacieho zariadenia (ak nie je zahrnuté do hmotnosti v pohotovostnom stave) a technicky prípustnej maximálnej hmotnosť v bode spojenia a užitočnej hmotnosti rozloženej podľa špecifikácií výrobcu.
  Na takéto účely musí výrobca uviesť prípadné krajné prípustné polohy ťažiska užitočnej hmotnosti a/alebo karosérie a/alebo vybavenia alebo vnútorného vybavenia (napr. od 0,50 m do 1,30 m pred prvou zadnou nápravou). |
| --- | --- |

2.3.3.2.

Nerovnomerné rozloženie užitočnej hmotnosti:

Vozidlo musí byť zaťažené na súčet hmotnosti v pohotovostnom stave a hmotnosti nadštandardného vybavenia, hmotnosť cestujúcich umiestnených v referenčných bodoch sedenia, hmotnosti spojovacieho zariadenia (ak nie je zahrnuté do hmotnosti v pohotovostnom stave) a technicky prípustnej maximálnej hmotnosť v bode spojenia a užitočnej hmotnosti rozloženej podľa špecifikácií výrobcu.

Na takéto účely musí výrobca uviesť prípadné krajné prípustné polohy ťažiska užitočnej hmotnosti a/alebo karosérie a/alebo vybavenia alebo vnútorného vybavenia (napr. od 0,50 m do 1,30 m pred prvou zadnou nápravou).

| 2.3.3.3. | Kombinácia rovnomerného a nerovnomerného rozloženia:
  Požiadavky bodov 2.3.3.1 a 2.3.3.2 sa musia splniť súčasne.
  Napr. sklápacie nákladné vozidlo (rozložené zaťaženie) vybavené prídavným žeriavom (lokalizované zaťaženie). |
| --- | --- |

2.3.3.3.

Kombinácia rovnomerného a nerovnomerného rozloženia:

Požiadavky bodov 2.3.3.1 a 2.3.3.2 sa musia splniť súčasne.

Napr. sklápacie nákladné vozidlo (rozložené zaťaženie) vybavené prídavným žeriavom (lokalizované zaťaženie).

| 2.3.3.4. | Hmotnosť prenesená točnicovým spojením (ťahač návesu):
  Hmotnosť vozidla v pohotovostnom stave a hmotnosť nadštandardného vybavenia a hmotnosť cestujúcich umiestnených v referenčných bodoch sedenia a hmotnosť spojovacieho zariadenia, ak nie je zahrnuté do hmotnosti v pohotovostnom stave, a prípustná maximálna hmotnosť v točnicovom spojení umiestnenom podľa špecifikácií výrobcu (minimálne a maximálne vybočenie točnice). |
| --- | --- |

2.3.3.4.

Hmotnosť prenesená točnicovým spojením (ťahač návesu):

Hmotnosť vozidla v pohotovostnom stave a hmotnosť nadštandardného vybavenia a hmotnosť cestujúcich umiestnených v referenčných bodoch sedenia a hmotnosť spojovacieho zariadenia, ak nie je zahrnuté do hmotnosti v pohotovostnom stave, a prípustná maximálna hmotnosť v točnicovom spojení umiestnenom podľa špecifikácií výrobcu (minimálne a maximálne vybočenie točnice).

| 2.3.3.5. | V prípade, že je vozidlo vybavené rovnou nákladovou plošinou, musia byť požiadavky bodu 2.3.3.1 vždy splnené. |
| --- | --- |

2.3.3.5.

V prípade, že je vozidlo vybavené rovnou nákladovou plošinou, musia byť požiadavky bodu 2.3.3.1 vždy splnené.

| 2.3.4. | V prípade, že je vozidlo naložené na svoju technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť, ku ktorej sa pripočíta hmotnosť spojovacieho zariadenia, ak nie je zahrnutá do hmotnosti v pohotovostnom stave a prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia takým spôsobom, že sa dosiahne prípustná maximálna hmotnosť pôsobiaca na zadnú skupinu náprav (μ) alebo prípustná maximálna hmotnosť pôsobiaca na zadnú nápravu m), hmotnosť pôsobiaca na prednú riadiacu nápravu, resp. nápravy nesmie byť menšia ako 20 % technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti vozidla. |
| --- | --- |

2.3.4.

V prípade, že je vozidlo naložené na svoju technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť, ku ktorej sa pripočíta hmotnosť spojovacieho zariadenia, ak nie je zahrnutá do hmotnosti v pohotovostnom stave a prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia takým spôsobom, že sa dosiahne prípustná maximálna hmotnosť pôsobiaca na zadnú skupinu náprav (μ) alebo prípustná maximálna hmotnosť pôsobiaca na zadnú nápravu m), hmotnosť pôsobiaca na prednú riadiacu nápravu, resp. nápravy nesmie byť menšia ako 20 % technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti vozidla.

| 2.3.5. | Pokiaľ ide o vozidlá na špeciálne účely kategórie N2 a N3, technická služba musí skontrolovať súlad s požiadavkami oddielu 2 po dohode s výrobcom, pričom zohľadní špecifickú konštrukciu vozidla (napr. mobilné žeriavy). |
| --- | --- |

2.3.5.

Pokiaľ ide o vozidlá na špeciálne účely kategórie N2 a N3, technická služba musí skontrolovať súlad s požiadavkami oddielu 2 po dohode s výrobcom, pričom zohľadní špecifickú konštrukciu vozidla (napr. mobilné žeriavy).

3.   Ťažná kapacita

| 3.1. | Technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy nesmie prekročiť súčet technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti a technicky prípustnej maximálnej prípojnej hmotnosti. |
| --- | --- |

3.1.

Technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy nesmie prekročiť súčet technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti a technicky prípustnej maximálnej prípojnej hmotnosti.

Formula

4.   Schopnosť rozjazdu do kopca a stúpavosť

| 4.1. | Vozidlá skonštruované na ťahanie prípojného vozidla a naložené na svoju technicky prípustnú maximálnu hmotnosť jazdnej súpravy musia byť schopné rozjazdu päť krát v priebehu piatich minút do svahu so stúpaním aspoň 12 %. |
| --- | --- |

4.1.

Vozidlá skonštruované na ťahanie prípojného vozidla a naložené na svoju technicky prípustnú maximálnu hmotnosť jazdnej súpravy musia byť schopné rozjazdu päť krát v priebehu piatich minút do svahu so stúpaním aspoň 12 %.

| 4.2. | Pokiaľ ide o stúpavosť, terénne vozidla musia byť skúšané podľa technických požiadaviek prílohy II. |
| --- | --- |

4.2.

Pokiaľ ide o stúpavosť, terénne vozidla musia byť skúšané podľa technických požiadaviek prílohy II.

| 4.2.1. | Uplatňujú sa tiež požiadavky oddielu 5 doplnku 1 prílohy II k smernici 2007/46/ES. |
| --- | --- |

4.2.1.

Uplatňujú sa tiež požiadavky oddielu 5 doplnku 1 prílohy II k smernici 2007/46/ES.

5.   Výkon motora

| 5.1. | Vozidlá musia mať výkon motora minimálne 5 kW na tonu technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti jazdnej súpravy. |
| --- | --- |

5.1.

Vozidlá musia mať výkon motora minimálne 5 kW na tonu technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti jazdnej súpravy.

| 5.1.1. | V prípade ťahača prívesu alebo ťahača návesu určeného na prepravu nedeliteľného nákladu, výkon motora musí byť minimálne 2 kW na tonu technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti jazdnej súpravy. |
| --- | --- |

5.1.1.

V prípade ťahača prívesu alebo ťahača návesu určeného na prepravu nedeliteľného nákladu, výkon motora musí byť minimálne 2 kW na tonu technicky prípustnej maximálnej naloženej hmotnosti jazdnej súpravy.

| 5.2. | Výkon motora sa meria v súlade s nariadením 80/1269/EHS alebo predpisom EHK OSN č. 85. |
| --- | --- |

5.2.

Výkon motora sa meria v súlade s nariadením 80/1269/EHS alebo predpisom EHK OSN č. 85.

6.   Manévrovateľnosť

| 6.1. | Vozidlo musí byť schopne manévrovať na každej strane po trajektórii celých 360° ako je zobrazené na obrázku 1 doplnku 3 k tejto prílohe bez toho, aby hociktorý z najkrajnejších bodov vozidla vyčnieval za vonkajší kruh alebo prenikal do vnútra vnútorného kruhu. |
| --- | --- |

6.1.

Vozidlo musí byť schopne manévrovať na každej strane po trajektórii celých 360° ako je zobrazené na obrázku 1 doplnku 3 k tejto prílohe bez toho, aby hociktorý z najkrajnejších bodov vozidla vyčnieval za vonkajší kruh alebo prenikal do vnútra vnútorného kruhu.

| 6.1.1. | Skúška sa vykonáva s vozidlom za podmienok, keď je nenaložené (t. j. s hmotnosťou v pohotovostnom stave) a naložené na svoju technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť. |
| --- | --- |

6.1.1.

Skúška sa vykonáva s vozidlom za podmienok, keď je nenaložené (t. j. s hmotnosťou v pohotovostnom stave) a naložené na svoju technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť.

| 6.1.2. | Na účely bodu 6.1 sa nezohľadňujú časti, ktoré môžu vyčnievať za šírku vozidla, uvedené v doplnku 1 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

6.1.2.

Na účely bodu 6.1 sa nezohľadňujú časti, ktoré môžu vyčnievať za šírku vozidla, uvedené v doplnku 1 k tejto prílohe.

| 6.2. | V prípade vozidiel vybavených zariadením na zdvíhanie náprav sa požiadavka bodu 6.1 uplatňuje, keď je zdvíhateľná náprava vo zdvihnutej polohe a keď je náprava, resp. nápravy s premiestniteľným zaťažením v prevádzke. |
| --- | --- |

6.2.

V prípade vozidiel vybavených zariadením na zdvíhanie náprav sa požiadavka bodu 6.1 uplatňuje, keď je zdvíhateľná náprava vo zdvihnutej polohe a keď je náprava, resp. nápravy s premiestniteľným zaťažením v prevádzke.

| 6.3. | Požiadavky bodu 6.1 sa overujú takto:






  6.3.1. | Vozidlo manévruje v rámci oblasti vymedzenej dvomi sústredenými kruhmi, pričom vonkajší má polomer 12,50 m a vnútorný 5,30 m. |
| --- | --- | --- |

6.3.

Požiadavky bodu 6.1 sa overujú takto:

6.3.1.

Vozidlo manévruje v rámci oblasti vymedzenej dvomi sústredenými kruhmi, pričom vonkajší má polomer 12,50 m a vnútorný 5,30 m.

| 6.3.2. | Najkrajnejší predný bod motorového vozidla sa vedie po obryse vonkajšieho kruhu (pozri obrázok 1 doplnku 3 tejto prílohy). |
| --- | --- |

6.3.2.

Najkrajnejší predný bod motorového vozidla sa vedie po obryse vonkajšieho kruhu (pozri obrázok 1 doplnku 3 tejto prílohy).

7.   Maximálne vybočenie zadnej časti vozidla

7.1.   Vozidlo sa skúša podľa skúšobnej metódy v ustálenom stave opísanej v bode 7.1.1.

7.1.1.   Skúšobná metóda v ustálenom stave

| 7.1.1.2. | Vozidlo musí stáť a jeho predné riadené kolesá musia smerovať tak, že ak sa vozidlo pohne, jeho najkrajnejší bod opíše kruh s polomerom 12,50 m.
  Vertikálna rovina dotýkajúca sa strany vozidla a nasmerovaná von z kruhu sa na vozovke vyznačí čiarou.
  Vozidlo sa musí pohnúť vpred tak, že predný najkrajnejší bod sleduje obrys vonkajšieho kruhu s polomerom 12,50 m. |
| --- | --- |

7.1.1.2.

Vozidlo musí stáť a jeho predné riadené kolesá musia smerovať tak, že ak sa vozidlo pohne, jeho najkrajnejší bod opíše kruh s polomerom 12,50 m.

Vertikálna rovina dotýkajúca sa strany vozidla a nasmerovaná von z kruhu sa na vozovke vyznačí čiarou.

Vozidlo sa musí pohnúť vpred tak, že predný najkrajnejší bod sleduje obrys vonkajšieho kruhu s polomerom 12,50 m.

7.2.   Maximálne vybočenie nesmie prekročiť: (pozri obrázok 3 doplnku 3 k tejto prílohe)

| a) | 0,80 m; |
| --- | --- |

a)

0,80 m;

| b) | 1,00 m v prípade, že je vozidlo vybavené zariadením na zdvíhanie náprav a náprava je zdvihnutá; |
| --- | --- |

b)

1,00 m v prípade, že je vozidlo vybavené zariadením na zdvíhanie náprav a náprava je zdvihnutá;

| c) | 1,00 m v prípade, že riadenou nápravou je posledná zadná náprava. |
| --- | --- |

c)

1,00 m v prípade, že riadenou nápravou je posledná zadná náprava.

ČASŤ D

Vozidlá kategórie O

1.   Maximálne povolené rozmery

| 1.1. | Rozmery nesmú prekročiť tieto hodnoty:






  1.1.1. | Dĺžka






  a) | Prípojného vozidla: 12,00 vrátane oja; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

Rozmery nesmú prekročiť tieto hodnoty:

1.1.1.

Dĺžka

a)

Prípojného vozidla: 12,00 vrátane oja;

| b) | návesu: 12,00 plus predný previs. |
| --- | --- |

b)

návesu: 12,00 plus predný previs.

| 1.1.2. | Šírka






  a) | 2,55 pre všetky vozidlá; |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Šírka

a)

2,55 pre všetky vozidlá;

| b) | 2,60 m pre vozidlá vybavené karosériou s izolovanými stenami s minimálnou hrúbkou 45 mm, ako je uvedené v doplnku 2 prílohy II k smernici 2007/46/ES. |
| --- | --- |

b)

2,60 m pre vozidlá vybavené karosériou s izolovanými stenami s minimálnou hrúbkou 45 mm, ako je uvedené v doplnku 2 prílohy II k smernici 2007/46/ES.

| 1.1.3. | Výška: 4,00 m. |
| --- | --- |

1.1.3.

Výška: 4,00 m.

| 1.1.4. | Polomer predného previsu návesu: 2,04 m. |
| --- | --- |

1.1.4.

Polomer predného previsu návesu: 2,04 m.

| 1.2. | Na účely merania dĺžky, šírky a výšky musí mať vozidlo svoju hmotnosť v pohotovostnom stave, musí byť umiestnené na horizontálnom a rovnom povrchu s pneumatikami nahustenými na tlak odporúčaný výrobcom. |
| --- | --- |

1.2.

Na účely merania dĺžky, šírky a výšky musí mať vozidlo svoju hmotnosť v pohotovostnom stave, musí byť umiestnené na horizontálnom a rovnom povrchu s pneumatikami nahustenými na tlak odporúčaný výrobcom.

| 1.3. | Merania dĺžky, výšky a predného polomeru previsu sa musia vykonať v prípade, že ložná plocha alebo referenčná plocha uvedená v bode 1.2.1 druhého pododseku prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 55 je horizontálna.
  Nastaviteľné oje musia byť horizontálne a musia byť v jednej rovine so stredovou osou vozidla. Musia byť nastavené v polohe s ich maximálnym predĺžením. |
| --- | --- |

1.3.

Merania dĺžky, výšky a predného polomeru previsu sa musia vykonať v prípade, že ložná plocha alebo referenčná plocha uvedená v bode 1.2.1 druhého pododseku prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 55 je horizontálna.

Nastaviteľné oje musia byť horizontálne a musia byť v jednej rovine so stredovou osou vozidla. Musia byť nastavené v polohe s ich maximálnym predĺžením.

| 1.4. | Len zariadenia a vybavenie uvedené v doplnku 1 tejto prílohy sa pri stanovovaní rozmerov uvedených v bode 1.1 nezohľadňujú. |
| --- | --- |

1.4.

Len zariadenia a vybavenie uvedené v doplnku 1 tejto prílohy sa pri stanovovaní rozmerov uvedených v bode 1.1 nezohľadňujú.

2.   Rozloženie hmotnosti pre vozidlá s karosériou

2.1.   Postup výpočtu

Zápisy:

| „M“ | technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť, |
| --- | --- |
| „m0“ | technicky prípustná maximálna hmotnosť v prednom bode spojenia, |
| „mi“ | technicky prípustná maximálna hmotnosť na nápravu označenú „i“, kde „i“ sa mení od 1 až do celkového počtu náprav vozidla, |
| „mc“ | technicky prípustná maximálna hmotnosť v zadnom bode spojenia, |
| „μj“ | technicky prípustná maximálna hmotnosť na skupinu náprav označených „j“, kde „j“ sa mení od 1 až do celkového počtu skupín náprav. |

„M“

technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť,

„m0“

technicky prípustná maximálna hmotnosť v prednom bode spojenia,

„mi“

technicky prípustná maximálna hmotnosť na nápravu označenú „i“, kde „i“ sa mení od 1 až do celkového počtu náprav vozidla,

„mc“

technicky prípustná maximálna hmotnosť v zadnom bode spojenia,

„μj“

technicky prípustná maximálna hmotnosť na skupinu náprav označených „j“, kde „j“ sa mení od 1 až do celkového počtu skupín náprav.

2.1.1.   Vykonajú sa príslušné výpočty, aby sa zabezpečilo, že požiadavky stanovené v bodoch 2.2 a 2.3 budú splnené pri každej technickej konfigurácii v rámci daného typu.

2.1.2.   V prípade vozidiel vybavených zaťažiteľnými nápravami sa výpočty podľa bodov 2.2 a 2.3 musia vykonať s pružením náprav zaťažených ako v normálnom prevádzkovom stave.

2.1.3.   V prípade vozidiel vybavených zdvíhateľnými nápravami sa výpočty požadované podľa bodov 2.2 a 2.3 vykonávajú pri spustených nápravách.

2.2.   Všeobecné požiadavky

2.2.1.   Súčet technicky prípustnej maximálnej hmotnosti v prednom bode spojenia, technicky prípustnej maximálnej hmotnosti na samostatné nápravy alebo skupinu náprav, technicky prípustnej maximálnej hmotnosti v zadnom bode spojenia nesmie byť menší ako technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť vozidla.

Formula

2.2.2.   V prípade každej skupiny náprav označenej „j“ nesmie byť súčet hmotností mi na jej nápravách menší než hmotnosť μj.

Okrem toho žiadna z hmotností mi nesmie byť menšia než časť μj pôsobiaca na nápravu „i“ tak, ako je stanovené rozložením hmotnosti pre túto skupinu náprav.

2.3.   Osobitné požiadavky

2.3.1.   Súčet hmotnosti vozidla v pohotovostnom stave a hmotnosti nadštandardného vybavenia a technicky prípustnej maximálnej hmotnosti v bode, resp. bodoch spojenia nesmie prekročiť technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť vozidla.

2.3.2.   V prípade, že je vozidlo naložené na svoju technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť, hmotnosť pôsobiaca na samostatnú nápravu „i“ nesmie prekročiť hmotnosť mi na danú nápravu, ani hmotnosť μj na skupinu náprav a ani technicky prípustnú maximálnu hmotnosť v bode spojenia m0.

2.3.3.   Požiadavky bodu 2.3.2 musia byť splnené v týchto konfiguráciách zaťaženia:

2.3.3.1.   Rovnomerné rozloženie užitočnej hmotnosti

Vozidlo musí byť zaťažené na súčet hmotnosti v pohotovostnom stave, hmotnosti nadštandardného vybavenia a užitočnej hmotnosti rozloženej rovnomerne v nákladnom priestore.

2.3.3.2.   Nerovnomerné rozloženie užitočnej hmotnosti

Vozidlo musí byť zaťažené na súčet hmotnosti v pohotovostnom stave, hmotnosti nadštandardného vybavenia a užitočnej hmotnosti rozloženej podľa špecifikácií výrobcu.

Na takéto účely musí výrobca uviesť prípadné krajné prípustné polohy ťažiska užitočnej hmotnosti a/alebo karosérie a/alebo vybavenia alebo vnútorného vybavenia (napr. od 0,50 m do 1,30 m pred prvou zadnou nápravou).

2.3.3.3   Kombinácia rovnomerného a nerovnomerného rozloženia:

Požiadavky bodov 2.3.3.1 a 2.3.3.2 sa musia splniť súčasne.

2.3.3.4.   V prípade, že je vozidlo vybavené rovným nákladovým priestorom, musia byť požiadavky bodu 2.3.3.1 vždy splnené.

2.3.4.   Osobitné požiadavky pre obytné prívesy

2.3.4.1   Minimálna užitočná hmotnosť musí spĺňať túto požiadavku:

Formula

kde:

| „n“ | je maximálny počet lôžok a |
| --- | --- |
| „L“ | je celková dĺžka karosérie podľa definície v bode 6.1.2. normy ISO 7237:1981. |

„n“

je maximálny počet lôžok a

„L“

je celková dĺžka karosérie podľa definície v bode 6.1.2. normy ISO 7237:1981.

3.   Požiadavky na manévrovateľnosť

| 3.1. | Prípojné vozidlá a návesy musia byť skonštruované tak, aby v prípade, že sú pripojené k ťažnému vozidlu, mohla jazdná súprava manévrovať na každej strane po trajektórii celých 360° tvorenej z dvoch sústredených kruhov, pričom vonkajší má polomer 12,50 m a vnútorný 5,30 m bez toho, aby hociktorý z najkrajnejších bodov ťažného vozidla vyčnieval za vonkajší kruh alebo hociktorý z najkrajnejších bodov prípojného vozidla alebo návesu prenikal do vnútorného kruhu. |
| --- | --- |

3.1.

Prípojné vozidlá a návesy musia byť skonštruované tak, aby v prípade, že sú pripojené k ťažnému vozidlu, mohla jazdná súprava manévrovať na každej strane po trajektórii celých 360° tvorenej z dvoch sústredených kruhov, pričom vonkajší má polomer 12,50 m a vnútorný 5,30 m bez toho, aby hociktorý z najkrajnejších bodov ťažného vozidla vyčnieval za vonkajší kruh alebo hociktorý z najkrajnejších bodov prípojného vozidla alebo návesu prenikal do vnútorného kruhu.

| 3.2. | Náves je v súlade s požiadavkou bodu 3.1, ak jeho referenčný rázvor „RWB“ spĺňa túto požiadavku:



  kde:
  „RWB“ je vzdialenosť medzi osou návesného čapu a stredovou osou neriadených náprav;
  „W“‘ je šírka návesu. |
| --- | --- |

3.2.

Náves je v súlade s požiadavkou bodu 3.1, ak jeho referenčný rázvor „RWB“ spĺňa túto požiadavku:

Formula

kde:

„RWB“ je vzdialenosť medzi osou návesného čapu a stredovou osou neriadených náprav;

„W“‘ je šírka návesu.

| 3.3. | Ak jedna alebo viaceré neriadené nápravy majú zariadenia na zdvíhanie náprav, zohľadňuje sa referenčný rázvor so spustenou alebo zdvihnutou nápravou, podľa toho, ktorý je dlhší. |
| --- | --- |

3.3.

Ak jedna alebo viaceré neriadené nápravy majú zariadenia na zdvíhanie náprav, zohľadňuje sa referenčný rázvor so spustenou alebo zdvihnutou nápravou, podľa toho, ktorý je dlhší.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 124, 13.5.2011, s. 11.

(2)  Ú. v. ES L 375, 31.12.1980, s. 46.

(3)  Ú. v. EÚ L 326, 24.11.2006, s. 55.

Doplnok 1

Zoznam zariadení a vybavenia, ktoré sa nemusí zohľadniť pri stanovovaní najkrajnejších rozmerov

| 1. | Vzhľadom na dodatočné obmedzenia stanovené v týchto tabuľkách, zariadenia a vybavenie uvedené v tabuľke I, II a III sa nemusí zohľadniť pri stanovovaní najkrajnejších rozmerov v prípade, že sú splnené tieto podmienky:






  a) | v prípade, že je niekoľko zariadení namontovaných vpredu, tieto zariadenia nesmú celkovo vyčnievať viac ako 250 mm; |
| --- | --- | --- |

1.

Vzhľadom na dodatočné obmedzenia stanovené v týchto tabuľkách, zariadenia a vybavenie uvedené v tabuľke I, II a III sa nemusí zohľadniť pri stanovovaní najkrajnejších rozmerov v prípade, že sú splnené tieto podmienky:

a)

v prípade, že je niekoľko zariadení namontovaných vpredu, tieto zariadenia nesmú celkovo vyčnievať viac ako 250 mm;

| b) | celkové vyčnievanie zariadení a vybavenia pridaného k dĺžke vozidla nesmie prekročiť 750 mm; |
| --- | --- |

b)

celkové vyčnievanie zariadení a vybavenia pridaného k dĺžke vozidla nesmie prekročiť 750 mm;

| c) | s výnimkou zadných spätných zrkadiel, celkové vyčnievanie zariadení a vybavenia pridaného k dĺžke vozidla nesmie prekročiť 100 mm. |
| --- | --- |

c)

s výnimkou zadných spätných zrkadiel, celkové vyčnievanie zariadení a vybavenia pridaného k dĺžke vozidla nesmie prekročiť 100 mm.

| 2. | Požiadavky stanovené v písmenách a) a b) odseku 1 sa neuplatňujú na zariadenia na nepriamy výhľad. |
| --- | --- |

2.

Požiadavky stanovené v písmenách a) a b) odseku 1 sa neuplatňujú na zariadenia na nepriamy výhľad.

Tabuľka I

Dĺžka vozidla

| Položka | Kategórie vozidiel |
| --- | --- |
| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1. | Zariadenia na nepriamy výhľad podľa definície v bode 2.1 predpisu EHK OSN č. 46 (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Zariadenia na stieranie a ostrekovanie | x | x | x | x | x | x | | | | |
| 3. | Vonkajšie slnečné clony | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — |
| 4. | Systém čelnej ochrany typovo schválený v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 78/2009 (2) | x | | | x | | | | | | |
| 5. | Prístupové schody a držadlá | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Spojovacie zariadenie (ak je odstrániteľné) | x | x | x | x | x | x | — | — | — | — |
| 7. | Dodatočné spojovacie zariadenie v zadnej časti prípojného vozidla (ak je odstrániteľné) | — | — | — | — | — | — | x | x | x | x |
| 8. | Nosič bicyklov (ak je odstrániteľný alebo vysúvateľný) | x | | | x | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Zdvižné plošiny, prístupové rampy alebo podobné vybavenie (keď nie sú vo vysunutej polohe a nevyčnievajú viac ako 300 mm) za predpokladu, že nie je prekročená nákladová kapacita vozidla. | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 10. | Sledovacie a detekčné pomôcky vrátane radarov | — | x | x | — | x | x | x | x | x | x |
| 11. | Odolné nárazníky a podobné zariadenia | — | — | — | — | x | x | x | x | x | x |
| 12. | Colné plombovacie zariadenia a ich ochrana | — | — | — | x | x | x | x | x | x | x |
| 13. | Zariadenia na pripevnenie nepremokavých plachiet a ich ochrana | — | — | — | x | x | x | x | x | x | x |
| 14. | Pozdĺžne zarážky pre odmontovateľné karosérie | — | — | — | — | x | x | x | x | x | x |
| 15. | Tyčové zberače prúdu elektricky poháňaných vozidiel | — | — | x | — | — | — | — | — | — | — |
| 16. | Predné alebo zadné označovacie tabuľky | — | x | x | — | x | x | x | x | x | x |
| 17. | Nepovinné svietidlá podľa definície v oddiele 2 predpisu EHK OSN č. 48 (3). | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 18. | Skladateľné zariadenia a vybavenie konštruované na zníženie aerodynamického odporu za predpokladu, že vzadu nevyčnievajú o viac ako 500 mm z vonkajšej dĺžky vozidla a nepredlžujú dĺžku ložnej plochy.
  Takéto zariadenia musia byť skonštruované tak, že keď vozidlo stojí, vysúvajú sa takým spôsobom, že nedôjde k prekročeniu maximálnej povolenej dĺžky a neznižujú schopnosť vozidla byť vy užívané pre intermodálnu dopravu. | — | x | x | — | x | x | — | — | x | x |

Položka

Kategórie vozidiel

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Zariadenia na nepriamy výhľad podľa definície v bode 2.1 predpisu EHK OSN č. 46 (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Zariadenia na stieranie a ostrekovanie

x

x

x

x

x

x

3.

Vonkajšie slnečné clony

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

4.

Systém čelnej ochrany typovo schválený v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 78/2009 (2)

x

x

5.

Prístupové schody a držadlá

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Spojovacie zariadenie (ak je odstrániteľné)

x

x

x

x

x

x

—

—

—

—

7.

Dodatočné spojovacie zariadenie v zadnej časti prípojného vozidla (ak je odstrániteľné)

—

—

—

—

—

—

x

x

x

x

8.

Nosič bicyklov (ak je odstrániteľný alebo vysúvateľný)

x

x

—

—

—

—

—

—

9.

Zdvižné plošiny, prístupové rampy alebo podobné vybavenie (keď nie sú vo vysunutej polohe a nevyčnievajú viac ako 300 mm) za predpokladu, že nie je prekročená nákladová kapacita vozidla.

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10.

Sledovacie a detekčné pomôcky vrátane radarov

—

x

x

—

x

x

x

x

x

x

11.

Odolné nárazníky a podobné zariadenia

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

12.

Colné plombovacie zariadenia a ich ochrana

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

13.

Zariadenia na pripevnenie nepremokavých plachiet a ich ochrana

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

14.

Pozdĺžne zarážky pre odmontovateľné karosérie

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

15.

Tyčové zberače prúdu elektricky poháňaných vozidiel

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

16.

Predné alebo zadné označovacie tabuľky

—

x

x

—

x

x

x

x

x

x

17.

Nepovinné svietidlá podľa definície v oddiele 2 predpisu EHK OSN č. 48 (3).

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

18.

Skladateľné zariadenia a vybavenie konštruované na zníženie aerodynamického odporu za predpokladu, že vzadu nevyčnievajú o viac ako 500 mm z vonkajšej dĺžky vozidla a nepredlžujú dĺžku ložnej plochy.

Takéto zariadenia musia byť skonštruované tak, že keď vozidlo stojí, vysúvajú sa takým spôsobom, že nedôjde k prekročeniu maximálnej povolenej dĺžky a neznižujú schopnosť vozidla byť vy užívané pre intermodálnu dopravu.

—

x

x

—

x

x

—

—

x

x

Tabuľka II

W.4. Šírka vozidla

| Položka | Kategórie vozidiel |
| --- | --- |
| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1. | Zariadenia na nepriamy výhľad podľa definície v bode 2.1 predpisu EHK OSN č. 46 | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Vyduté časti stien pneumatiky v bode styku s povrchom vozovky | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 3. | Zariadenia na oznamovanie poškodenia pneumatiky | — | — | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Ukazovatele tlaku pneumatík | — | — | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5. | Bočné obrysové svietidlá | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Osvetľovacie zariadenia | | | | | | | | | | |
| | 6.1. | Doplnkové obrysové svietidlá |

Položka

Kategórie vozidiel

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Zariadenia na nepriamy výhľad podľa definície v bode 2.1 predpisu EHK OSN č. 46

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Vyduté časti stien pneumatiky v bode styku s povrchom vozovky

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

3.

Zariadenia na oznamovanie poškodenia pneumatiky

—

—

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Ukazovatele tlaku pneumatík

—

—

x

x

x

x

x

x

x

x

5.

Bočné obrysové svietidlá

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Osvetľovacie zariadenia

6.1.

Doplnkové obrysové svietidlá

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.2. | Bočné odrazové sklá |
| --- | --- |

6.2.

Bočné odrazové sklá

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.3. | Smerové svietidlá |
| --- | --- |

6.3.

Smerové svietidlá

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.4. | Zadné obrysové svietidlá |
| --- | --- |

6.4.

Zadné obrysové svietidlá

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

| 6.5. | Systém osvetlenia prevádzkových dverí |
| --- | --- |

6.5.

Systém osvetlenia prevádzkových dverí

—

x

x

—

—

—

—

—

—

—

7.

Zdvižné plošiny, prístupové rampy alebo podobné vybavenie (keď nie sú vo vysunutej polohe a za predpokladu, že nepresahujú 10 mm za bok vozidla a rohy rámp obrátené dopredu alebo dozadu sú zaoblené s polomerom minimálne 5 mm; hrany musia byť zaokrúhlené s polomerom minimálne 2,5 mm

—

x

x

—

x

x

x

x

x

x

8.

Bočné vysúvateľné vodiace zariadenia určené na používanie na autobusových vodiacich systémoch, ak nie sú zatiahnuté.

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

9.

Vysúvateľné schody, keď sú vysunuté a vozidlo stojí,

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10.

Sledovacie a detekčné pomôcky vrátane radarov

—

x

x

x

x

x

x

x

x

11.

Zariadenia a vybavenie špeciálne konštruované na zníženie aerodynamického odporu za predpokladu, že vyčnievajú maximálne 50 mm na každej strane z vonkajšej šírky vozidla a nezväčšujú nákladovú kapacitu vozidla.

Takéto zariadenia musia byť skonštruované tak, že keď vozidlo stojí, vysúvajú sa takým spôsobom, že nedôjde k prekročeniu maximálnej povolenej šírky a neznižujú schopnosť vozidla byť využívané pre intermodálnu dopravu.

Keď sú zariadenia a vybavenie v prevádzke, šírka vozidla nesmie presiahnuť 2 650 mm.

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

12.

Colné plombovacie zariadenia a ich ochrana

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

13.

Zariadenia na pripevnenie nepremokavých plachiet a ich ochrana, ktoré neprečnievajú viac ako 20 mm v prípade, že sú maximálne 2,0 m od povrchu vozovky a viac ako 50 mm v prípade, že sú viac ako 2,0 m od povrchu vozovky. Hrany sú zaoblené na polomer minimálne 2,5 mm.

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

14.

Vyčnievajúce flexibilné časti systémov zabraňujúcich rozstreku uvedené v nariadení Komisie (EÚ) č. 109/2011 (4).

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

15.

Flexibilné blatníky, ktoré nie sú súčasťou položky 14.

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

16.

Snehové reťaze

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

17.

Bezpečnostné zábradlie na prívesoch určených na prepravu vozidiel.

Len v prípade vozidiel určených a skonštruovaných na prepravu minimálne dvoch ďalších vozidiel, v prípade ktorých je bezpečnostné zábradlie umiestnené vo výške viac ako 2,0 m nad zemou, ale maximálne 3,70 m nad zemou, a nepresahujú o viac ako 50 mm na krajnú stranu vozidla.

Šírka vozidla nesmie presiahnuť 2 650 mm.

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

Tabuľka III

Výška vozidla

| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rádiová anténa alebo anténa pre príjem rádia a navigácie | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Pantografy alebo tyčové zberače prúdu v zdvihnutej polohe | — | — | x | — | — | — | — | — | — | — |

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Rádiová anténa alebo anténa pre príjem rádia a navigácie

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Pantografy alebo tyčové zberače prúdu v zdvihnutej polohe

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

---

(1)  Ú. v. EÚ L 177, 10.7.2010, s. 211.

(2)  Ú. v. EÚ L 35, 4.2.2009, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 135, 23.5.2008, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 34, 9.2.2011, s. 2.

Doplnok 2

Povolené odchýlky pre typové schválenie a zhodu výroby

1.   Rozmery

| 1.1. | Meranie celkovej dĺžky, šírky a výšky sa vykonáva v súlade s bodom 1.2 častí A až D tejto prílohy. |
| --- | --- |

1.1.

Meranie celkovej dĺžky, šírky a výšky sa vykonáva v súlade s bodom 1.2 častí A až D tejto prílohy.

| 1.2. | Pod podmienkou, že limity špecifikované v bode 1.1 časti A až D tejto prílohy nie sú prekročené, sa skutočné rozmery môžu líšiť od tých, ktoré uviedol výrobca, o maximálne 3 %. |
| --- | --- |

1.2.

Pod podmienkou, že limity špecifikované v bode 1.1 časti A až D tejto prílohy nie sú prekročené, sa skutočné rozmery môžu líšiť od tých, ktoré uviedol výrobca, o maximálne 3 %.

2.   Hmotnosť v pohotovostnom stave a skutočná hmotnosť vozidla

| 2.1. | Hmotnosť v pohotovostnom stave a skutočná hmotnosť sa musia skontrolovať tak, že sa vozidlo odváži a odráta sa hmotnosť namontovaného nadštandardného vybavenia. Na takéto účely musí váha zodpovedať požiadavkám smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/23/ES (1). |
| --- | --- |

2.1.

Hmotnosť v pohotovostnom stave a skutočná hmotnosť sa musia skontrolovať tak, že sa vozidlo odváži a odráta sa hmotnosť namontovaného nadštandardného vybavenia. Na takéto účely musí váha zodpovedať požiadavkám smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/23/ES (1).

| 2.2. | Hmotnosť v pohotovostnom stave stanovená v súlade s požiadavkami bodu 2.1 sa môže líšiť od menovitej hodnoty uvedenej v bode 2.6 písm. b) prílohy I alebo v časti I, oddiele A alebo B prílohy III k smernici 2007/46/ES alebo v príslušnej položke osvedčenia o zhode nie viac ako o:






  a) | 3 %, pokiaľ ide o povolené nižšie a vyššie odchýlky (= negatívne a pozitívna odchýlka v rámci deklarovanej hodnoty), čo sa týka vozidiel kategórie M, N a O s výnimkou vozidiel na špeciálne účely; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Hmotnosť v pohotovostnom stave stanovená v súlade s požiadavkami bodu 2.1 sa môže líšiť od menovitej hodnoty uvedenej v bode 2.6 písm. b) prílohy I alebo v časti I, oddiele A alebo B prílohy III k smernici 2007/46/ES alebo v príslušnej položke osvedčenia o zhode nie viac ako o:

a)

3 %, pokiaľ ide o povolené nižšie a vyššie odchýlky (= negatívne a pozitívna odchýlka v rámci deklarovanej hodnoty), čo sa týka vozidiel kategórie M, N a O s výnimkou vozidiel na špeciálne účely;

| b) | 5 %, pokiaľ ide o povolené nižšie a vyššie odchýlky (= negatívne a pozitívna odchýlka v rámci deklarovanej hodnoty), čo sa týka vozidiel na špeciálne účely; |
| --- | --- |

b)

5 %, pokiaľ ide o povolené nižšie a vyššie odchýlky (= negatívne a pozitívna odchýlka v rámci deklarovanej hodnoty), čo sa týka vozidiel na špeciálne účely;

| c) | 5 %, pokiaľ ide o povolené nižšie a vyššie odchýlky (= negatívne a pozitívna odchýlka v rámci deklarovanej hodnoty) na účely článku 12 ods. 2 smernice 2007/46/ES. |
| --- | --- |

c)

5 %, pokiaľ ide o povolené nižšie a vyššie odchýlky (= negatívne a pozitívna odchýlka v rámci deklarovanej hodnoty) na účely článku 12 ods. 2 smernice 2007/46/ES.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2009, s. 6.

Doplnok 3

Údaje týkajúce sa požiadaviek na manévrovateľnosť

Obrázok 1

Kruh manévrovateľnosti
  Formula, Formula

Image

Obrázok 2

Metóda zabehávania pre vozidlá kategórie M2 a M3

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Obrázok 3

Skúšobná metóda v ustálenom stave pre vozidlá kategórie N2 a N3

Image

PRÍLOHA II

STÚPAVOSŤ TERÉNNYCH VOZIDIEL

1.   Všeobecné informácie

1.1.   Touto prílohou sa stanovujú technické požiadavky na účely overenia stúpavosti vozidla s cieľom kategorizovať ho ako terénne vozidlo v súlade s oddielom 4 časti A prílohy II k smernici 2007/46/ES.

1.2.   Technická služba musí overiť, či sa má dokončené alebo dokončované vozidlo alebo ťahač návesu, považovať za terénne vozidlo podľa požiadaviek stanovených v prílohe II k smernici 2007/46/ES.

1.3.   V prípade nedokončených vozidiel sa toto overenie vykoná len na žiadosť výrobcu.

2.   Skúšobné podmienky

2.1.   Podmienky vozidla

| 2.1.1. | Vozidlo sa pripraví podľa podmienok odporúčaných výrobcom a namontuje sa naň vybavenie uvedené v prílohe I k smernici 2007/46/ES. |
| --- | --- |

2.1.1.

Vozidlo sa pripraví podľa podmienok odporúčaných výrobcom a namontuje sa naň vybavenie uvedené v prílohe I k smernici 2007/46/ES.

| 2.1.2. | Nastavenie bŕzd, spojky (alebo rovnocenného zariadenia), motora a prevodovky sa nastaví v súlade s odporúčaním výrobcu na účely použitia mimo normálnych vozoviek. |
| --- | --- |

2.1.2.

Nastavenie bŕzd, spojky (alebo rovnocenného zariadenia), motora a prevodovky sa nastaví v súlade s odporúčaním výrobcu na účely použitia mimo normálnych vozoviek.

| 2.1.3. | Pneumatiky musia byť tie, ktoré sú odporúčané na použitie v teréne. Ich hĺbka dezénu nesmie byť menšia ako 90 % hĺbky dezénu novej pneumatiky. Pneumatiky musia byť nahustené na tlak doporučený výrobcom vozidla. |
| --- | --- |

2.1.3.

Pneumatiky musia byť tie, ktoré sú odporúčané na použitie v teréne. Ich hĺbka dezénu nesmie byť menšia ako 90 % hĺbky dezénu novej pneumatiky. Pneumatiky musia byť nahustené na tlak doporučený výrobcom vozidla.

| 2.1.4. | Vozidlo musí byť naložené na svoju technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť s rozložením hmotnosti, ktoré je úmerné rozloženiu maximálnej hmotnosti pôsobiacej na nápravy.
  Napr. 7,5 tonové vozidlo s maximálnou hmotnosťou pôsobiacou na prednú nápravu 4 tony a maximálnou hmotnosťou pôsobiacou na zadnú nápravu 6 ton sa skúša v hmotnosťou 3 tony (40 %) na prednú nápravu a 4,5 tony (60 %) na zadnú nápravu. |
| --- | --- |

2.1.4.

Vozidlo musí byť naložené na svoju technicky prípustnú maximálnu naloženú hmotnosť s rozložením hmotnosti, ktoré je úmerné rozloženiu maximálnej hmotnosti pôsobiacej na nápravy.

Napr. 7,5 tonové vozidlo s maximálnou hmotnosťou pôsobiacou na prednú nápravu 4 tony a maximálnou hmotnosťou pôsobiacou na zadnú nápravu 6 ton sa skúša v hmotnosťou 3 tony (40 %) na prednú nápravu a 4,5 tony (60 %) na zadnú nápravu.

2.2.   Podmienky skúšobnej dráhy

| 2.2.1. | Povrch skúšobnej dráhy musí byť suchý a musí byť z asfaltu alebo betónu |
| --- | --- |

2.2.1.

Povrch skúšobnej dráhy musí byť suchý a musí byť z asfaltu alebo betónu

| 2.2.2. | Stúpanie musí vykazovať postupnú percentuálnu hodnotu 25 % s toleranciou + 3 % (θ = 14 stupňov). |
| --- | --- |

2.2.2.

Stúpanie musí vykazovať postupnú percentuálnu hodnotu 25 % s toleranciou + 3 % (θ = 14 stupňov).

| 2.2.3. | Po dohode s výrobcom sa skúška môže vykonať so stúpaním, ktoré vykazuje stúpanie väčšie ako 25 %. Skúška sa musí vykonať s maximálnymi hmotnosťami zníženými podľa skúšobných podmienok.
  Tieto podmienky sa musia uviesť v protokole. |
| --- | --- |

2.2.3.

Po dohode s výrobcom sa skúška môže vykonať so stúpaním, ktoré vykazuje stúpanie väčšie ako 25 %. Skúška sa musí vykonať s maximálnymi hmotnosťami zníženými podľa skúšobných podmienok.

Tieto podmienky sa musia uviesť v protokole.

| 2.2.4. | Povrch dráhy musí vykazovať dobrý koeficient adhézie.
  Index odolnosti voči šmyku (Skid Resistance Index, „SRI“) povrchu sa meria podľa normy CEN/TS 13036-2: 2010, Charakteristiky cestných povrchov a povrchov letiskových dráh – Skúšobné metódy – časť 2: Hodnotenie odolnosti voči šmyku povrchu vozovky použitím dynamických meracích systémov.
  Stredná hodnota SRI sa musí uviesť v protokole. |
| --- | --- |

2.2.4.

Povrch dráhy musí vykazovať dobrý koeficient adhézie.

Index odolnosti voči šmyku (Skid Resistance Index, „SRI“) povrchu sa meria podľa normy CEN/TS 13036-2: 2010, Charakteristiky cestných povrchov a povrchov letiskových dráh – Skúšobné metódy – časť 2: Hodnotenie odolnosti voči šmyku povrchu vozovky použitím dynamických meracích systémov.

Stredná hodnota SRI sa musí uviesť v protokole.

3.   Skúšobný postup

3.1.   Vozidlo sa najprv musí umiestniť na horizontálny povrch.

3.2.   Režim trakcie sa na nastaví na použitie v teréne. Zaradený prevodový stupeň resp. stupne musia umožniť stálu rýchlosť.

3.3.   Uplatňujú sa oddiely 4 a 5 doplnku 1 prílohy II k smernici 2007/46/ES.

PRÍLOHA III

PODMIENKY ROVNOCENNOSTI PRUŽENIA A PNEUMATICKÉHO PRUŽENIA

1.   Touto prílohou sa stanovujú technické podmienky týkajúce sa rovnocennosti pruženia a pneumatického pruženia v prípade hnacej nápravy resp. náprav vozidla.

2.   Aby bolo pruženie uznané za rovnocenné s pneumatickým pružením, musí spĺňať tieto požiadavky:

| 2.1. | Počas voľnej prechodovej nízkofrekvenčnej vertikálnej oscilácie odpruženej hmotnosti nad hnacou nápravou alebo skupinou náprav, musí byť nameraná frekvencia a tlmenie s pružením nesúcim svoje maximálne zaťaženie, v rozmedzí limitov definovaných v bodoch 2.3 až 2.6. |
| --- | --- |

2.1.

Počas voľnej prechodovej nízkofrekvenčnej vertikálnej oscilácie odpruženej hmotnosti nad hnacou nápravou alebo skupinou náprav, musí byť nameraná frekvencia a tlmenie s pružením nesúcim svoje maximálne zaťaženie, v rozmedzí limitov definovaných v bodoch 2.3 až 2.6.

| 2.2. | Každá náprava musí byť vybavená hydraulickými tlmičmi. Na skupine náprav musia byť tlmiče umiestnené tak, aby minimalizovali osciláciu skupín náprav. |
| --- | --- |

2.2.

Každá náprava musí byť vybavená hydraulickými tlmičmi. Na skupine náprav musia byť tlmiče umiestnené tak, aby minimalizovali osciláciu skupín náprav.

| 2.3. | Hodnota stredného pomerného tlmenia Dm musí byť vyššia než 20 % kritického tlmenia pre pruženie v jeho normálnom stave s umiestnenými a fungujúcimi hydraulickými tlmičmi. |
| --- | --- |

2.3.

Hodnota stredného pomerného tlmenia Dm musí byť vyššia než 20 % kritického tlmenia pre pruženie v jeho normálnom stave s umiestnenými a fungujúcimi hydraulickými tlmičmi.

| 2.4. | Pomerné tlmenie Dr pruženia so všetkými hydraulickými tlmičmi, odstránenými alebo nefungujúcimi, nesmie byť vyššie než 50 % Dm. |
| --- | --- |

2.4.

Pomerné tlmenie Dr pruženia so všetkými hydraulickými tlmičmi, odstránenými alebo nefungujúcimi, nesmie byť vyššie než 50 % Dm.

| 2.5. | Frekvencia odpruženej hmoty nad hnacou nápravou alebo skupinou náprav vo voľnej prechodovej vertikálnej oscilácii nesmie byť vyššia než 2,0 Hz. |
| --- | --- |

2.5.

Frekvencia odpruženej hmoty nad hnacou nápravou alebo skupinou náprav vo voľnej prechodovej vertikálnej oscilácii nesmie byť vyššia než 2,0 Hz.

| 2.6. | Skúšobné postupy pre meranie frekvencie a tlmenia sú stanovené v bode 3. |
| --- | --- |

2.6.

Skúšobné postupy pre meranie frekvencie a tlmenia sú stanovené v bode 3.

3.   Skúšobný postup

3.1.   Frekvencia a tlmenie

| 3.1.1. | Voľná oscilácia odpruženej hmotnosti je výsledkom tejto rovnice:



  kde: | „M“ je odpružená hmotnosť (kg), |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Voľná oscilácia odpruženej hmotnosti je výsledkom tejto rovnice:

Formula

kde:

„M“ je odpružená hmotnosť (kg),

| | „Z“ je vertikálne posunutie odpruženej hmotnosti m), |
| --- | --- |

„Z“ je vertikálne posunutie odpruženej hmotnosti m),

| | „C“ je celkový koeficient tlmenia (N.s/m) a |
| --- | --- |

„C“ je celkový koeficient tlmenia (N.s/m) a

| | „K“ Je celková vertikálna tuhosť medzi povrchom vozovky a odpruženou hmotnosťou (N/m). |
| --- | --- |

„K“ Je celková vertikálna tuhosť medzi povrchom vozovky a odpruženou hmotnosťou (N/m).

| 3.1.2. | Frekvencia oscilácie („F“ v Hz) odpruženej hmotnosti je výsledkom tejto rovnice: |
| --- | --- |

3.1.2.

Frekvencia oscilácie („F“ v Hz) odpruženej hmotnosti je výsledkom tejto rovnice:

Formula

| 3.1.3. | Tlmenie je kritické vtedy, keď C = Co
  kde:



  Pomer tlmenia je daný pomerom koeficientu tlmenia a kritického tlmenia C/Co. |
| --- | --- |

3.1.3.

Tlmenie je kritické vtedy, keď C = Co

kde:

Formula

Pomer tlmenia je daný pomerom koeficientu tlmenia a kritického tlmenia C/Co.

| 3.1.4. | Počas voľnej prechodnej oscilácie odpruženej hmotnosti bude vertikálny pohyb hmotnosti sledovať tlmenú sínusoidnú dráhu (obrázok 2). Frekvenciu je možné odhadnúť tak, že sa odmeria čas za toľko cyklov oscilácie, koľko je možné pozorovať. Tlmenie je možné odhadnúť tak, že sa odmerajú výšky po sebe idúcich špičiek oscilácie v rovnakom smere. |
| --- | --- |

3.1.4.

Počas voľnej prechodnej oscilácie odpruženej hmotnosti bude vertikálny pohyb hmotnosti sledovať tlmenú sínusoidnú dráhu (obrázok 2). Frekvenciu je možné odhadnúť tak, že sa odmeria čas za toľko cyklov oscilácie, koľko je možné pozorovať. Tlmenie je možné odhadnúť tak, že sa odmerajú výšky po sebe idúcich špičiek oscilácie v rovnakom smere.

| 3.1.5. | Ak špičkové amplitúdy prvého a druhého cyklu oscilácie sú A1 a A2, potom je pomer tlmenie D daný touto rovnicou:



  kde „ln“ je prirodzený logaritmus pomeru amplitúd. |
| --- | --- |

3.1.5.

Ak špičkové amplitúdy prvého a druhého cyklu oscilácie sú A1 a A2, potom je pomer tlmenie D daný touto rovnicou:

Formula

kde „ln“ je prirodzený logaritmus pomeru amplitúd.

3.2.   Skúšobný postup

Pre stanovenie pomeru tlmenia Dm pomocou skúšky, pomer tlmenia Dr s odstránenými hydraulickými tlmičmi a frekvenciou F pruženia, naložené vozidlo má spĺňať jednu z nasledovných podmienok:

| a) | pohybuje sa s nízkou rýchlosťou (5 km/h ± 1 km/h) cez 80 mm schod s profilom zobrazeným na obrázku 1. Prechodová oscilácia, ktorá sa analyzuje vzhľadom na frekvenciu a tlmenie nastáva potom, čo kolesá na hnacej náprave prejdú cez schod; |
| --- | --- |

a)

pohybuje sa s nízkou rýchlosťou (5 km/h ± 1 km/h) cez 80 mm schod s profilom zobrazeným na obrázku 1. Prechodová oscilácia, ktorá sa analyzuje vzhľadom na frekvenciu a tlmenie nastáva potom, čo kolesá na hnacej náprave prejdú cez schod;

| b) | ťahá sa dole za svoj podvozok tak, aby zaťaženie hnacej nápravy bolo 1,5-krát väčšie, než je jeho maximálna statická hodnota. Vozidlo, ktoré je držané v dolnej polohe, sa náhle uvoľní a analyzuje sa následná oscilácia; |
| --- | --- |

b)

ťahá sa dole za svoj podvozok tak, aby zaťaženie hnacej nápravy bolo 1,5-krát väčšie, než je jeho maximálna statická hodnota. Vozidlo, ktoré je držané v dolnej polohe, sa náhle uvoľní a analyzuje sa následná oscilácia;

| c) | zdvíha sa hore za svoj podvozok tak, aby odpružená hmotnosť bola zdvihnutá o 80 mm nad hnaciu nápravu. Vozidlo držané v hornej polohe sa náhle pustí a analyzuje sa následná oscilácia; |
| --- | --- |

c)

zdvíha sa hore za svoj podvozok tak, aby odpružená hmotnosť bola zdvihnutá o 80 mm nad hnaciu nápravu. Vozidlo držané v hornej polohe sa náhle pustí a analyzuje sa následná oscilácia;

| d) | podrobí sa iným postupom, pokiaľ výrobca preukáže technickej službe, že sú rovnocenné. |
| --- | --- |

d)

podrobí sa iným postupom, pokiaľ výrobca preukáže technickej službe, že sú rovnocenné.

3.3.   Skúšobné vybavenie vozidla a podmienky zaťaženia

| 3.3.1. | Vozidlo musí byť vybavené meničom vertikálneho posunutia medzi hnacou nápravou a podvozkom priamo nad hnacou nápravou. S cieľom zistiť tlmenie môže byť zo stopy nameraný časový interval medzi prvou a druhou kompresnou špičkou.
  Pre dvojité hnacie skupiny náprav musia byť meniče vertikálneho posunutia namontované medzi každou hnacou nápravou a podvozkom priamo nad touto nápravou. |
| --- | --- |

3.3.1.

Vozidlo musí byť vybavené meničom vertikálneho posunutia medzi hnacou nápravou a podvozkom priamo nad hnacou nápravou. S cieľom zistiť tlmenie môže byť zo stopy nameraný časový interval medzi prvou a druhou kompresnou špičkou.

Pre dvojité hnacie skupiny náprav musia byť meniče vertikálneho posunutia namontované medzi každou hnacou nápravou a podvozkom priamo nad touto nápravou.

| 3.3.2. | Pneumatiky musia byť nahustené na príslušný tlak doporučený výrobcom vozidla. |
| --- | --- |

3.3.2.

Pneumatiky musia byť nahustené na príslušný tlak doporučený výrobcom vozidla.

| 3.3.3 | Skúška na overenie rovnocennosti pruženia sa vykonáva s technicky prípustnou maximálnou hmotnosťou na nápravu alebo skupinu náprav, a pre všetky menšie hmotnosti sa vychádza z tejto ekvivalencie. |
| --- | --- |

3.3.3

Skúška na overenie rovnocennosti pruženia sa vykonáva s technicky prípustnou maximálnou hmotnosťou na nápravu alebo skupinu náprav, a pre všetky menšie hmotnosti sa vychádza z tejto ekvivalencie.

Obrázok 1

Schod pre skúšku pruženia

Image

Obrázok 2

Tlmený prechodový jav

Image

PRÍLOHA IV

TECHNICKÉ POŽIADAVKY NA INŠTALÁCIU ZDVÍHATEĽNÝCH NÁPRAV ALEBO NÁPRAV S PREMIESTNITEĽNÝM ZAŤAŽENÍM NA VOZIDLÁ

| 1. | Ak je vozidlo vybavené jednou alebo viacerými zdvíhateľnými alebo zaťažiteľnými nápravami, musí sa zabezpečiť, že za normálnych jazdných podmienok nie sú maximálne technicky prípustné evidenčné/prevádzkové hmotnosti pôsobiace na nápravy alebo skupiny náprav prekročené. Na tento účel sa zdvíhateľná náprava(-y) alebo náprava(-y) s premiestniteľným zaťažením musí(-ia) spustiť smerom k vozovke alebo sa automaticky zaťažiť, ak je najbližšia(-ie) náprava(-y) skupiny alebo predná(-é) náprava(-y) motorového vozidla zaťažená svojou(-imi) maximálnou(-ymi) technicky prípustnou(-ými) evidenčnou(-ými)/prevádzkovou(-ými) hmotnosťou(-ami).
  V prípade, že je zdvíhateľná náprava vo zdvihnutej polohe, musí byť na účely bezpečnej jazdy za všetkých podmienok zabezpečené, aby bola hmotnosť na riadiacu nápravu resp. nápravy aj naďalej dostatočná. Na takéto účely musí výrobca vozidla, v prípade neúplných vozidiel, špecifikovať minimálnu hmotnosť na riadiacu nápravu resp. nápravy. |
| --- | --- |

1.

Ak je vozidlo vybavené jednou alebo viacerými zdvíhateľnými alebo zaťažiteľnými nápravami, musí sa zabezpečiť, že za normálnych jazdných podmienok nie sú maximálne technicky prípustné evidenčné/prevádzkové hmotnosti pôsobiace na nápravy alebo skupiny náprav prekročené. Na tento účel sa zdvíhateľná náprava(-y) alebo náprava(-y) s premiestniteľným zaťažením musí(-ia) spustiť smerom k vozovke alebo sa automaticky zaťažiť, ak je najbližšia(-ie) náprava(-y) skupiny alebo predná(-é) náprava(-y) motorového vozidla zaťažená svojou(-imi) maximálnou(-ymi) technicky prípustnou(-ými) evidenčnou(-ými)/prevádzkovou(-ými) hmotnosťou(-ami).

V prípade, že je zdvíhateľná náprava vo zdvihnutej polohe, musí byť na účely bezpečnej jazdy za všetkých podmienok zabezpečené, aby bola hmotnosť na riadiacu nápravu resp. nápravy aj naďalej dostatočná. Na takéto účely musí výrobca vozidla, v prípade neúplných vozidiel, špecifikovať minimálnu hmotnosť na riadiacu nápravu resp. nápravy.

| 2. | Každé zariadenie na zdvíhanie nápravy namontované na vozidle, ako aj systémy potrebné pre jeho činnosť, musia byť konštruované a namontované tak, aby boli chránené pred akýmkoľvek nesprávnym používaním alebo neoprávneným zásahom. |
| --- | --- |

2.

Každé zariadenie na zdvíhanie nápravy namontované na vozidle, ako aj systémy potrebné pre jeho činnosť, musia byť konštruované a namontované tak, aby boli chránené pred akýmkoľvek nesprávnym používaním alebo neoprávneným zásahom.

| 3. | Požiadavky na rozjazd vozidiel na šmykľavých povrchoch a na zlepšenie ich manévrovateľnosti. |
| --- | --- |

3.

Požiadavky na rozjazd vozidiel na šmykľavých povrchoch a na zlepšenie ich manévrovateľnosti.

| 3.1. | Odchylne od požiadaviek bodu 1 a s cieľom pomôcť motorovým vozidlám alebo jazdným súpravám pri rozjazde na šmykľavom povrchu a zvýšiť trakciu pneumatík na týchto povrchoch, ako aj zlepšiť ich manévrovateľnosť, zariadenie na zdvíhanie náprav môže uviesť do pohybu zdvíhateľnú(-é) nápravu(-y) alebo nápravu(-y) s premiestniteľným zaťažením motorového vozidla alebo návesu s cieľom zvýšiť alebo znížiť hmotnosť pôsobiacu na riadiacu nápravu motorového vozidla, za týchto podmienok:






  a) | hmotnosť zodpovedajúca zaťaženiu na každú nápravu vozidla môže prekročiť maximálnu povolenú hmotnosť až o max. 30 % za predpokladu, že neprekročí hodnotu stanovenú výrobcom na tento špeciálny účel; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Odchylne od požiadaviek bodu 1 a s cieľom pomôcť motorovým vozidlám alebo jazdným súpravám pri rozjazde na šmykľavom povrchu a zvýšiť trakciu pneumatík na týchto povrchoch, ako aj zlepšiť ich manévrovateľnosť, zariadenie na zdvíhanie náprav môže uviesť do pohybu zdvíhateľnú(-é) nápravu(-y) alebo nápravu(-y) s premiestniteľným zaťažením motorového vozidla alebo návesu s cieľom zvýšiť alebo znížiť hmotnosť pôsobiacu na riadiacu nápravu motorového vozidla, za týchto podmienok:

a)

hmotnosť zodpovedajúca zaťaženiu na každú nápravu vozidla môže prekročiť maximálnu povolenú hmotnosť až o max. 30 % za predpokladu, že neprekročí hodnotu stanovenú výrobcom na tento špeciálny účel;

| b) | hmotnosť zodpovedajúca zotrvávajúcemu zaťaženiu na prednej náprave resp. nápravách sa musí udržať nad nulou (t. j. v prípade zadnej nápravy s premiestniteľným zaťažením s dlhým zadným previsom sa vozidlo nesmie prevrátiť); |
| --- | --- |

b)

hmotnosť zodpovedajúca zotrvávajúcemu zaťaženiu na prednej náprave resp. nápravách sa musí udržať nad nulou (t. j. v prípade zadnej nápravy s premiestniteľným zaťažením s dlhým zadným previsom sa vozidlo nesmie prevrátiť);

| c) | zdvíhateľná(-é) náprava(-y) alebo náprav(-y) s premiestniteľným zaťažením sa musia ovládať len špeciálnym ovládačom; |
| --- | --- |

c)

zdvíhateľná(-é) náprava(-y) alebo náprav(-y) s premiestniteľným zaťažením sa musia ovládať len špeciálnym ovládačom;

| d) | potom, čo sa vozidlo rozbehlo a predtým, ako prekročí rýchlosť 30 km/h, musí náprava resp. nápravy opäť automaticky klesnúť k vozovke alebo musí byť opäť zaťažená. |
| --- | --- |

d)

potom, čo sa vozidlo rozbehlo a predtým, ako prekročí rýchlosť 30 km/h, musí náprava resp. nápravy opäť automaticky klesnúť k vozovke alebo musí byť opäť zaťažená.

PRÍLOHA V

ČASŤ A

INFORMAČNÝ DOKUMENT

PREDPÍSANÝ VZOR

Informačný dokument č. ... vzťahujúci sa na typové schválenie ES motorového vozidla a jeho prípojných vozidiel, pokiaľ ide o hmotnosti a rozmery vozidla.

Tieto informácie sa poskytujú v troch vyhotoveniach a spolu s obsahom. Akékoľvek výkresy sa musia vo vhodnej mierke dodať vo formáte A4 alebo musia byť poskladané na tento formát a musia byť dostatočne podrobné. Pokiaľ sa predkladajú fotografie, musia byť dostatočne podrobné.

0.   VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

0.1.   Značka (obchodný názov výrobcu): ...

0.2.   Typ: ...

0.2.1.   Obchodný(-é) názov (názvy) (ak sú k dispozícii): ...

0.4.   Kategória vozidla (1): ...

0.5.   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...

0.8.   Názov(-vy) a adresa(-y) montážneho(-nych) závodu(-ov): ...

0.9.   Meno a adresa prípadného zástupcu výrobcu: ...

1.   VŠEOBECNÉ KONŠTRUKČNÉ CHARAKTERISTIKY VOZIDLA:

1.1.   Fotografie a/alebo nákresy reprezentatívneho vozidla: ...

1.2.   Rozmerový výkres celého vozidla: ...

1.3.   Počet náprav a kolies: ...

1.3.1.   Počet a umiestnenie náprav so zdvojenými kolesami: ...

1.3.2.   Počet a umiestnenie riadených náprav: ...

1.3.3.   Hnacie nápravy (počet, umiestnenie, prepojenie): ...

1.4.   Podvozok (pokiaľ existuje) (celkový výkres): ...

1.7.   Kabína vodiča (vpredu alebo normálna kapotovaná) (2): ...

1.9.   Uveďte, či je ťažné vozidlo určené na ťahanie návesov alebo iných prípojných vozidiel a či je prípojné vozidlo návesom, ojovým prívesom, prívesom so stredovou nápravou alebo prívesom s pevným ojom: ...

1.10.   Uveďte, či sú vozidlá špeciálne určené na prepravu tovaru s regulovanou teplotou: ...

2.   HMOTNOSTI A ROZMERY (4)
   (5)
   (6)

(v kg a mm) (v prípade potreby uveďte odkaz na výkres)

2.1.   Rázvor(-y) kolies (plne naložené)
   (7): ...

2.1.1.   Vozidlá s dvomi nápravami: ...

2.1.2.   Vozidlá s tromi alebo viacerými nápravami

2.1.2.1.   Vzdialenosť medzi susediacimi od prvej nápravy vpredu k poslednej náprave vzadu: ...

2.1.2.2.   Celkový vzdialenosť medzi nápravami: ...

2.2.   Točnica

2.2.1.   V prípade návesov

2.2.1.1.   Vzdialenosť medzi osou návesného čapu točnice a najzadnejšou časťou návesu: ...

2.2.1.2.   Maximálna vzdialenosť medzi osou návesného čapu točnice a ktorýmkoľvek bodom prednej časti návesu: ...

2.2.1.3.   Referenčný rázvor návesu (podľa požiadaviek v bode 3.2 časti D prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 1230/2012: ...

2.2.2.   V prípade ťahačov návesov

2.2.2.1.   Zaťaženie točnice (maximálne a minimálne; uveďte prípustné hodnoty v prípade neúplného vozidla) (8): ...

2.3.   Rozchod(-y) a šírka(-y) nápravy (náprav)

2.3.1.   Rozchod každej riaditeľnej nápravy (9): ...

2.3.2.   Rozchod všetkých ostatných náprav (9): ...

2.4.   Rozsah rozmerov vozidla (celkových):

2.4.1.   Podvozok bez karosérie

2.4.1.1.   Dĺžka (10): ...

2.4.1.1.1.   Maximálna prípustná dĺžka: ...

2.4.1.1.2.   Minimálna prípustná dĺžka: ...

2.4.1.1.3.   V prípade prípojných vozidiel najväčšia prípustná dĺžka oja (11): ...

2.4.1.2.   Šírka (12):

2.4.1.2.1.   Maximálna prípustná šírka: ...

2.4.1.2.2.   Minimálna prípustná šírka: ...

2.4.1.3.   Výška (13) (u výškovo nastaviteľného pruženia náprav uveďte normálnu prevádzkovú polohu): ...

2.4.1.4.   Predný previs (14): ...

2.4.1.4.1.   Predný nájazdový uhol (15)
   (16): ... stupňov

2.4.1.5.   Zadný previs (17): ...

2.4.1.5.1.   Zadný nájazdový uhol (18)
   (16): ... stupňov

2.4.1.5.2.   Minimálny a maximálny prípustný previs bodu spojenia (19): ...

2.4.1.6.   Svetlá výška (v súlade s vymedzením v bodoch 3.1.1 a 3.2.1 doplnku 1 k prílohe II k smernici 2007/46/ES)

2.4.1.6.1.   Medzi nápravami: ...

2.4.1.6.2.   Pod prednou(-ými) nápravou(-ami): ...

2.4.1.6.3.   Pod zadnou(-ými) nápravou(-ami): ...

2.4.1.8.   Poloha ťažiska karosérie a/alebo vnútorného vybavenia a/alebo zariadenia a/alebo užitočného zaťaženia (minimálneho alebo maximálneho): ...

2.4.2.   Pre podvozok s karosériou

2.4.2.1.   Dĺžka (10): ...

2.4.2.1.1.   Dĺžka ložnej plochy: ...

2.4.2.2.   Šírka (12): ...

2.4.2.2.1.   Hrúbka stien (v prípade vozidiel určených na prepravu tovaru s regulovanou teplotou): ...

2.4.2.3.   Výška (13) (u výškovo nastaviteľného pruženia náprav uveďte normálnu prevádzkovú polohu):. ...

2.4.2.4.   Predný previs (14): ...

2.4.2.4.1.   Predný nájazdový uhol (15)
   (16): ... stupňov

2.4.2.5.   Zadný previs (17): ...

2.4.2.5.1.   Zadný nájazdový uhol (18)
   (16): ... stupňov

2.4.2.5.2.   Minimálny a maximálny prípustný previs bodu spojenia (19): ...

2.4.2.6.   Svetlá výška (v súlade s vymedzením v bodoch 3.1.1. a 3.2.1 doplnku 1 k prílohe II k smernici 2007/46/ES) (16)

2.4.2.6.1.   Medzi nápravami: ...

2.4.2.6.2.   Pod prednou(-ými) nápravou(-ami): ...

2.4.2.6.3.   Pod zadnou(-ými) nápravou(-ami): ...

2.4.2.8.   Polohy ťažiska užitočného zaťaženia (v prípade nerovnomerného zaťaženia): ...

2.4.3.   Pre karosériu schválenú bez podvozku (vozidlá kategórie M2 and M3)

2.4.3.1.   Dĺžka (10): ...

2.4.3.2.   Šírka (12): ...

2.4.3.3.   Výška (13) na plánovanom type podvozku, resp. podvozkov (u výškovo nastaviteľného pruženia náprav uveďte normálnu prevádzkovú polohu): ...

2.5.   Minimálna hmotnosť pôsobiaca na riadiacu nápravu, resp. nápravy v prípade neúplných vozidiel: ...

2.6.   Hmotnosť v pohotovostnom stave
   (20)

a)   minimálna a maximálna pre každý variant: ...

2.6.1.   Rozloženie tejto hmotnosti na nápravy a, v prípade návesu alebo prívesu so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom, hmotnosť pôsobiaca na bod spojenia: ...

a)   minimálna a maximálna pre každý variant: ...

2.6.2.   Hmotnosť nadštandardného vybavenia [pozri definíciu v článku 2 bode 5 nariadenia (EÚ) č. 1230/2012]: ...

2.8.   Technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť
   (21): ...

2.8.1.   Rozloženie tejto hmotnosti na nápravy a, v prípade návesu alebo prívesu so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom, zaťaženie v bode spojenia: ...

2.9.   Technicky prípustná maximálna hmotnosť na každú nápravu:...

2.10.   Technicky prípustná maximálna hmotnosť na každú skupinu náprav:...

2.11.   Technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť ťažného vozidla

v prípade:

2.11.1.   ojového prívesu: ...

2.11.2.   návesu: ...

2.11.3.   prívesu so stredovou nápravou: ...

2.11.4.   príves s pevným ojom: ...

2.11.4.1.   Najväčší pomer previsu spojovacieho zariadenia (22) a rázvoru: ...

2.11.4.2.   Najvyššia V-hodnota: ... kN

2.11.5   Technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy: ...

2.11.6.   Maximálna hmotnosť nebrzdeného prípojného vozidla: ...

2.12.   Technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia:

2.12.1.   ťažného vozidla: ...

2.12.2.   návesu alebo prívesu so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom: ...

2.12.3.   Prípustná maximálna hmotnosť spojovacieho zariadenia (ak ho nemontuje výrobca): ...

2.16.   Určené prípustné maximálne evidenčné/prevádzkové hmotnosti (nepovinné)

2.16.1.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková naložená hmotnosť (23): ...

2.16.2.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na každú nápravu a v prípade návesov alebo prívesov so stredovou nápravou, určené zaťaženie v bode spojenia uvedené výrobcom, ak je menšie než technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia (23): ...

2.16.3.   Prípustná evidenčná/prevádzková hmotnosť na každú skupinu náprav (23): ...

2.16.4.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková prípojná hmotnosť (23): ...

2.16.5.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť jazdnej súpravy (23): ...

3.   HNACIA JEDNOTKA (24)

3.1.   Výrobca motora:...

3.2.   Spaľovací motor

3.2.1.8.   Maximálny čistý výkon motora (25): ... kW pri ... min–1 (hodnota stanovená výrobcom)

| Poznámka: | Na účely tohto nariadenia je povolené odkazovať na motor, ktorý vykazuje najnižší výkon. |
| --- | --- |

Poznámka:

Na účely tohto nariadenia je povolené odkazovať na motor, ktorý vykazuje najnižší výkon.

3.3.   Elektrický motor

3.3.1.1.   Maximálny hodinový výkon: ... kW

3.4.   Motor alebo kombinácia motora

3.4.1.   Hybridné elektrické vozidlo: áno/nie (27)

3.4.5.4.   Maximálny výkon: ... kW

4.   PREVODOVKA (28)

4.1.   Výkres prevodovky
   (16): ...

5.   NÁPRAVY

5.1.   Opis každej nápravy: ...

5.2.   Značka: ...

5.3.   Typ: ...

5.4.   Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...

5.5.   Umiestnenie nápravy (náprav) s premiestniteľným zaťažením: ...

6.   PRUŽENIE

6.1.   Výkres usporiadania pruženia: ...

6.2.   Typ a konštrukcia pruženia každej nápravy, skupiny náprav alebo kolesa: ...

6.2.3.   Pneumatické pruženie hnacej(-ích) nápravy (náprav): áno/nie (27)

6.2.3.1.   Pruženie hnacej(-ích) nápravy (náprav) rovnocenné pneumatickému pruženiu: áno/nie (27)

6.2.3.2.   Frekvencia a tlmenie vertikálnej oscilácie odpruženej hmoty: ...

6.2.4.   Pneumatické pruženie hnanej(-ých) nápravy (náprav): áno/nie (27)

6.2.4.1.   Pruženie hnanej(-ých) nápravy (náprav) rovnocenné pneumatickému pruženiu: áno/nie (27)

6.2.4.2.   Frekvencia a tlmenie vertikálnej oscilácie odpruženej hmoty: ...

6.3.   Rozloženie hmotnosti medzi nápravy, ktoré sú súčasťou skupiny náprav (v prípade potreby uveďte náležité obrázky): ...

6.6.   Pneumatiky a kolesá

6.6.1.   Kombinácia(-e) pneumatika/koleso (29)

| a) | pri pneumatikách uveďte






  i) | určenie veľkosti: ... |
| --- | --- | --- |

a)

pri pneumatikách uveďte

i)

určenie veľkosti: ...

| ii) | index nosnosti: ... |
| --- | --- |

ii)

index nosnosti: ...

| iii) | symbol kategórie rýchlosti: ... |
| --- | --- |

iii)

symbol kategórie rýchlosti: ...

6.6.1.1.   Nápravy

6.6.1.1.1.   Náprava 1: ...

6.6.1.1.2.   Náprava 2: ...

atď.

9.   KAROSÉRIA

9.1.   Druh karosérie používajúci kódy definované v časti C prílohy II: ...

9.10.3.   Sedadlá

9.10.3.1.   Počet miest na sedenie (30): ...

9.10.3.1.1.   Umiestnenie a usporiadanie: ...

9.10.3.5.   Súradnice alebo výkres bodu R (31)

9.10.3.5.1.   Sedadlo vodiča: ...

9.10.3.5.2.   Všetky ostatné miesta na sedenie: ...

9.25   Zariadenia navrhnuté na zníženie aerodynamického odporu

9.25.1.   Výkres a opis zariadenia

11.   SPOJENIA MEDZI ŤAŽNÝMI VOZIDLAMI A PRÍPOJNÝMI VOZIDLAMI A NÁVESMI

11.1.   Trieda a typ spojovacieho(-ích) zariadenia(-í) namontovaného(-ých) alebo určeného(-ých) na montáž: ...

11.2.   Parametre D, U, S a V namontovaného(-ých) spojovacieho(-ích) zariadenia(-í) alebo minimálne parametre D, U, S a V spojovacieho(-ích) zariadenia(-í), ktoré sa má resp. majú namontovať: ... daN

13.   OSOBITNÉ USTANOVENIA PRE AUTOBUSY A AUTOKARY

13.1.   Trieda vozidla: trieda I/trieda II/trieda III/trieda A/trieda B (27)

13.2.   Plocha pre cestujúcich (m2)

13.2.1.   Celkom (S0): ...

13.2.2.   Horné podlažie (S0a) (27): ...

13.2.3.   Dolné podlažie (S0b) (27): ...

13.2.4.   Pre stojacich cestujúcich (S1): ...

13.3.   Počet cestujúcich (sediacich a stojacich)

13.3.1.   Spolu (N): ...

13.3.2.   Horné podlažie (Na) (27): ...

13.3.3.   Dolné podlažie (Nb) (27): ...

13.4.   Počet sediacich cestujúcich

13.4.1.   Spolu (A): ...

13.4.2.   Horné podlažie (Aa) (27): ...

13.4.3.   Dolné podlažie (Ab) (27): ...

13.4.4.   Počet miest pre invalidné vozíky vo vozidlách kategórie M2 a M3: ...

13.7.   Objem batožinového priestoru (m3): ...

13.12.   Výkres s rozmermi ukazujúcimi usporiadanie interiéru, pokiaľ ide o miesta na sedenie, priestor pre stojacich, používateľov invalidných vozíkov, batožinový priestor vrátane nosičov a nosičov lyží, ak existuje.

Vysvetľujúce poznámky

| (b) | Pokiaľ prostriedky označenia typu obsahujú znaky, ktoré nie sú dôležité pre opis typu vozidla, komponentu alebo samostatnej technickej jednotky, ktorých sa týka tento informačný dokument, také znaky sú v dokumentácii znázornené symbolom „?“ (napr. ABC??123??). |
| --- | --- |

(b)

Pokiaľ prostriedky označenia typu obsahujú znaky, ktoré nie sú dôležité pre opis typu vozidla, komponentu alebo samostatnej technickej jednotky, ktorých sa týka tento informačný dokument, také znaky sú v dokumentácii znázornené symbolom „?“ (napr. ABC??123??).

| (g3) | — | definícia č. 6.20 |
| --- | --- | --- |

(g3)

—

definícia č. 6.20

| (g14) | — | definícia č. 6.9 |
| --- | --- | --- |

(g14)

—

definícia č. 6.9

| (l) | Táto hodnota sa zaokrúhľuje na najbližšiu desatinu milimetra. |
| --- | --- |

(l)

Táto hodnota sa zaokrúhľuje na najbližšiu desatinu milimetra.

| (o) | Stanovené v súlade s požiadavkami smernice Rady 80/1268/EHS (33). |
| --- | --- |

(o)

Stanovené v súlade s požiadavkami smernice Rady 80/1268/EHS (33).

ČASŤ B

Osvedčenie o typovom schválení ES

VZOR

Formát: A4 (210 × 297 mm)

OSVEDČENIE O TYPOVOM SCHVÁLENÍ ES

Oznámenie o:

| — | typovom schválení ES (1) |
| --- | --- |

—

typovom schválení ES (1)

typu vozidla, pokiaľ ide o jeho hmotnosti a rozmery

| — | rozšírení typového schválenia ES (1) |
| --- | --- |

—

rozšírení typového schválenia ES (1)

| — | zamietnutí typového schválenia ES (1) |
| --- | --- |

—

zamietnutí typového schválenia ES (1)

| — | odňatí typového schválenia ES (1) |
| --- | --- |

—

odňatí typového schválenia ES (1)

so zreteľom na nariadenie (EÚ) č. .../...

Typové schvaľovacie číslo ES:

Dôvod rozšírenia:

ODDIEL I

0.1.   Značka (obchodný názov výrobcu):

0.2.   Typ:

0.2.1.   Obchodný(-é) názov (názvy) (ak sú k dispozícii):

0.4.   Kategória vozidla(2):

0.5.   Názov spoločnosti a adresa výrobcu:

0.8.   Názov(-vy) a adresa(-y) montážneho(-nych) závodu(-ov):

0.9.   Meno a adresa prípadného zástupcu výrobcu:

ODDIEL II

1.   Prípadné doplňujúce informácie: pozri dodatok.

2.   Technická služba zodpovedná za vykonávanie skúšok:

3.   Dátum skúšobného protokolu:

4.   Číslo skúšobného protokolu:

5.   Prípadné poznámky:

6.   Miesto:

7.   Dátum:

8.   Podpis:

| Prílohy | : | 1 | Informačná dokumentácia (všetky strany musia byť opečiatkované orgánom typového schvaľovania). |
| --- | --- | --- | --- |

Prílohy

:

1

Informačná dokumentácia (všetky strany musia byť opečiatkované orgánom typového schvaľovania).

| 2 | Skúšobný protokol. |
| --- | --- |

2

Skúšobný protokol.

| 3 | V prípade vozidiel vybavených pružením, ktoré sú uznané za rovnocenné s pneumatickým pružením, skúšobný protokol a technický opis pruženia. |
| --- | --- |

3

V prípade vozidiel vybavených pružením, ktoré sú uznané za rovnocenné s pneumatickým pružením, skúšobný protokol a technický opis pruženia.

---

(1)  Klasifikácia podľa definícií uvedených v oddiele A prílohy II.

(2)  „Riadenie vpredu vedľa motora“ ako je definované v bode 2.7. prílohy I k smernici Rady 74/297/EHS ().

(3)  Ú. v. ES L 165, 20.6.1974, s. 16.

(4)  Keď existuje jedna verzia so štandardnou kabínou a iná s kabínou s lôžkovou úpravou, uveďte pre obe verzie údaje o hmotnostiach a rozmeroch.

(5)  Norma ISO 612: 1978 – Cestné vozidlá – Rozmery motorových vozidiel a vlečných vozidiel – podmienky a definície.

(6)  Nadštandardné vybavenie, ktoré ovplyvňuje rozmery vozidla sa musí špecifikovať.

(7)

| (g1) | — | definícia č. 6.4 |
| --- | --- | --- |

(g1)

—

definícia č. 6.4

(8)

| (g2) | — | definícia č. 6.19.2. |
| --- | --- | --- |

(g2)

—

definícia č. 6.19.2.

(9)

| (g4) | — | definícia č. 6.5 |
| --- | --- | --- |

(g4)

—

definícia č. 6.5

(10)

| (g5) | — | definícia č. 6.1 a pre vozidlá inej kategórie ako M1.
  V prípade prípojných vozidiel, dĺžka sa špecifikuje tak, ako je uvedené v definícii č. 6.1.2. normy ISO 612: 1978. |
| --- | --- | --- |

(g5)

—

definícia č. 6.1 a pre vozidlá inej kategórie ako M1.

V prípade prípojných vozidiel, dĺžka sa špecifikuje tak, ako je uvedené v definícii č. 6.1.2. normy ISO 612: 1978.

(11)

| (g6) | — | definícia č. 6.17. |
| --- | --- | --- |

(g6)

—

definícia č. 6.17.

(12)

| (g7) | — | definícia č. 6.2 a pre vozidlá inej kategórie ako M1. |
| --- | --- | --- |

(g7)

—

definícia č. 6.2 a pre vozidlá inej kategórie ako M1.

(13)

| (g8) | — | definícia č. 6.3 a pre vozidlá inej kategórie ako M1. |
| --- | --- | --- |

(g8)

—

definícia č. 6.3 a pre vozidlá inej kategórie ako M1.

(14)

| (g9) | — | definícia č. 6.6 |
| --- | --- | --- |

(g9)

—

definícia č. 6.6

(15)

| (g10) | — | definícia č. 6.10 |
| --- | --- | --- |

(g10)

—

definícia č. 6.10

(16)  Iba na účely definície terénnych vozidiel.

(17)

| (g11) | — | definícia č. 6.7 |
| --- | --- | --- |

(g11)

—

definícia č. 6.7

(18)

| (g12) | — | definícia č. 6.11. |
| --- | --- | --- |

(g12)

—

definícia č. 6.11.

(19)

| (g13) | — | definícia č. 6.18.1. |
| --- | --- | --- |

(g13)

—

definícia č. 6.18.1.

(20)  Hmotnosť vodiča sa predpokladá 75 kg.

Systémy plnené kvapalinami (s výnimkou systémov na odpadovú vodu, ktoré musia zostať prázdne) sa naplnia na 100 % objemu podľa špecifikácií výrobcu.

Informácie uvedené v bode 2.6 písm. a) a 2.6.1 písm. a) sa nemusia poskytovať pre vozidlá kategórií N2, N3, M2, M3, O3, a O4.

(21)  V prípade prívesov alebo návesov a u vozidiel spojených s prívesom alebo s návesom, kde je na spojovacie zariadenie alebo na točnicu prenášané značné vertikálne zaťaženie, sa toto zaťaženie po vydelení štandardným gravitačným zrýchlením zahrnie do maximálnej technicky prípustnej hmotnosti.

(22)  „Previs spojovacieho zariadenia“ je vodorovná vzdialenosť medzi spojovacím zariadením pre prípojné vozidlá so stredovou nápravou a osou zadnej nápravy (zadných náprav).

(23)  Uveďte tak, aby bola pre každú technickú konfiguráciu typu vozidla zrejmá skutočná hodnota.

(24)  V prípade vozidla, ktoré jazdí na benzín, naftu, atď., alebo tiež v kombinácii s iným palivom, sa údaje uvedú znova.

V prípade nekonvenčných motorov a systémov výrobca poskytne údaje rovnocenné s údajmi, ktoré sú tu uvedené.

(25)  Stanovené v súlade s požiadavkami smernice Rady 80/1269/EHS ().

(26)  Ú. v. ES L 375, 31.12.1980, s. 46.

(27)  Táto hodnota sa zaokrúhľuje na najbližšiu desatinu milimetra.

(28)  Stanovené údaje uveďte pre všetky navrhované varianty.

(29)  V prípade pneumatík kategórie Z určených na montáž na vozidlá, ktorých maximálna rýchlosť prekračuje 300 km/h, sa musia poskytnúť rovnocenné informácie.

(30)  Počet miest na sedenie, ktorý sa uvedie, je ten, keď je vozidlo v pohybe. Rozsah sa môže špecifikovať v prípade modulárneho usporiadania.

(31)  Bod „R“ alebo „referenčný bod sedenia“ je konštrukčný bod definovaný výrobcom vozidla pre každú polohu sedenia a stanovený vzhľadom na trojrozmerný referenčný systém, ako je špecifikované v prílohe III k smernici 77/649/EHS ().

(32)  Ú. v. ES L 267, 19.10.1977, s. 1.

(33)  OJ L 375, 31.12.1980, p. 36.

Dodatok

k osvedčeniu o typovom schválení ES č. ...

Poznámky

| 1. | Vozidlo bolo typovo schválené v súlade s článkom 6 ods. 1 tohto nariadenia (t. j. najkrajnejšie rozmery vozidla presahujú maximálne rozmery uvedené v časti A, B, C alebo D prílohy I): ... áno/nie (1) |
| --- | --- |

1.

Vozidlo bolo typovo schválené v súlade s článkom 6 ods. 1 tohto nariadenia (t. j. najkrajnejšie rozmery vozidla presahujú maximálne rozmery uvedené v časti A, B, C alebo D prílohy I): ... áno/nie (1)

| 2. | Vozidlo je vybavené pneumatickým pružením ... áno/nie (1) |
| --- | --- |

2.

Vozidlo je vybavené pneumatickým pružením ... áno/nie (1)

| 3. | Vozidlo je vybavené pružením uznaným za rovnocenné s pneumatickým pružením: ... áno/nie (1) |
| --- | --- |

3.

Vozidlo je vybavené pružením uznaným za rovnocenné s pneumatickým pružením: ... áno/nie (1)

| 4. | Vozidlo spĺňa požiadavky na terénne vozidlo: ... áno/nie (1) |
| --- | --- |

4.

Vozidlo spĺňa požiadavky na terénne vozidlo: ... áno/nie (1)

Vysvetlivky:

| (2) | Vymedzená v oddiele A prílohy II. |
| --- | --- |

(2)

Vymedzená v oddiele A prílohy II.

---

(1)  Nehodiace sa preškrtnite.

PRÍLOHA VI

Zmeny a doplnky príloh I, III, IX a XVI k smernici 2007/46/ES

Smernica 2007/46/ES sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Príloha I sa mení a dopĺňa takto:






  a) | Bod 0.5 sa nahrádza takto:
  0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“ |
| --- | --- | --- |

1.

Príloha I sa mení a dopĺňa takto:

a)

Bod 0.5 sa nahrádza takto:

0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“

| b) | Bod 1.9 sa nahrádza takto:
  1.9.   Uveďte, či je ťažné vozidlo určené na ťahanie návesov alebo iných prípojných vozidiel a či je prípojné vozidlo návesom, ojovým prívesom, prívesom so stredovou nápravou alebo prívesom s pevným ojom: ...“ |
| --- | --- |

b)

Bod 1.9 sa nahrádza takto:

1.9.   Uveďte, či je ťažné vozidlo určené na ťahanie návesov alebo iných prípojných vozidiel a či je prípojné vozidlo návesom, ojovým prívesom, prívesom so stredovou nápravou alebo prívesom s pevným ojom: ...“

| c) | Pridáva sa tento bod 1.10:
  1.10.   Uveďte, či je vozidlo špeciálne určené na prepravu tovaru s regulovanou teplotou: ...“ |
| --- | --- |

c)

Pridáva sa tento bod 1.10:

1.10.   Uveďte, či je vozidlo špeciálne určené na prepravu tovaru s regulovanou teplotou: ...“

| d) | Bod 2. sa nahrádza takto:
  „2.   HMOTNOSTI A ROZMERY (f) (g) (7)
  (v kg a mm) (v prípade potreby uveďte odkaz na výkres)“ |
| --- | --- |

d)

Bod 2. sa nahrádza takto:

„2.   HMOTNOSTI A ROZMERY (f) (g) (7)

(v kg a mm) (v prípade potreby uveďte odkaz na výkres)“

| e) | Body 2.1.1.1, 2.1.1.1.1 a 2.1.1.1.2 sa nahrádzajú takto:
  „2.1.2.   Vozidlá s tromi alebo viacerými nápravami
  2.1.2.1.   Vzdialenosť medzi susediacimi nápravami, od prvej nápravy vpredu k poslednej náprave vzadu: ...
  2.1.2.2.   Celková vzdialenosť medzi nápravami: ...“ |
| --- | --- |

e)

Body 2.1.1.1, 2.1.1.1.1 a 2.1.1.1.2 sa nahrádzajú takto:

„2.1.2.   Vozidlá s tromi alebo viacerými nápravami

2.1.2.1.   Vzdialenosť medzi susediacimi nápravami, od prvej nápravy vpredu k poslednej náprave vzadu: ...

2.1.2.2.   Celková vzdialenosť medzi nápravami: ...“

| f) | Body 2.5 a 2.5.1 sa nahrádzajú takto:
  2.5.   Minimálna hmotnosť pôsobiaca na riadiacu nápravu resp. nápravy v prípade neúplných vozidiel:

  ...“ |
| --- | --- |

f)

Body 2.5 a 2.5.1 sa nahrádzajú takto:

2.5.   Minimálna hmotnosť pôsobiaca na riadiacu nápravu resp. nápravy v prípade neúplných vozidiel:

...“

| g) | Bod 2.6. a 2.6.1 sa nahrádzajú takto:
  „2.6.   Hmotnosť v pohotovostnom stave (h)






  a) | minimálna a maximálna pre každý variant: ... |
| --- | --- | --- |

g)

Bod 2.6. a 2.6.1 sa nahrádzajú takto:

„2.6.   Hmotnosť v pohotovostnom stave (h)

a)

minimálna a maximálna pre každý variant: ...

| b) | hmotnosť každej verzie (musí byť poskytnutá tabuľka): ... |
| --- | --- |

b)

hmotnosť každej verzie (musí byť poskytnutá tabuľka): ...

2.6.1.   Rozloženie tejto hmotnosti na nápravy a, v prípade návesu alebo prípojného vozidla so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom, hmotnosť pôsobiaca na bod spojenia: ...

| a) | minimálna a maximálna pre každý variant: ... |
| --- | --- |

a)

minimálna a maximálna pre každý variant: ...

| b) | hmotnosť každej verzie (musí byť poskytnutá tabuľka): ...“ |
| --- | --- |

b)

hmotnosť každej verzie (musí byť poskytnutá tabuľka): ...“

| h) | Vkladá sa tento bod 2.6.2 v znení:
  2.6.2.   Hmotnosť nadštandardného vybavenia [pozri definíciu stanovenú v článku 2 bode 5 nariadenia Komisie (EÚ) č. 1230/2012 (1)]: ... |
| --- | --- |

h)

Vkladá sa tento bod 2.6.2 v znení:

2.6.2.   Hmotnosť nadštandardného vybavenia [pozri definíciu stanovenú v článku 2 bode 5 nariadenia Komisie (EÚ) č. 1230/2012 (1)]: ...

| i) | bod 2.10 sa nahrádza takto:
  2.10.   Technicky prípustná maximálna hmotnosť na každú skupinu náprav: ...“ |
| --- | --- |

i)

bod 2.10 sa nahrádza takto:

2.10.   Technicky prípustná maximálna hmotnosť na každú skupinu náprav: ...“

| j) | bod 2.11 sa nahrádza takto:
  „2.11   Technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť ťažného vozidla

  v prípade:“ |
| --- | --- |

j)

bod 2.11 sa nahrádza takto:

„2.11   Technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť ťažného vozidla

v prípade:“

| k) | Bod 2.11.4 sa nahrádza takto:
  2.11.4.   Príves s pevným ojom: ...“ |
| --- | --- |

k)

Bod 2.11.4 sa nahrádza takto:

2.11.4.   Príves s pevným ojom: ...“

| l) | Bod 2.11.5 sa nahrádza týmto:
  2.11.5   Technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy stave (3): ...“ |
| --- | --- |

l)

Bod 2.11.5 sa nahrádza týmto:

2.11.5   Technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy stave (3): ...“

| m) | Body 2.12, 2.12.1 a 2.12.2 sa nahrádzajú takto:
  „2.12.   Technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia:

  2.12.1.   ťažného vozidla: ...
  2.12.2.   návesu alebo prívesu so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom: ...“ |
| --- | --- |

m)

Body 2.12, 2.12.1 a 2.12.2 sa nahrádzajú takto:

„2.12.   Technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia:

2.12.1.   ťažného vozidla: ...

2.12.2.   návesu alebo prívesu so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom: ...“

| n) | Body 2.16 až 2.16.5 sa nahrádzajú takto:
  „2.16.   Prípustné maximálne evidenčné/prevádzkové hmotnosti (nepovinné)

  2.16.1.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková naložená hmotnosť: ...
  2.16.2.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na každú nápravu a v prípade návesov alebo prípojných vozidiel so stredovou nápravou, určené zaťaženie v bode spojenia uvedené výrobcom, ak je menšie než technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia: ...
  2.16.3.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na každú skupinu náprav: ...
  2.16.4.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková prípojná hmotnosť: ...
  2.16.5.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť jazdnej súpravy: ...“ |
| --- | --- |

n)

Body 2.16 až 2.16.5 sa nahrádzajú takto:

„2.16.   Prípustné maximálne evidenčné/prevádzkové hmotnosti (nepovinné)

2.16.1.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková naložená hmotnosť: ...

2.16.2.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na každú nápravu a v prípade návesov alebo prípojných vozidiel so stredovou nápravou, určené zaťaženie v bode spojenia uvedené výrobcom, ak je menšie než technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia: ...

2.16.3.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na každú skupinu náprav: ...

2.16.4.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková prípojná hmotnosť: ...

2.16.5.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť jazdnej súpravy: ...“

| o) | Pridáva sa tento bod 13.12:
  13.12.   Výkres s rozmermi ukazujúcimi usporiadanie interiéru, pokiaľ ide o miesta na sedenie, priestor pre stojacich, používateľov invalidných vozíkov, batožinový priestor vrátane nosičov a nosičov lyží, ak existuje“ |
| --- | --- |

o)

Pridáva sa tento bod 13.12:

13.12.   Výkres s rozmermi ukazujúcimi usporiadanie interiéru, pokiaľ ide o miesta na sedenie, priestor pre stojacich, používateľov invalidných vozíkov, batožinový priestor vrátane nosičov a nosičov lyží, ak existuje“

| p) | Vysvetlivky sa menia a dopĺňajú takto:






  i) | Vkladá sa táto poznámka (7):






  „(7) | Musí sa špecifikovať nadštandardné vybavenie, ktoré ovplyvňuje rozmery vozidla.“ |
| --- | --- | --- | --- |

p)

Vysvetlivky sa menia a dopĺňajú takto:

i)

Vkladá sa táto poznámka (7):

„(7)

Musí sa špecifikovať nadštandardné vybavenie, ktoré ovplyvňuje rozmery vozidla.“

| ii) | Poznámka (h) sa nahrádza takto:






  „(h) | Hmotnosť vodiča sa predpokladá 75 kg.
  Systémy obsahujúce kvapaliny (s výnimkou tých na úžitkovú vodu, ktoré musia zostať prázdne) sú naplnené na 100 % objemu uvedeného výrobcom.
  Informácie uvedené v bode 2.6 písm. b) a bode 2.6.1 písm. b) nemusia byť v prípade vozidiel kategórií N2, N3, M2, M3, O3,a O4 uvedené.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

Poznámka (h) sa nahrádza takto:

„(h)

Hmotnosť vodiča sa predpokladá 75 kg.

Systémy obsahujúce kvapaliny (s výnimkou tých na úžitkovú vodu, ktoré musia zostať prázdne) sú naplnené na 100 % objemu uvedeného výrobcom.

Informácie uvedené v bode 2.6 písm. b) a bode 2.6.1 písm. b) nemusia byť v prípade vozidiel kategórií N2, N3, M2, M3, O3,a O4 uvedené.“

| 2. | Časť I prílohy III sa mení a dopĺňa takto:






  a) | Oddiel A sa mení a dopĺňa takto:






  i) | bod 0.5 sa nahrádza takto:
  0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Časť I prílohy III sa mení a dopĺňa takto:

a)

Oddiel A sa mení a dopĺňa takto:

i)

bod 0.5 sa nahrádza takto:

0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“

| ii) | Dopĺňajú sa tieto body 1.9 a 1.10:
  1.9.   Uveďte, či je ťažné vozidlo určené na ťahanie návesov alebo iných prípojných vozidiel a či je prípojné vozidlo návesom, prípojným vozidlom s ojom, prípojným vozidlom so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom: ...
  1.10.   Uveďte, či je vozidlo špeciálne určené na prepravu tovaru s regulovanou teplotou: ...“ |
| --- | --- |

ii)

Dopĺňajú sa tieto body 1.9 a 1.10:

1.9.   Uveďte, či je ťažné vozidlo určené na ťahanie návesov alebo iných prípojných vozidiel a či je prípojné vozidlo návesom, prípojným vozidlom s ojom, prípojným vozidlom so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom: ...

1.10.   Uveďte, či je vozidlo špeciálne určené na prepravu tovaru s regulovanou teplotou: ...“

| iii) | Bod 2. sa nahrádza takto:
  „2.   HMOTNOSTI A ROZMERY (f) (g) (7)
  (v kg a mm) (v prípade potreby uveďte odkaz na výkres)“ |
| --- | --- |

iii)

Bod 2. sa nahrádza takto:

„2.   HMOTNOSTI A ROZMERY (f) (g) (7)

(v kg a mm) (v prípade potreby uveďte odkaz na výkres)“

| iv) | vkladá sa nasledujúci bod 2.5:
  2.5.   Minimálna hmotnosť pôsobiaca na riadiacu nápravu resp. nápravy v prípade neúplných vozidiel: ...“ |
| --- | --- |

iv)

vkladá sa nasledujúci bod 2.5:

2.5.   Minimálna hmotnosť pôsobiaca na riadiacu nápravu resp. nápravy v prípade neúplných vozidiel: ...“

| v) | Body 2.6. a 2.6.1 sa nahrádzajú takto:
  „2.6.   Hmotnosť v pohotovostnom stave (h)






  a) | minimálna a maximálna pre každý variant: ... |
| --- | --- | --- |

v)

Body 2.6. a 2.6.1 sa nahrádzajú takto:

„2.6.   Hmotnosť v pohotovostnom stave (h)

a)

minimálna a maximálna pre každý variant: ...

| b) | hmotnosť každej verzie (musí byť poskytnutá tabuľka): ... |
| --- | --- |

b)

hmotnosť každej verzie (musí byť poskytnutá tabuľka): ...

2.6.1.   Rozloženie tejto hmotnosti na nápravy a, v prípade návesu alebo prívesu so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom, hmotnosť pôsobiaca na bod spojenia:

| a) | minimálna a maximálna pre každý variant: ... |
| --- | --- |

a)

minimálna a maximálna pre každý variant: ...

| b) | hmotnosť každej verzie (musí byť poskytnutá tabuľka): ...“ |
| --- | --- |

b)

hmotnosť každej verzie (musí byť poskytnutá tabuľka): ...“

| vi) | Vkladá sa tento bod 2.6.2:
  2.6.2.   Hmotnosť nadštandardného vybavenia [pozri definíciu v článku 2 bode 5 nariadenia (EÚ) č. 1230/2012]: ...“ |
| --- | --- |

vi)

Vkladá sa tento bod 2.6.2:

2.6.2.   Hmotnosť nadštandardného vybavenia [pozri definíciu v článku 2 bode 5 nariadenia (EÚ) č. 1230/2012]: ...“

| vii) | bod 2.10 sa nahrádza takto:
  2.10.   Technicky prípustná hmotnosť na každú skupinu náprav: ...“ |
| --- | --- |

vii)

bod 2.10 sa nahrádza takto:

2.10.   Technicky prípustná hmotnosť na každú skupinu náprav: ...“

| viii) | bod 2.11 sa nahrádza takto:
  „2.11   Technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť ťažného vozidla

  v prípade:“ |
| --- | --- |

viii)

bod 2.11 sa nahrádza takto:

„2.11   Technicky prípustná maximálna prípojná hmotnosť ťažného vozidla

v prípade:“

| ix) | Bod 2.11.4 sa nahrádza takto:
  2.11.4.   Príves s pevným ojom: ...“ |
| --- | --- |

ix)

Bod 2.11.4 sa nahrádza takto:

2.11.4.   Príves s pevným ojom: ...“

| x) | Bod 2.11.5 sa nahrádza takto:
  2.11.5   Technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy (3): ...“ |
| --- | --- |

x)

Bod 2.11.5 sa nahrádza takto:

2.11.5   Technicky prípustná maximálna naložená hmotnosť jazdnej súpravy (3): ...“

| xi) | Body 2.12, 2.12.1 a 2.12.2 sa nahrádzajú takto:
  „2.12.   Technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia:

  2.12.1.   ťažného vozidla: ...
  2.12.2.   návesu alebo prívesu so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom: ...“ |
| --- | --- |

xi)

Body 2.12, 2.12.1 a 2.12.2 sa nahrádzajú takto:

„2.12.   Technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia:

2.12.1.   ťažného vozidla: ...

2.12.2.   návesu alebo prívesu so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom: ...“

| xii) | Body 2.16 až 2.16.5 sa nahrádzajú takto:
  „2.16.   Prípustné maximálne evidenčné/prevádzkové hmotnosti (nepovinné)

  2.16.1.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková naložená hmotnosť: ...
  2.16.2.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na každú nápravu a v prípade návesov alebo prívesov so stredovou nápravou, určené zaťaženie v bode spojenia uvedené výrobcom, ak je menšie než technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia: ...
  2.16.3.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na každú skupinu náprav: ...
  2.16.4.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková prípojná hmotnosť: ...
  2.16.5.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť jazdnej súpravy: ...“ |
| --- | --- |

xii)

Body 2.16 až 2.16.5 sa nahrádzajú takto:

„2.16.   Prípustné maximálne evidenčné/prevádzkové hmotnosti (nepovinné)

2.16.1.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková naložená hmotnosť: ...

2.16.2.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na každú nápravu a v prípade návesov alebo prívesov so stredovou nápravou, určené zaťaženie v bode spojenia uvedené výrobcom, ak je menšie než technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia: ...

2.16.3.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na každú skupinu náprav: ...

2.16.4.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková prípojná hmotnosť: ...

2.16.5.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť jazdnej súpravy: ...“

| b) | Oddiel B sa mení a dopĺňa takto:






  i) | Bod 0.5 sa nahrádza takto:
  0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“ |
| --- | --- | --- |

b)

Oddiel B sa mení a dopĺňa takto:

i)

Bod 0.5 sa nahrádza takto:

0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“

| ii) | Dopĺňajú sa tieto body 1.9 a 1.10:
  1.9.   Uveďte, či je ťažné vozidlo určené na ťahanie návesov alebo iných prípojných vozidiel a či je prípojné vozidlo návesom, ojovým prívesom, prívesom so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom: ...
  1.10.   Uveďte, či je vozidlo špeciálne určené na prepravu tovaru s regulovanou teplotou: ...“ |
| --- | --- |

ii)

Dopĺňajú sa tieto body 1.9 a 1.10:

1.9.   Uveďte, či je ťažné vozidlo určené na ťahanie návesov alebo iných prípojných vozidiel a či je prípojné vozidlo návesom, ojovým prívesom, prívesom so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom: ...

1.10.   Uveďte, či je vozidlo špeciálne určené na prepravu tovaru s regulovanou teplotou: ...“

| iii) | Bod 2. sa nahrádza takto:
  „2.   HMOTNOSTI A ROZMERY (f) (g) (7)
  (v kg a mm) (v prípade potreby uveďte odkaz na výkres)“ |
| --- | --- |

iii)

Bod 2. sa nahrádza takto:

„2.   HMOTNOSTI A ROZMERY (f) (g) (7)

(v kg a mm) (v prípade potreby uveďte odkaz na výkres)“

| iv) | Body 2.6. a 2.6.1 sa nahrádzajú takto:
  „2.6.   Hmotnosť v pohotovostnom stave (h)






  a) | minimálna a maximálna pre každý variant: ... |
| --- | --- | --- |

iv)

Body 2.6. a 2.6.1 sa nahrádzajú takto:

„2.6.   Hmotnosť v pohotovostnom stave (h)

a)

minimálna a maximálna pre každý variant: ...

| b) | hmotnosť každej verzie (musí byť poskytnutá tabuľka): ... |
| --- | --- |

b)

hmotnosť každej verzie (musí byť poskytnutá tabuľka): ...

2.6.1.   Rozloženie tejto hmotnosti na nápravy a, v prípade návesu alebo prívesu so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom, hmotnosť pôsobiaca na bod spojenia: ...

| a) | minimálna a maximálna pre každý variant: ... |
| --- | --- |

a)

minimálna a maximálna pre každý variant: ...

| b) | hmotnosť každej verzie (musí byť poskytnutá tabuľka): ...“ |
| --- | --- |

b)

hmotnosť každej verzie (musí byť poskytnutá tabuľka): ...“

| v) | Vkladá sa tento bod 2.6.2:
  2.6.2.   Hmotnosť nadštandardného vybavenie [pozri definíciu v článku 2 bode 5 nariadenia (EÚ) č. 1230/2012]: ...“ |
| --- | --- |

v)

Vkladá sa tento bod 2.6.2:

2.6.2.   Hmotnosť nadštandardného vybavenie [pozri definíciu v článku 2 bode 5 nariadenia (EÚ) č. 1230/2012]: ...“

| vi) | bod 2.10 sa nahrádza takto:
  2.10.   Technicky prípustná hmotnosť na každú skupinu náprav: ...“ |
| --- | --- |

vi)

bod 2.10 sa nahrádza takto:

2.10.   Technicky prípustná hmotnosť na každú skupinu náprav: ...“

| vii) | Body 2.12 a 2.12.2 sa nahrádzajú takto:
  „2.12.   Technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia:

  2.12.2.   návesu alebo prívesu so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom: ...“ |
| --- | --- |

vii)

Body 2.12 a 2.12.2 sa nahrádzajú takto:

„2.12.   Technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia:

2.12.2.   návesu alebo prívesu so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom: ...“

| viii) | Body 2.16 až 2.16.3 sa nahrádzajú takto:
  „2.16.   Prípustné maximálne evidenčné/prevádzkové hmotnosti (nepovinné)

  2.16.1.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková naložená hmotnosť: ...
  2.16.2.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na každú nápravu a v prípade návesov alebo prívesov so stredovou nápravou, určené zaťaženie v bode spojenia uvedené výrobcom, ak je menšie než technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia: ...
  2.16.3.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na každú skupinu náprav: ...“ |
| --- | --- |

viii)

Body 2.16 až 2.16.3 sa nahrádzajú takto:

„2.16.   Prípustné maximálne evidenčné/prevádzkové hmotnosti (nepovinné)

2.16.1.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková naložená hmotnosť: ...

2.16.2.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na každú nápravu a v prípade návesov alebo prívesov so stredovou nápravou, určené zaťaženie v bode spojenia uvedené výrobcom, ak je menšie než technicky prípustná maximálna hmotnosť v bode spojenia: ...

2.16.3.   Prípustná maximálna evidenčná/prevádzková hmotnosť na každú skupinu náprav: ...“

| ix) | Bod 2.16.5 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

ix)

Bod 2.16.5 sa vypúšťa.

| 3. | Príloha IX sa mení a dopĺňa takto:






  a) | Vo „vzore A1 – Strana 1 – Dokončené vozidlá – Osvedčenie ES o zhode“, sa bod 0.5 nahrádza takto:
  0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“ |
| --- | --- | --- |

3.

Príloha IX sa mení a dopĺňa takto:

a)

Vo „vzore A1 – Strana 1 – Dokončené vozidlá – Osvedčenie ES o zhode“, sa bod 0.5 nahrádza takto:

0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“

| b) | Vo „vzore A2 – Strana 1 – Dokončené vozidlá typovo schvaľované v malých sériách – [rok] – [poradové číslo] – Osvedčenie ES o zhode“, sa bod 0.5 nahrádza takto:
  0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“ |
| --- | --- |

b)

Vo „vzore A2 – Strana 1 – Dokončené vozidlá typovo schvaľované v malých sériách – [rok] – [poradové číslo] – Osvedčenie ES o zhode“, sa bod 0.5 nahrádza takto:

0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“

| c) | Vo „vzore AB – Strana 1 – Dokončované vozidlá – Osvedčenie ES o zhode“, sa bod 0.5 nahrádza takto:
  0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“ |
| --- | --- |

c)

Vo „vzore AB – Strana 1 – Dokončované vozidlá – Osvedčenie ES o zhode“, sa bod 0.5 nahrádza takto:

0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“

| d) | Vo „vzore C1 – Strana 1 – Nedokončené vozidlá – Osvedčenie ES o zhode“, sa bod 0.5 nahrádza takto:
  0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“ |
| --- | --- |

d)

Vo „vzore C1 – Strana 1 – Nedokončené vozidlá – Osvedčenie ES o zhode“, sa bod 0.5 nahrádza takto:

0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“

| e) | Vo „vzore C2 – Strana 1 – Nedokončené vozidlá typovo schvaľované v malých sériách – [rok] – [poradové číslo] – Osvedčenie ES o zhode“, sa bod 0.5 nahrádza takto:
  0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“ |
| --- | --- |

e)

Vo „vzore C2 – Strana 1 – Nedokončené vozidlá typovo schvaľované v malých sériách – [rok] – [poradové číslo] – Osvedčenie ES o zhode“, sa bod 0.5 nahrádza takto:

0.5   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...“

| f) | Na „strane 2 – Kategória vozidla M1 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 mení takto:
  13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ...kg“ |
| --- | --- |

f)

Na „strane 2 – Kategória vozidla M1 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 mení takto:

13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ...kg“

| g) | Na „strane 2 – Kategória vozidla M1 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:
  13.2.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“ |
| --- | --- |

g)

Na „strane 2 – Kategória vozidla M1 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:

13.2.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“

| h) | Na „strane 2 – Kategória vozidla M2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 nahrádza takto:
  13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“ |
| --- | --- |

h)

Na „strane 2 – Kategória vozidla M2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 nahrádza takto:

13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“

| i) | Na „strane 2 – Kategória vozidla M2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:
  13.2.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“ |
| --- | --- |

i)

Na „strane 2 – Kategória vozidla M2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:

13.2.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“

| j) | Na „strane 2 – Kategória vozidla M3 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 nahrádza takto:
  13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“ |
| --- | --- |

j)

Na „strane 2 – Kategória vozidla M3 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 nahrádza takto:

13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“

| k) | Na „strane 2 – Kategória vozidla M3 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:
  13.2.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“ |
| --- | --- |

k)

Na „strane 2 – Kategória vozidla M3 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:

13.2.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“

| l) | Na „strane 2 – Kategória vozidla N1 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 nahrádza takto:
  13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“ |
| --- | --- |

l)

Na „strane 2 – Kategória vozidla N1 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 nahrádza takto:

13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“

| m) | Na „strane 2 – Kategória vozidla N1 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:
  13.2.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“ |
| --- | --- |

m)

Na „strane 2 – Kategória vozidla N1 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:

13.2.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“

| n) | Na „strane 2 – Kategória vozidla N2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 nahrádza takto:
  13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“ |
| --- | --- |

n)

Na „strane 2 – Kategória vozidla N2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 nahrádza takto:

13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“

| o) | Na „strane 2 – Kategória vozidla N2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:
  13.2.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“ |
| --- | --- |

o)

Na „strane 2 – Kategória vozidla N2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:

13.2.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“

| p) | Na „strane 2 – Kategória vozidla N3 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 nahrádza takto:
  13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“ |
| --- | --- |

p)

Na „strane 2 – Kategória vozidla N3 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 nahrádza takto:

13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“

| q) | Na „strane 2 – Kategória vozidla N3 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:
  13.2.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“ |
| --- | --- |

q)

Na „strane 2 – Kategória vozidla N3 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:

13.2.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“

| r) | Na „strane 2 – Kategórie vozidiel O1 a O2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 nahrádza takto:
  13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“ |
| --- | --- |

r)

Na „strane 2 – Kategórie vozidiel O1 a O2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 nahrádza takto:

13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“

| s) | Na „strane 2 – Kategórie vozidiel O1 a O2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:
  13.2.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“ |
| --- | --- |

s)

Na „strane 2 – Kategórie vozidiel O1 a O2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:

13.2.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“

| t) | Na „strane 2 – Kategórie vozidiel O3 a O4 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 nahrádza takto:
  13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“ |
| --- | --- |

t)

Na „strane 2 – Kategórie vozidiel O3 a O4 (dokončené a dokončované vozidlá)“ sa bod 13 nahrádza takto:

13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“

| u) | Na „strane 2 – Kategória vozidla M1 (nedokončené vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:
  13.2.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“ |
| --- | --- |

u)

Na „strane 2 – Kategória vozidla M1 (nedokončené vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13.2:

13.2.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“

| v) | Na „strane 2 – Kategória vozidla M1 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:
  14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“ |
| --- | --- |

v)

Na „strane 2 – Kategória vozidla M1 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:

14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“

| w) | Na „strane 2 – Kategória vozidla M2 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:
  14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“ |
| --- | --- |

w)

Na „strane 2 – Kategória vozidla M2 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:

14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“

| x) | Na „strane 2 – Kategória vozidla M3 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:
  14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“ |
| --- | --- |

x)

Na „strane 2 – Kategória vozidla M3 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:

14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“

| y) | Na „strane 2 – Kategória vozidla N1 (nedokončené vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13:
  13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“ |
| --- | --- |

y)

Na „strane 2 – Kategória vozidla N1 (nedokončené vozidlá)“ sa pridáva tento bod 13:

13.   Hmotnosť v pohotovostnom stave: ... kg“

| z) | Na „strane 2 – Kategória vozidla N1 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:
  14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“ |
| --- | --- |

z)

Na „strane 2 – Kategória vozidla N1 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:

14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“

| aa) | Na „strane 2 – Kategória vozidla N2 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:
  14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“ |
| --- | --- |

aa)

Na „strane 2 – Kategória vozidla N2 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:

14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“

| ab) | Na „strane 2 – Kategória vozidla N3 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:
  14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“ |
| --- | --- |

ab)

Na „strane 2 – Kategória vozidla N3 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:

14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“

| ac) | Na „strane 2 – Kategórie vozidiel O1 a O2 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:
  14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“ |
| --- | --- |

ac)

Na „strane 2 – Kategórie vozidiel O1 a O2 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:

14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“

| ad) | Na „strane 2 – Kategórie vozidiel O3 a O4 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:
  14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“ |
| --- | --- |

ad)

Na „strane 2 – Kategórie vozidiel O3 a O4 (nedokončené vozidlá)“ sa bod 14 nahrádza takto:

14.   Skutočná hmotnosť vozidla: ... kg“

| ae) | Vo „vysvetlivkách k prílohe IX“ sa vypúšťa vysvetlivka (f). |
| --- | --- |

ae)

Vo „vysvetlivkách k prílohe IX“ sa vypúšťa vysvetlivka (f).

| 4. | Príloha XVI sa mení a dopĺňa takto:






  a) | Do zoznamu regulačných aktov sa dopĺňa sa položka 44:
  „44   Nariadenie (EÚ) č. 1230/2012“ |
| --- | --- | --- |

4.

Príloha XVI sa mení a dopĺňa takto:

a)

Do zoznamu regulačných aktov sa dopĺňa sa položka 44:

„44   Nariadenie (EÚ) č. 1230/2012“

| b) | Do dodatku 2 sa vkladá táto položka 44: | Odkaz na regulačný akt | Príloha a odsek | Osobitné podmienky |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „44 | nariadenie (EÚ) č. 1230/2012 | oddiely 7 a 8 v časti B prílohy I | a) | Skontrolujte súlad s požiadavkami na manévrovateľnosť vrátane manévrovateľnosti vozidiel vybavených zdvíhateľnými nápravami alebo nápravami s premiestniteľným zaťažením. |

b)

Do dodatku 2 sa vkladá táto položka 44:

Odkaz na regulačný akt

Príloha a odsek

Osobitné podmienky

„44

nariadenie (EÚ) č. 1230/2012

oddiely 7 a 8 v časti B prílohy I

a)

Skontrolujte súlad s požiadavkami na manévrovateľnosť vrátane manévrovateľnosti vozidiel vybavených zdvíhateľnými nápravami alebo nápravami s premiestniteľným zaťažením.

oddiely 6 a 7 v časti C prílohy I

| b) | Meranie maximálneho zadného vybočenia.“ |
| --- | --- |

b)

Meranie maximálneho zadného vybočenia.“

---

(1)  Ú. v. EÚ L 353, 21.12.2012, s. 31.“

PRÍLOHA VII

„PRÍLOHA XII

OBMEDZENIA MALÝCH SÉRIÍ A OBMEDZENIA KONČIACICH SÉRIÍ

A.   OBMEDZENIA MALÝCH SÉRIÍ

| 1. | Počet kusov jedného typu vozidla, ktorý sa má evidovať, predať alebo uviesť do prevádzky v premávke ročne v Európskej únii podľa článku 22 neprekročí pre príslušnú kategóriu vozidiel počet uvedený v tabuľke:






  Kategória | Jednotky |
| --- | --- | --- |
| M1 | 1 000 |
| M2, M3 | 0 |
| N1 | 0 |
| N2, N3 | 0 |
| O1, O2 | 0 |
| O3, O4 | 0 |

1.

Počet kusov jedného typu vozidla, ktorý sa má evidovať, predať alebo uviesť do prevádzky v premávke ročne v Európskej únii podľa článku 22 neprekročí pre príslušnú kategóriu vozidiel počet uvedený v tabuľke:

Kategória

Jednotky

M1

1 000

M2, M3

0

N1

0

N2, N3

0

O1, O2

0

O3, O4

0

| 2. | Počet kusov jedného typu vozidla, ktorý sa má evidovať, predať alebo uviesť do prevádzky v premávke ročne v jednom členskom štáte podľa článku 23, určí členský štát, ale pre príslušnú kategóriu vozidiel neprekročí počet uvedený v tabuľke:






  Kategória | Jednotky |
| --- | --- | --- |
| M1 | 75 |
| M2, M3 | 250 |
| N1 | 500 |
| N2, N3 | 250 |
| O1, O2 | 500 |
| O3, O4 | 250 |

2.

Počet kusov jedného typu vozidla, ktorý sa má evidovať, predať alebo uviesť do prevádzky v premávke ročne v jednom členskom štáte podľa článku 23, určí členský štát, ale pre príslušnú kategóriu vozidiel neprekročí počet uvedený v tabuľke:

Kategória

Jednotky

M1

75

M2, M3

250

N1

500

N2, N3

250

O1, O2

500

O3, O4

250

| 3. | Počet kusov jedného typu vozidla, ktorý sa má evidovať, predať alebo uviesť do prevádzky ročne v jednom členskom štáte na účely článku 6 ods. 2 nariadenia Komisie č. 1230/2012, určí každý členský štát, ale pre príslušnú kategóriu vozidiel neprekročí počet uvedený v tabuľke:






  Kategória | Jednotky |
| --- | --- | --- |
| M2, M3 | 1 000 |
| N2, N3 | 1 200 |
| O3, O4 | 2 000 |

3.

Počet kusov jedného typu vozidla, ktorý sa má evidovať, predať alebo uviesť do prevádzky ročne v jednom členskom štáte na účely článku 6 ods. 2 nariadenia Komisie č. 1230/2012, určí každý členský štát, ale pre príslušnú kategóriu vozidiel neprekročí počet uvedený v tabuľke:

Kategória

Jednotky

M2, M3

1 000

N2, N3

1 200

O3, O4

2 000

B.   OBMEDZENIA KONČIACICH SÉRIÍ

Najväčší počet dokončených alebo dokončovaných vozidiel uvedených do prevádzky v premávke v každom členskom štáte podľa postupu končiacich sérií sa obmedzí na jeden zo spôsobov, ktoré si zvolí členský štát:

| 1. | najväčší počet vozidiel jedného alebo viacerých typov v prípade kategórie M1, nesmie presiahnuť 10 % a v prípade všetkých ostatných kategórií nesmie presiahnuť 30 % vozidiel všetkých príslušných typov uvedených do prevádzky v premávke v tomto členskom štáte v predchádzajúcom roku.
  Ak by 10 %, resp. 30 % predstavovalo menej než 100 vozidiel, potom môžu členské štáty povoliť uviesť do prevádzky maximálne 100 vozidiel. |
| --- | --- |

1.

najväčší počet vozidiel jedného alebo viacerých typov v prípade kategórie M1, nesmie presiahnuť 10 % a v prípade všetkých ostatných kategórií nesmie presiahnuť 30 % vozidiel všetkých príslušných typov uvedených do prevádzky v premávke v tomto členskom štáte v predchádzajúcom roku.

Ak by 10 %, resp. 30 % predstavovalo menej než 100 vozidiel, potom môžu členské štáty povoliť uviesť do prevádzky maximálne 100 vozidiel.

| 2. | počet vozidiel akéhokoľvek typu sa musí obmedziť na vozidlá, ktorým bolo vydané platné osvedčenie o zhode k dátumu alebo po dátume výroby a toto osvedčenie ostáva platné aspoň tri mesiace po jeho dátume vydania, potom však stráca svoju platnosť, pretože nadobúda účinnosť regulačný akt.“ |
| --- | --- |

2.

počet vozidiel akéhokoľvek typu sa musí obmedziť na vozidlá, ktorým bolo vydané platné osvedčenie o zhode k dátumu alebo po dátume výroby a toto osvedčenie ostáva platné aspoň tri mesiace po jeho dátume vydania, potom však stráca svoju platnosť, pretože nadobúda účinnosť regulačný akt.“

---

SMERNICE

| 21.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 353/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 353/80

---

SMERNICA KOMISIE 2012/46/EÚ

zo 6. decembra 2012,

ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/68/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú opatrení voči emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov inštalovaných v necestných pojazdných strojoch

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 97/68/ES zo 16. decembra 1997 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú opatrení voči emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov, inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (1) a najmä na jej článok 14,

keďže:

| (1) | Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/26/ES z 21. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 97/68/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú opatrení voči emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (2) boli s cieľom zvýšiť ochranu životného prostredia a ľudského zdravia do smernice 97/68/ES zavedené emisné stupne IIIA, IIIB a IV. Skúšobné metódy boli zodpovedajúcim spôsobom zmenené a doplnené najprv smernicou 2004/26/ES a neskôr smernicou Komisie 2010/26/EÚ z 31. marca 2010, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/68/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú opatrení voči emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (3). |
| --- | --- |

(1)

Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/26/ES z 21. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 97/68/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú opatrení voči emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (2) boli s cieľom zvýšiť ochranu životného prostredia a ľudského zdravia do smernice 97/68/ES zavedené emisné stupne IIIA, IIIB a IV. Skúšobné metódy boli zodpovedajúcim spôsobom zmenené a doplnené najprv smernicou 2004/26/ES a neskôr smernicou Komisie 2010/26/EÚ z 31. marca 2010, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/68/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú opatrení voči emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (3).

| (2) | Limitné hodnoty stupňa IV budú povinné pre typové schválenie vydané od 1. januára 2013 pre motory kategórie Q a od 1. októbra 2013 pre motory kategórie R. Na základe získaných skúseností s normami Euro V a VI v prípade motorov ťažkých úžitkových vozidiel v rámci nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 z 18. júna 2009 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel a motorov s ohľadom na emisie z ťažkých úžitkových vozidiel (Euro VI) a o prístupe k informáciám o oprave a údržbe vozidiel, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 715/2007 a smernica 2007/46/ES a zrušujú smernice 80/1269/EHS, 2005/55/ES a 2005/78/ES (4), boli identifikované určité nedostatky v skúšobných požiadavkách týkajúcich sa motorov stupňa IV. S cieľom umožniť typové schválenie motorov stupňa IV kategórií Q a R, pri zohľadnení technického pokroku a s cieľom zlepšiť globálnu harmonizáciu je potrebné zrevidovať a doplniť niektoré ustanovenia smernice 97/68/ES. Je to potrebné tiež z toho dôvodu, aby sa zúžili možnosti výkladu skúšobných výsledkov a obmedzili sa chyby pri hodnotení emisií motora. |
| --- | --- |

(2)

Limitné hodnoty stupňa IV budú povinné pre typové schválenie vydané od 1. januára 2013 pre motory kategórie Q a od 1. októbra 2013 pre motory kategórie R. Na základe získaných skúseností s normami Euro V a VI v prípade motorov ťažkých úžitkových vozidiel v rámci nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 z 18. júna 2009 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel a motorov s ohľadom na emisie z ťažkých úžitkových vozidiel (Euro VI) a o prístupe k informáciám o oprave a údržbe vozidiel, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 715/2007 a smernica 2007/46/ES a zrušujú smernice 80/1269/EHS, 2005/55/ES a 2005/78/ES (4), boli identifikované určité nedostatky v skúšobných požiadavkách týkajúcich sa motorov stupňa IV. S cieľom umožniť typové schválenie motorov stupňa IV kategórií Q a R, pri zohľadnení technického pokroku a s cieľom zlepšiť globálnu harmonizáciu je potrebné zrevidovať a doplniť niektoré ustanovenia smernice 97/68/ES. Je to potrebné tiež z toho dôvodu, aby sa zúžili možnosti výkladu skúšobných výsledkov a obmedzili sa chyby pri hodnotení emisií motora.

| (3) | Smernicou 2010/26/EÚ sa zaviedli ustanovenia o regulácii NOx, ktoré sú potrebné na to, aby sofistikované systémy dodatočnej úpravy, nevyhnutné na splnenie požiadaviek, ktorých cieľom je splnenie nových emisných limitov pre motory stupňa IIIB a IV, správne fungovali. Najmä s cieľom zabrániť, aby prevádzkovatelia obchádzali požiadavky na zhodu s emisnými limitmi, je vhodné doplniť ustanovenia o regulácii NOx zavedením systému výstrahy prevádzkovateľa, založeného na zodpovedajúcich ustanoveniach nariadenia (ES) č. 595/2009 pre ťažké úžitkové vozidlá (Euro VI), spolu s dvojstupňovým systémom podnecovania, ktorým by sa značne znížil výkon zariadenia a tým sa posilnila zhoda. |
| --- | --- |

(3)

Smernicou 2010/26/EÚ sa zaviedli ustanovenia o regulácii NOx, ktoré sú potrebné na to, aby sofistikované systémy dodatočnej úpravy, nevyhnutné na splnenie požiadaviek, ktorých cieľom je splnenie nových emisných limitov pre motory stupňa IIIB a IV, správne fungovali. Najmä s cieľom zabrániť, aby prevádzkovatelia obchádzali požiadavky na zhodu s emisnými limitmi, je vhodné doplniť ustanovenia o regulácii NOx zavedením systému výstrahy prevádzkovateľa, založeného na zodpovedajúcich ustanoveniach nariadenia (ES) č. 595/2009 pre ťažké úžitkové vozidlá (Euro VI), spolu s dvojstupňovým systémom podnecovania, ktorým by sa značne znížil výkon zariadenia a tým sa posilnila zhoda.

| (4) | So zavedením elektronicky riadených motorov je potrebné upraviť skúšobný postup tak, aby sa pri skúškach motora lepšie zohľadňovali podmienky skutočného použitia a ďalej sa zabraňovalo obchádzaniu emisných požiadaviek [cycle beating]. Preto by sa počas typového schvaľovania mala preukázať zhoda v pracovnom priestore skúšaného motora, ktorý bol vybraný na základe normy ISO 8178. Tiež je potrebné špecifikovať prevádzkové podmienky motora, za ktorých sa tieto skúšky vykonávajú a upraviť metódy výpočtu pre špecifické emisie tak, aby sa zhodovali s metódami požadovanými v prípade ťažkých úžitkových vozidiel (Euro VI) a zosúladiť ich s ustanoveniami hlavných obchodných partnerov Únie. |
| --- | --- |

(4)

So zavedením elektronicky riadených motorov je potrebné upraviť skúšobný postup tak, aby sa pri skúškach motora lepšie zohľadňovali podmienky skutočného použitia a ďalej sa zabraňovalo obchádzaniu emisných požiadaviek [cycle beating]. Preto by sa počas typového schvaľovania mala preukázať zhoda v pracovnom priestore skúšaného motora, ktorý bol vybraný na základe normy ISO 8178. Tiež je potrebné špecifikovať prevádzkové podmienky motora, za ktorých sa tieto skúšky vykonávajú a upraviť metódy výpočtu pre špecifické emisie tak, aby sa zhodovali s metódami požadovanými v prípade ťažkých úžitkových vozidiel (Euro VI) a zosúladiť ich s ustanoveniami hlavných obchodných partnerov Únie.

| (5) | Smernicou 97/68/ES sa od výrobcu požaduje, aby špecifikoval emisné parametre motora v rámci špecifických podmienok kontroly týkajúcich nadmorskej výšky, tlaku alebo teploty. S cieľom lepšie zohľadniť skutočné použitie motorov, je vhodné rozšíriť kritériá týkajúce sa teploty/tlaku a nadmorskej výšky ich dôkladnejším zosúladením s požiadavkami na vysokovýkonné motory stupňa Euro VI. |
| --- | --- |

(5)

Smernicou 97/68/ES sa od výrobcu požaduje, aby špecifikoval emisné parametre motora v rámci špecifických podmienok kontroly týkajúcich nadmorskej výšky, tlaku alebo teploty. S cieľom lepšie zohľadniť skutočné použitie motorov, je vhodné rozšíriť kritériá týkajúce sa teploty/tlaku a nadmorskej výšky ich dôkladnejším zosúladením s požiadavkami na vysokovýkonné motory stupňa Euro VI.

| (6) | Taktiež by mali byť zrevidované požiadavky na životnosť s cieľom zabezpečiť efektívnosť znižovania emisií po uvedení motora do prevádzky. Z dôvodu technických zmien súvisiacich s motormi stupňa IV a ich príslušného systému dodatočnej úpravy, požiadavky na životnosť stanovené v smernici 97/68/ES nie sú pre tieto motory vhodné a preto by ustanovenia založené na požiadavkách nariadenia (ES) č. 595/2009, pokiaľ ide o vysokovýkonné motory stupňa Euro VI, mali byť začlenené do smernice 97/68/ES. |
| --- | --- |

(6)

Taktiež by mali byť zrevidované požiadavky na životnosť s cieľom zabezpečiť efektívnosť znižovania emisií po uvedení motora do prevádzky. Z dôvodu technických zmien súvisiacich s motormi stupňa IV a ich príslušného systému dodatočnej úpravy, požiadavky na životnosť stanovené v smernici 97/68/ES nie sú pre tieto motory vhodné a preto by ustanovenia založené na požiadavkách nariadenia (ES) č. 595/2009, pokiaľ ide o vysokovýkonné motory stupňa Euro VI, mali byť začlenené do smernice 97/68/ES.

| (7) | Na úrovni Európskej hospodárskej komisie OSN (predpis EHK OSN č. 96 série zmien 03) bol v prípade motorov stupňa IV prijatý globálne harmonizovaný skúšobný postup. Je vhodné uviesť, že tento postup sa vzťahuje aj na skúšanie daných motorov v Únii. |
| --- | --- |

(7)

Na úrovni Európskej hospodárskej komisie OSN (predpis EHK OSN č. 96 série zmien 03) bol v prípade motorov stupňa IV prijatý globálne harmonizovaný skúšobný postup. Je vhodné uviesť, že tento postup sa vzťahuje aj na skúšanie daných motorov v Únii.

| (8) | Smernicou 97/68/ES sa stanovuje, že schválenia vydané podľa iného špecifického právneho predpisu Únie alebo EHK OSN sú rovnocenné s typovými schváleniami vydanými podľa uvedenej smernice. Odkazy na právne akty považované za rovnocenné by sa mali prispôsobiť súčasným platným verziám. Pokiaľ ide o vysokovýkonné motory stupňa Euro VI, je potrebné špecifikovať, že rovnocennosť sa môže dosiahnuť len ak sú splnené určité doplňujúce požiadavky na systém podnecovania. |
| --- | --- |

(8)

Smernicou 97/68/ES sa stanovuje, že schválenia vydané podľa iného špecifického právneho predpisu Únie alebo EHK OSN sú rovnocenné s typovými schváleniami vydanými podľa uvedenej smernice. Odkazy na právne akty považované za rovnocenné by sa mali prispôsobiť súčasným platným verziám. Pokiaľ ide o vysokovýkonné motory stupňa Euro VI, je potrebné špecifikovať, že rovnocennosť sa môže dosiahnuť len ak sú splnené určité doplňujúce požiadavky na systém podnecovania.

| (9) | Oznamovanie emisií oxidu uhličitého (CO2) poskytuje ďalšie informácie o parametroch motora. Oznamovanie emisií CO2 skúšobných cyklov motora je súčasťou ustanovení nariadenia (ES) č. 595/2009 o ťažkých úžitkových vozidlách [normy na emisie Euro VI a emisie skleníkových plynov 40CFR a Agentúry pre ochranu životného prostredia (EPA)] Je preto vhodné zaviesť takéto ustanovenia aj do smernice 97/68/ES. |
| --- | --- |

(9)

Oznamovanie emisií oxidu uhličitého (CO2) poskytuje ďalšie informácie o parametroch motora. Oznamovanie emisií CO2 skúšobných cyklov motora je súčasťou ustanovení nariadenia (ES) č. 595/2009 o ťažkých úžitkových vozidlách [normy na emisie Euro VI a emisie skleníkových plynov 40CFR a Agentúry pre ochranu životného prostredia (EPA)] Je preto vhodné zaviesť takéto ustanovenia aj do smernice 97/68/ES.

| (10) | Smernica 97/68/ES neobsahuje špecifické požiadavky pre emisie kľukovej skrine, čo sú sekundárne emisie motora. S cieľom zabrániť problémom pri výklade je potrebné objasniť, ako sa emisie kľukovej skrine zohľadňujú pri posudzovaní toho, či sa emisnou skúškou prešlo alebo nie. Tieto ustanovenia by sa mali zosúladiť s ustanoveniami pre vysokovýkonné motory stupňa Euro VI a ustanoveniami US Tier 4 (EPA 40CFR časť 1039). |
| --- | --- |

(10)

Smernica 97/68/ES neobsahuje špecifické požiadavky pre emisie kľukovej skrine, čo sú sekundárne emisie motora. S cieľom zabrániť problémom pri výklade je potrebné objasniť, ako sa emisie kľukovej skrine zohľadňujú pri posudzovaní toho, či sa emisnou skúškou prešlo alebo nie. Tieto ustanovenia by sa mali zosúladiť s ustanoveniami pre vysokovýkonné motory stupňa Euro VI a ustanoveniami US Tier 4 (EPA 40CFR časť 1039).

| (11) | V smernici 97/68/ES sa uvádza, že motory sú kategorizované v rôznych kategóriách výkonu motora, a to podľa čistého výkonu motora a teda požiadaviek na emisné limity. V prípade nových elektronicky riadených motorov môže byť maximálny výkon motora odlišný od menovitého výkonu motora. S cieľom zabezpečiť, aby boli emisné požiadavky splnené, by sa za výkon motora mal považovať maximálny výkon motora. |
| --- | --- |

(11)

V smernici 97/68/ES sa uvádza, že motory sú kategorizované v rôznych kategóriách výkonu motora, a to podľa čistého výkonu motora a teda požiadaviek na emisné limity. V prípade nových elektronicky riadených motorov môže byť maximálny výkon motora odlišný od menovitého výkonu motora. S cieľom zabezpečiť, aby boli emisné požiadavky splnené, by sa za výkon motora mal považovať maximálny výkon motora.

| (12) | Informačné dokumenty stanovené v smernici 97/68/ES by sa mali aktualizovať, aby zohľadňovali technický pokrok a zavedené zmeny. Nové dokumenty by mali umožňovať oznamovanie všetkých požadovaných informácií. |
| --- | --- |

(12)

Informačné dokumenty stanovené v smernici 97/68/ES by sa mali aktualizovať, aby zohľadňovali technický pokrok a zavedené zmeny. Nové dokumenty by mali umožňovať oznamovanie všetkých požadovaných informácií.

| (13) | Smernica 97/68/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(13)

Smernica 97/68/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (14) | Členské štáty sa v súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie o vysvetľujúcich dokumentoch z 28. septembra 2011 zaviazali v opodstatnených prípadoch pripojiť k oznámeniu o svojich opatreniach na transpozíciu jeden alebo viac dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych nástrojov na jej transpozíciu. |
| --- | --- |

(14)

Členské štáty sa v súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie o vysvetľujúcich dokumentoch z 28. septembra 2011 zaviazali v opodstatnených prípadoch pripojiť k oznámeniu o svojich opatreniach na transpozíciu jeden alebo viac dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych nástrojov na jej transpozíciu.

| (15) | Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Technického výboru – motorové vozidlá príslušného podľa článku 15 smernice 97/68/ES, |
| --- | --- |

(15)

Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Technického výboru – motorové vozidlá príslušného podľa článku 15 smernice 97/68/ES,

PRIJALA TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Zmeny a doplnenia smernice 97/68/ES

Smernica 97/68/ES sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Príloha I sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou I k tejto smernici. |
| --- | --- |

1.

Príloha I sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou I k tejto smernici.

| 2. | Príloha II sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou II k tejto smernici. |
| --- | --- |

2.

Príloha II sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou II k tejto smernici.

| 3. | Príloha III sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou III k tejto smernici. |
| --- | --- |

3.

Príloha III sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou III k tejto smernici.

| 4. | Príloha VI sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou IV k tejto smernici. |
| --- | --- |

4.

Príloha VI sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou IV k tejto smernici.

| 5. | Príloha VII sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou V k tejto smernici. |
| --- | --- |

5.

Príloha VII sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou V k tejto smernici.

| 6. | Príloha XI sa nahrádza textom uvedeným v prílohe VI k tejto smernici. |
| --- | --- |

6.

Príloha XI sa nahrádza textom uvedeným v prílohe VI k tejto smernici.

| 7. | Príloha XII sa nahrádza textom uvedeným v prílohe VII k tejto smernici. |
| --- | --- |

7.

Príloha XII sa nahrádza textom uvedeným v prílohe VII k tejto smernici.

Článok 2

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 21. decembra 2013. Znenie týchto ustanovení bezodkladne oznámia Komisii.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 4

Adresáti

Táto smernica je adresovaná členským štátom.

V Bruseli 6. decembra 2012

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. ES L 59, 27.2.1998, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 146, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 86, 1.4.2010, s. 29.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 1.

4

---

PRÍLOHA I

Príloha I k smernici 97/68/ES sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Pridávajú sa tieto body 3.2.3 a 3.2.4:






  „3.2.3. | číslo emisného stupňa v zátvorke, rímskymi číslicami, ktoré musí byť jasne viditeľné a umiestnené blízko čísla typového schválenia. |
| --- | --- | --- |

1.

Pridávajú sa tieto body 3.2.3 a 3.2.4:

„3.2.3.

číslo emisného stupňa v zátvorke, rímskymi číslicami, ktoré musí byť jasne viditeľné a umiestnené blízko čísla typového schválenia.

| 3.2.4. | písmená SV v zátvorke, ktoré odkazujú na výrobcu malej série motorov (small volume engine manufacturer) a ktoré musia byť jasne viditeľné a umiestnené blízko čísla typového schválenia na každom motore uvedenom na trh na základe výnimky týkajúcej sa malých sérií stanovenej v článku 10 ods. 4.“ |
| --- | --- |

3.2.4.

písmená SV v zátvorke, ktoré odkazujú na výrobcu malej série motorov (small volume engine manufacturer) a ktoré musia byť jasne viditeľné a umiestnené blízko čísla typového schválenia na každom motore uvedenom na trh na základe výnimky týkajúcej sa malých sérií stanovenej v článku 10 ods. 4.“

| 2. | Bod 8.3.2.2 sa nahrádza takto:






  „8.3.2.2. | Podmienky regulovania platné pre stupeň IIIB a stupeň IV sú tieto:






  a) | podmienky regulovania pre motory stupňa III B:






  i) | nadmorská výška nepresahujúca 1 000 metrov (alebo ekvivalentný atmosférický tlak 90 kPa); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Bod 8.3.2.2 sa nahrádza takto:

„8.3.2.2.

Podmienky regulovania platné pre stupeň IIIB a stupeň IV sú tieto:

a)

podmienky regulovania pre motory stupňa III B:

i)

nadmorská výška nepresahujúca 1 000 metrov (alebo ekvivalentný atmosférický tlak 90 kPa);

| ii) | teplota okolia v rozsahu 275 K až 303 K (2 °C až 30 °C); |
| --- | --- |

ii)

teplota okolia v rozsahu 275 K až 303 K (2 °C až 30 °C);

| iii) | teplota chladiacej kvapaliny motora nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

iii)

teplota chladiacej kvapaliny motora nad 343 K (70 °C).

Ak sa pomocná stratégia regulovania emisií aktivuje, keď motor pracuje v rámci podmienok regulácie stanovených v bodoch i), ii) a iii), musí k tejto aktivácii dôjsť len vo výnimočných prípadoch;

| b) | podmienky regulovania pre motory stupňa IV:






  i) | atmosférický tlak väčší alebo rovný 82,5 kPa; |
| --- | --- | --- |

b)

podmienky regulovania pre motory stupňa IV:

i)

atmosférický tlak väčší alebo rovný 82,5 kPa;

| ii) | teplota okolia v tomto rozsahu:






  — | rovná alebo vyššia ako 266 K (– 7 °C), |
| --- | --- | --- |

ii)

teplota okolia v tomto rozsahu:

—

rovná alebo vyššia ako 266 K (– 7 °C),

| — | menšia alebo rovná teplote určenej touto rovnicou pri špecifikovanom atmosférickom tlaku: , kde: Tc
  je vypočítaná teplota okolitého vzduchu v K a P
  b je atmosférický tlak, v kPa; |
| --- | --- |

—

menšia alebo rovná teplote určenej touto rovnicou pri špecifikovanom atmosférickom tlaku: Formula, kde: Tc
  je vypočítaná teplota okolitého vzduchu v K a P
  b je atmosférický tlak, v kPa;

| iii) | teplota chladiacej kvapaliny motora nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

iii)

teplota chladiacej kvapaliny motora nad 343 K (70 °C).

Ak sa pomocná stratégia regulovania emisií aktivuje, keď motor pracuje v rámci podmienok regulácie stanovených v bodoch i), ii) a iii), táto stratégia sa aktivuje len v prípade, že je to potrebné na účely uvedené v bode 8.3.2.3 a schválené orgánom typového schvaľovania;

| c) | prevádzka pri nízkej teplote
  Odchylne od požiadaviek písmena b), pomocná stratégia regulovania emisií sa môže použiť v prípade motora stupňa IV vybaveného recirkuláciou výfukových plynov (EGR), keď je teplota okolia nižšia ako 275 K (2 °C) a keď je splnená jedna z týchto dvoch podmienok:






  i) | teplota v nasávacom potrubí je menšia alebo rovná teplote definovanej touto rovnicou:

  , kde: IMT
  c je vypočítaná teplota v nasávacom potrubí v K a P
  IM je absolútny tlak v nasávacom potrubí v kPa; |
| --- | --- | --- |

c)

prevádzka pri nízkej teplote

Odchylne od požiadaviek písmena b), pomocná stratégia regulovania emisií sa môže použiť v prípade motora stupňa IV vybaveného recirkuláciou výfukových plynov (EGR), keď je teplota okolia nižšia ako 275 K (2 °C) a keď je splnená jedna z týchto dvoch podmienok:

i)

Formula

| ii) | teplota chladiacej kvapaliny je menšia alebo rovná teplote definovanej touto rovnicou:

  , kde: ECT
  c je vypočítaná teplota chladiacej kvapaliny v nasávacom potrubí v K a P
  IM je absolútny tlak v nasávacom potrubí v kPa.“ |
| --- | --- |

ii)

Formula

| 3. | V bode 8.3.2.3 sa písmeno b) nahrádza takto:






  „b) | z dôvodov prevádzkovej bezpečnosti;“. |
| --- | --- | --- |

3.

V bode 8.3.2.3 sa písmeno b) nahrádza takto:

„b)

z dôvodov prevádzkovej bezpečnosti;“.

| 4. | Názov bodu 8.4 sa nahrádza takto:
  „Požiadavky na opatrenia na reguláciu NOx v prípade motorov stupňa IIIB“. |
| --- | --- |

4.

Názov bodu 8.4 sa nahrádza takto:

„Požiadavky na opatrenia na reguláciu NOx v prípade motorov stupňa IIIB“.

| 5. | Pridávajú sa tieto body 8.5, 8.6 a 8.7:
  „8.5.   Požiadavky na opatrenia na reguláciu NOx v prípade motorov stupňa IV

  8.5.1.   Výrobca poskytne informácie, ktoré plne opisujú funkčné prevádzkové charakteristiky opatrení na reguláciu NOx, pomocou dokumentov uvedených v bode 2 doplnku 1 prílohy II a v bode 2 doplnku 3 prílohy II.
  8.5.2.   Stratégia regulovania emisií motora musí byť funkčná vo všetkých podmienkach vonkajšieho prostredia, ktoré sa pravidelne vyskytujú na území Únie, najmä pri nízkych teplotách okolia. Táto požiadavka sa neobmedzuje len na podmienky, za ktorých sa musí základná stratégia regulovania emisií používať podľa špecifikácie v bode 8.3.2.2.
  8.5.3.   Pri použití činidla musí výrobca preukázať, že pri postupe typového schvaľovania emisie amoniaku počas mimocestného nestáleho (jazdného) cyklu (NRTC) so štartom za tepla alebo mimocestného stáleho (jazdného) cyklu (NRSC) neprekračujú priemernú hodnotu 10 ppm.
  8.5.4.   Ak sa na necestný pojazdný stroj inštalujú alebo pripoja nádrže s činidlom, v nádržiach musí byť zariadenie, ktoré umožní odobrať vzorky činidla. Miesto odberu vzorky musí byť ľahko prístupné bez použitia akéhokoľvek špeciálneho nástroja alebo zariadenia.
  8.5.5.   V súlade s článkom 4 ods. 3 by sa typové schválenie malo podmieniť:






  a) | poskytnutím písomných pokynov na údržbu každému prevádzkovateľovi necestného pojazdného stroja; |
| --- | --- | --- |

5.

Pridávajú sa tieto body 8.5, 8.6 a 8.7:

„8.5.   Požiadavky na opatrenia na reguláciu NOx v prípade motorov stupňa IV

8.5.1.   Výrobca poskytne informácie, ktoré plne opisujú funkčné prevádzkové charakteristiky opatrení na reguláciu NOx, pomocou dokumentov uvedených v bode 2 doplnku 1 prílohy II a v bode 2 doplnku 3 prílohy II.

8.5.2.   Stratégia regulovania emisií motora musí byť funkčná vo všetkých podmienkach vonkajšieho prostredia, ktoré sa pravidelne vyskytujú na území Únie, najmä pri nízkych teplotách okolia. Táto požiadavka sa neobmedzuje len na podmienky, za ktorých sa musí základná stratégia regulovania emisií používať podľa špecifikácie v bode 8.3.2.2.

8.5.3.   Pri použití činidla musí výrobca preukázať, že pri postupe typového schvaľovania emisie amoniaku počas mimocestného nestáleho (jazdného) cyklu (NRTC) so štartom za tepla alebo mimocestného stáleho (jazdného) cyklu (NRSC) neprekračujú priemernú hodnotu 10 ppm.

8.5.4.   Ak sa na necestný pojazdný stroj inštalujú alebo pripoja nádrže s činidlom, v nádržiach musí byť zariadenie, ktoré umožní odobrať vzorky činidla. Miesto odberu vzorky musí byť ľahko prístupné bez použitia akéhokoľvek špeciálneho nástroja alebo zariadenia.

8.5.5.   V súlade s článkom 4 ods. 3 by sa typové schválenie malo podmieniť:

a)

poskytnutím písomných pokynov na údržbu každému prevádzkovateľovi necestného pojazdného stroja;

| b) | poskytnutím dokumentov na inštaláciu od výrobcu pôvodného zariadenia v prípade motora vrátane systému regulácie emisií, ktorý je súčasťou schváleného typu motora; |
| --- | --- |

b)

poskytnutím dokumentov na inštaláciu od výrobcu pôvodného zariadenia v prípade motora vrátane systému regulácie emisií, ktorý je súčasťou schváleného typu motora;

| c) | poskytnutím pokynov výrobcu pôvodného zariadenia v prípade systému výstrahy prevádzkovateľa, systému podnecovania a (v prípade potreby) ochrany pred zamrznutím činidla; |
| --- | --- |

c)

poskytnutím pokynov výrobcu pôvodného zariadenia v prípade systému výstrahy prevádzkovateľa, systému podnecovania a (v prípade potreby) ochrany pred zamrznutím činidla;

| d) | uplatňovanie ustanovení o pokynoch pre prevádzkovateľa, dokumentoch na inštaláciu, systéme výstrahy prevádzkovateľa, systéme podnecovania a o ochrane pred zamrznutím činidla, ktoré sú stanovené v doplnku 1 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

d)

uplatňovanie ustanovení o pokynoch pre prevádzkovateľa, dokumentoch na inštaláciu, systéme výstrahy prevádzkovateľa, systéme podnecovania a o ochrane pred zamrznutím činidla, ktoré sú stanovené v doplnku 1 k tejto prílohe.

8.6.   Regulačná oblasť pre stupeň IV

V súlade s bodom 4.1.2.7 tejto prílohy, v prípade motorov stupňa IV nesmú emisie odobraté v regulačnej oblasti definované v prílohe I doplnku 2 prekročiť limitné hodnoty emisií uvedené v tabuľke 4.1.2.6 tejto prílohy o viac ako 100 %.

8.6.1.   Požiadavky na preukazovanie

Technická služba musí vybrať najviac tri náhodné body zaťaženia a otáčok v regulačnej oblasti na skúšanie. Technická služba tiež musí určiť náhodné poradie skúšobných bodov. Skúška sa musí vykonať v súlade so základnými požiadavkami NRSC, pričom každý skúšobný bod musí byť vyhodnotený samostatne. Každý skúšobný bod musí splniť limitné hodnoty definované v bode 8.6.

8.6.2.   Skúšobné požiadavky

Skúška sa musí vykonať okamžite po nespojitom režime skúšobných cyklov, ako je opísané v prílohe III.

Avšak v prípade, keď sa výrobca podľa bodu 1.2.1 prílohy III rozhodne použiť postup prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, skúška sa musí vykonať takto:

| a) | skúška sa musí vykonať okamžite po nespojitom režime skúšobných cyklov, ako je opísané v písmene a) až e) bodu 7.8.1.2 prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, ale pred postupmi, ktoré nasledujú po vykonaní skúšky v písm. f) alebo po skúške v odstupňovanom modálnom cykle (Ramped modal cycle test) uvedenej v písm. a) až d) bodu 7.8.2.2 prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, ale pred postupmi, ktoré nasledujú po vykonaní skúšky v písm. e) podľa potreby; |
| --- | --- |

a)

skúška sa musí vykonať okamžite po nespojitom režime skúšobných cyklov, ako je opísané v písmene a) až e) bodu 7.8.1.2 prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, ale pred postupmi, ktoré nasledujú po vykonaní skúšky v písm. f) alebo po skúške v odstupňovanom modálnom cykle (Ramped modal cycle test) uvedenej v písm. a) až d) bodu 7.8.2.2 prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, ale pred postupmi, ktoré nasledujú po vykonaní skúšky v písm. e) podľa potreby;

| b) | skúšky sa musia vykonať podľa požiadaviek písmen b) až e) bodu 7.8.1.2 prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03 s použitím metódy viacstupňových filtrov (jeden filter pre každý skúšobný bod) pre každý z troch vybraných skúšobných bodov; |
| --- | --- |

b)

skúšky sa musia vykonať podľa požiadaviek písmen b) až e) bodu 7.8.1.2 prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03 s použitím metódy viacstupňových filtrov (jeden filter pre každý skúšobný bod) pre každý z troch vybraných skúšobných bodov;

| c) | pre každý skúšobný bod sa musí vypočítať špecifická emisná hodnota (v g/kWh); |
| --- | --- |

c)

pre každý skúšobný bod sa musí vypočítať špecifická emisná hodnota (v g/kWh);

| d) | emisné hodnoty sa môžu vypočítať na molárnom základe podľa doplnku A.7 alebo na hmotnostnom základe podľa doplnku A.8, ale mali by byť konzistentné s metódou použitou v prípade nespojitého režimu alebo skúšky v odstupňovanom modálnom cykle; |
| --- | --- |

d)

emisné hodnoty sa môžu vypočítať na molárnom základe podľa doplnku A.7 alebo na hmotnostnom základe podľa doplnku A.8, ale mali by byť konzistentné s metódou použitou v prípade nespojitého režimu alebo skúšky v odstupňovanom modálnom cykle;

| e) | Na výpočty súčtu plynných emisií sa Nmode musí nastaviť na 1 a musí sa použiť váhový faktor 1; |
| --- | --- |

e)

Na výpočty súčtu plynných emisií sa Nmode musí nastaviť na 1 a musí sa použiť váhový faktor 1;

| f) | na výpočty súčtu tuhých častíc sa použije metóda viacstupňových filtrov a na výpočty súčtu sa Nmode musí nastaviť na 1 a musí sa použiť váhový faktor 1. |
| --- | --- |

f)

na výpočty súčtu tuhých častíc sa použije metóda viacstupňových filtrov a na výpočty súčtu sa Nmode musí nastaviť na 1 a musí sa použiť váhový faktor 1.

8.7.   Overovanie emisií plynov z kľukovej skrine v prípade motorov stupňa IV

8.7.1.   Žiadne emisie z kľukovej skrine sa nesmú vypúšťať priamo do okolitého ovzdušia, okrem výnimiek uvedených v bode 8.7.3.

8.7.2.   Emisie z kľukovej skrine môžu byť z motorov vypúšťané do prúdu výfukových plynov pred akýmkoľvek zariadením na dodatočnú úpravu počas všetkých úkonov.

8.7.3.   Motory vybavené turbodúchadlami, čerpadlami, ventilátormi alebo plniacimi dúchadlami pre nasávanie vzduchu môžu vypúšťať emisie z kľukovej skrine do okolitého ovzdušia. V tomto prípade sa emisie z kľukovej skrine musia pridať k výfukovým emisiám (buď fyzicky alebo matematicky) počas všetkých emisných skúšok v súlade s bodom 8.7.3.1 tohto bodu.

8.7.3.1.   Emisie z kľukovej skrine

Žiadne emisie z kľukovej skrine sa nesmú vypúšťať priamo do okolitého ovzdušia, okrem týchto výnimiek: motory vybavené turbodúchadlami, čerpadlami, ventilátormi alebo plniacimi dúchadlami pre nasávanie vzduchu môžu vypúšťať emisie z kľukovej skrine do okolitého ovzdušia, ak sa emisie pridajú k výfukovým emisiám (buď fyzicky alebo matematicky) počas všetkých emisných skúšok. Výrobcovia využívajúci túto výnimku musia nainštalovať motory tak, aby sa dali všetky emisie kľukovej skrine odviesť do systému odoberania vzoriek emisií. Na účely tohto bodu sa emisie kľukovej skrine, ktoré sú počas všetkých úkonov odvedené do prúdu výfukových plynov pred zariadením dodatočnej úpravy výfukových plynov, nepovažujú za vypustené priamo do okolitého ovzdušia.

Emisie kľukovej skrine sa musia odviesť do výfukového systému, aby sa zmerali, týmto spôsobom:

| a) | materiál potrubia musí byť hladký, viesť elektrickú energiu a nesmie reagovať s emisiami kľukovej skrine. Dĺžka potrubia musí byť v rámci možností minimálna; |
| --- | --- |

a)

materiál potrubia musí byť hladký, viesť elektrickú energiu a nesmie reagovať s emisiami kľukovej skrine. Dĺžka potrubia musí byť v rámci možností minimálna;

| b) | počet ohybov v potrubí laboratórnej kľukovej skrine musí byť minimálny a polomer každého nevyhnutného ohybu musí byť čo najväčší; |
| --- | --- |

b)

počet ohybov v potrubí laboratórnej kľukovej skrine musí byť minimálny a polomer každého nevyhnutného ohybu musí byť čo najväčší;

| c) | výfukové potrubie laboratórnej kľukovej skrine musí spĺňať špecifikácie výrobcu motora pre protitlak kľukovej skrine; |
| --- | --- |

c)

výfukové potrubie laboratórnej kľukovej skrine musí spĺňať špecifikácie výrobcu motora pre protitlak kľukovej skrine;

| d) | Výfukové potrubie kľukovej skrine musí byť pripojené k neupraveným výfukovým plynom za akýmkoľvek systémom dodatočnej úpravy, za akýmkoľvek nainštalovaným výfukovým odporom a v dostatočnej vzdialenosti pred každou odberovou sondou s cieľom zabezpečiť úplné zmiešanie s výfukovými plynmi motora pred odobratím vzorky. Výfukové potrubie kľukovej skrine musí siahať do voľného prúdu výfukových plynov, aby nedošlo k vplyvom hraničnej vrstvy a podporilo sa zmiešavanie. Výstup výfukového potrubia kľukovej skrine môže smerovať akýmkoľvek smerom súvisiacim s prúdom neupravených výfukových plynov.“ |
| --- | --- |

d)

Výfukové potrubie kľukovej skrine musí byť pripojené k neupraveným výfukovým plynom za akýmkoľvek systémom dodatočnej úpravy, za akýmkoľvek nainštalovaným výfukovým odporom a v dostatočnej vzdialenosti pred každou odberovou sondou s cieľom zabezpečiť úplné zmiešanie s výfukovými plynmi motora pred odobratím vzorky. Výfukové potrubie kľukovej skrine musí siahať do voľného prúdu výfukových plynov, aby nedošlo k vplyvom hraničnej vrstvy a podporilo sa zmiešavanie. Výstup výfukového potrubia kľukovej skrine môže smerovať akýmkoľvek smerom súvisiacim s prúdom neupravených výfukových plynov.“

| 6. | Pridáva sa nasledujúci bod 9:
  „9.   VÝBER VÝKONNOSTNEJ KATEGÓRIE MOTOROV






  9.1. | Na účely stanovenia zhody motorov s meniacimi sa otáčkami definovanými v bode 1.A i) a 1.A iv) tejto prílohy s emisnými limitmi uvedenými v bode 4 tejto prílohy musia byť rozdelené do výkonnostných pásiem podľa najvyššej hodnoty čistého výkonu meraného v súlade s bodom 2.4 prílohy I. |
| --- | --- | --- |

6.

Pridáva sa nasledujúci bod 9:

„9.   VÝBER VÝKONNOSTNEJ KATEGÓRIE MOTOROV

9.1.

Na účely stanovenia zhody motorov s meniacimi sa otáčkami definovanými v bode 1.A i) a 1.A iv) tejto prílohy s emisnými limitmi uvedenými v bode 4 tejto prílohy musia byť rozdelené do výkonnostných pásiem podľa najvyššej hodnoty čistého výkonu meraného v súlade s bodom 2.4 prílohy I.

| 9.2. | Pre iné typy motorov sa použije menovitý čistý výkon.“ |
| --- | --- |

9.2.

Pre iné typy motorov sa použije menovitý čistý výkon.“

| 7. | Dopĺňajú sa tieto doplnky 1 a 2:„
  Doplnok 1

  Požiadavky na zabezpečenie správneho uplatňovania opatrení na reguláciu NOx


  1.   Úvod

  V tejto prílohe sa stanovujú požiadavky na zabezpečenie správneho uplatňovania opatrení na reguláciu NOx. Sú v nej zahrnuté požiadavky na motory, ktoré predpokladajú používanie činidla na zníženie emisií.
  1.1.   Definície a skratky

  ‚Diagnostický systém regulácie NOx (NCD)‘ je systém motora, ktorý dokáže






  a) | zistiť poruchu regulácie NOx; |
| --- | --- | --- |

7.

Dopĺňajú sa tieto doplnky 1 a 2:

Doplnok 1

Požiadavky na zabezpečenie správneho uplatňovania opatrení na reguláciu NOx

1.   Úvod

V tejto prílohe sa stanovujú požiadavky na zabezpečenie správneho uplatňovania opatrení na reguláciu NOx. Sú v nej zahrnuté požiadavky na motory, ktoré predpokladajú používanie činidla na zníženie emisií.

1.1.   Definície a skratky

‚Diagnostický systém regulácie NOx (NCD)‘ je systém motora, ktorý dokáže

a)

zistiť poruchu regulácie NOx;

| b) | určiť pravdepodobnú poruchu systému regulácie NOx na základe informácií uložených v pamäti počítača a/alebo prečítaním týchto informácií v prístroji mimo vozidla. |
| --- | --- |

b)

určiť pravdepodobnú poruchu systému regulácie NOx na základe informácií uložených v pamäti počítača a/alebo prečítaním týchto informácií v prístroji mimo vozidla.

‚Porucha regulácie NOx (NCM)‘ je pokus neoprávnene manipulovať so systémom regulácie NOx motora alebo porucha, ktorá ma vplyv na tento systém a vyplýva z pokusu o manipuláciu, podľa tejto smernice musí viesť zistenie takej poruchy k aktivácii systému výstrahy alebo podnecovania.

‚Diagnostický poruchový kód (DTC)‘ je číslicový alebo alfanumerický indikátor, ktorý identifikuje alebo označuje poruchu regulácie NOx.

‚Potvrdený a aktívny diagnostický poruchový kód (DTC)‘ je diagnostický poruchový kód, ktorý sa ukladá počas časového intervalu, v ktorom systém NCD zistí, že došlo k poruche.

‚Snímací nástroj‘ je zariadenie na externé skúšanie používané na mimopalubnú komunikáciu so systémom NCD.

‚Rad motorov podľa NCD‘ je výrobcom stanovená skupina systémov motorov, ktoré používajú rovnaké metódy monitorovania/diagnostiky funkčných porúch regulácie NOx.

2.   Všeobecné požiadavky

Systém motora musí byť vybavený diagnostickým systémom regulácie NOx (NCD), ktorý dokáže identifikovať poruchy regulácie NOx (NCM) uvedené v tejto prílohe. Každý systém motorov, na ktorý sa vzťahuje tento bod, musí byť navrhnutý, zostrojený a namontovaný tak, aby bol schopný spĺňať tieto požiadavky za bežných podmienok prevádzky. Pri dosahovaní tohto cieľa je prijateľné, že motory, ktoré boli použité dlhšie, ako je ich životnosť špecifikovaná v bode 3.1 doplnku 5 prílohy III k tejto smernici, vykazujú určité zhoršenie výkonu a citlivosti diagnostického systému regulácie NOx (NCD), takže prahy špecifikované v tejto prílohe môžu byť prekročené predtým, ako budú systémy výstrahy a/alebo podnecovania aktivované.

2.1.   Požadované informácie

2.1.1.   Ak si systém regulovania emisií vyžaduje činidlo, výrobca musí v bode 2.2.1.13 doplnku 1 a v bode 2.2.1.13 doplnku 3 prílohy II uviesť charakteristiky tohto činidla, vrátane typu činidla, informácií o koncentrácii, keď je činidlo v roztoku, prevádzkových teplotných podmienok a odkazu na medzinárodné normy, pokiaľ ide o jeho zloženie a kvalitu.

2.1.2.   Podrobné písomné informácie plne opisujúce funkčné prevádzkové charakteristiky systému výstrahy prevádzkovateľa stanovené v súlade s bodom 4 a systému podnecovania prevádzkovateľa stanovené v súlade s bodom 5 sa predkladajú schvaľovaciemu orgánu v čase podania žiadosti o typové schválenie.

2.1.3.   Výrobca musí poskytnúť dokumenty na inštaláciu, ktoré keď ich použije výrobca pôvodného zariadenia, zabezpečia, že motor vrátane systému regulácie emisií, ktorý je súčasťou schváleného typu motora, ak je nainštalovaný v stroji, bude fungovať spolu s potrebnými časťami stroja, spôsobom, ktorý bude v súlade s požiadavkami tejto prílohy. Táto dokumentácia musí obsahovať podrobné technické požiadavky a ustanovenia týkajúce sa systému motora (softvér, hardvér a komunikácia) potrebné pre správnu inštaláciu systému motora do stroja.

2.2.   Prevádzkové podmienky

2.2.1.   Diagnostický systém regulácie NOx musí byť funkčný za týchto podmienok:

| a) | pri hodnotách teploty okolia medzi 266 K a 308 K (– 7 °C a 35 °C); |
| --- | --- |

a)

pri hodnotách teploty okolia medzi 266 K a 308 K (– 7 °C a 35 °C);

| b) | v nadmorských výškach pod 1 600 m; |
| --- | --- |

b)

v nadmorských výškach pod 1 600 m;

| c) | pri teplotách chladiacej kvapaliny motora nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

pri teplotách chladiacej kvapaliny motora nad 343 K (70 °C).

Tento bod sa neuplatňuje v prípade monitorovania hladiny činidla v nádrži, ak sa monitorovanie vykonáva za všetkých podmienok, za ktorých je meranie technicky uskutočniteľné (napríklad za všetkých podmienok, pri ktorých kvapalné činidlo nezamrzne).

2.3.   Ochrana pred zamrznutím činidla

2.3.1.   Je povolené používať vyhrievanú alebo nevyhrievanú nádrž činidla a systém dávkovania. Vyhrievaný systém musí spĺňať požiadavky bodu 2.3.2. Nevyhrievaný systém musí spĺňať požiadavky bodu 2.3.3.

2.3.1.1.   Používanie nevyhrievanej nádrže a dávkovacieho systému činidla musí byť označené v písomných pokynoch pre majiteľa vozidla.

2.3.2.   Nádrž s činidlom a systém dávkovania

2.3.2.1.   Ak činidlo zamrzlo, činidlo sa musí dať použiť maximálne do 70 minút po naštartovaní motora pri teplote okolia 266 K (– 7 °C).

2.3.2.2.   Konštrukčné kritériá pre vyhrievaný systém

Vyhrievaný systém musí byť navrhnutý tak, že pri skúšaní spĺňa výkonnostné požiadavky stanovené v tomto bode podľa definovaného postupu.

| 2.3.2.2.1. | Nádrž a dávkovací systém činidla sa odstaví na 72 hodín pri teplote 255 K (– 18 °C) alebo kým väčšina činidla nestuhne podľa toho, čo nastane skôr. |
| --- | --- |

2.3.2.2.1.

Nádrž a dávkovací systém činidla sa odstaví na 72 hodín pri teplote 255 K (– 18 °C) alebo kým väčšina činidla nestuhne podľa toho, čo nastane skôr.

| 2.3.2.2.2. | Po dobe odstavenia uvedenej v bode 2.3.2.2.1 sa stroj/motor naštartuje a nechá sa bežať pri teplote okolia 266 K (– 7 °C) alebo nižšej takto:






  a) | 10 až 20 minút voľnobehu; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.2.2.

Po dobe odstavenia uvedenej v bode 2.3.2.2.1 sa stroj/motor naštartuje a nechá sa bežať pri teplote okolia 266 K (– 7 °C) alebo nižšej takto:

a)

10 až 20 minút voľnobehu;

| b) | za ktorým nasleduje max. 50 minút pri max. 40 % menovitom zaťažení. |
| --- | --- |

b)

za ktorým nasleduje max. 50 minút pri max. 40 % menovitom zaťažení.

| 2.3.2.2.3. | Na záver skúšobného postupu bodu 2.3.2.2.2 musí byť systém dávkovania plne funkčný. |
| --- | --- |

2.3.2.2.3.

Na záver skúšobného postupu bodu 2.3.2.2.2 musí byť systém dávkovania plne funkčný.

2.3.2.3.   Hodnotenie konštrukčných kritérií sa môže vykonať v studenej skúšobnej komore s použitím celého stroja alebo častí, ktoré zodpovedajú častiam, ktoré sa majú nainštalovať na stroj alebo na základe skúšok v teréne.

2.3.3.   Aktivácia systému výstrahy a systému podnecovania prevádzkovateľa pre nevyhrievaný systém

2.3.3.1.   Systém výstrahy prevádzkovateľa opísaný v bode 4 sa musí aktivovať, ak činidlo nie je dávkované pri teplote okolia ≤ 266 K (– 7 °C).

2.3.3.2.   V prípade, že sa činidlo nezačne dávkovať pri teplote ≤ 266 K (– 7 °C), maximálne do 70 minút sa musí aktivovať systém silného podnecovania opísaný v bode 5.4.

2.4.   Diagnostické požiadavky

2.4.1.   Diagnostický systém regulácie NOx musí byť schopný identifikovať poruchy regulácie NOx uvedené v tejto prílohe prostredníctvom diagnostických poruchových kódov uložených v počítačovej pamäti a na požiadanie umožniť prečítanie tejto informácie v prístroji mimo vozidlo.

2.4.2.   Požiadavky na zaznamenávanie diagnostických poruchových kódov

2.4.2.1.   Diagnostický systém regulácie NOx musí zaznamenať DTC v prípade každej zreteľnej poruchy regulácie NOx.

2.4.2.2.   Diagnostický systém regulácie NOx musí do 60 minút prevádzky motora zistiť, či je prítomná identifikovateľná porucha. Vtedy sa uloží ‚potvrdený a aktívny DTC‘ a aktivuje sa systém výstrahy podľa bodu 4.

2.4.2.3.   Ak sa v prípade monitorov na presné zistenie a potvrdenie poruchy regulácie NOx (napr. v prípade monitorov používajúcich štatistické modely alebo spotrebu kvapaliny v stroji) vyžaduje viac ako 60 minút prevádzkového času, schvaľovací orgán môže povoliť dlhší časový interval na monitorovanie za predpokladu, že výrobca zdôvodní potrebu dlhšieho intervalu (a to technickými podkladmi, výsledkami pokusov, internou praxou, atď.).

2.4.3.   Požiadavky na vymazávanie diagnostických poruchových kódov (DTC)

| a) | Diagnostické poruchové kódy nemôžu byť vymazané samotným systémom NCD z počítačovej pamäte, pokiaľ nebola odstránená porucha súvisiaca s diagnostickým poruchovým kódom. |
| --- | --- |

a)

Diagnostické poruchové kódy nemôžu byť vymazané samotným systémom NCD z počítačovej pamäte, pokiaľ nebola odstránená porucha súvisiaca s diagnostickým poruchovým kódom.

| b) | Systém NCD môže vymazať všetky poruchové kódy na požiadanie prostredníctvom vlastného snímača alebo nástroja údržby, ktorý poskytuje výrobca motora na požiadanie, alebo prostredníctvom prístupového kódu poskytnutého výrobcom motora. |
| --- | --- |

b)

Systém NCD môže vymazať všetky poruchové kódy na požiadanie prostredníctvom vlastného snímača alebo nástroja údržby, ktorý poskytuje výrobca motora na požiadanie, alebo prostredníctvom prístupového kódu poskytnutého výrobcom motora.

2.4.4.   Systém NCD nesmie byť naprogramovaný alebo skonštruovaný tak, aby sa kedykoľvek v priebehu celej životnosti motora celkom alebo čiastočne deaktivoval z dôvodu doby opotrebovania stroja. Systém rovnako nesmie obsahovať algoritmus alebo stratégiu určenú na znižovanie účinnosti systému NCD rokmi.

2.4.5.   Všetky preprogramovateľné počítačové kódy alebo prevádzkové parametre systému NCD musia byť odolné proti neoprávnenej manipulácii.

2.4.6.   Rad motorov podľa NCD

Výrobca je zodpovedný za určenie radu motorov podľa NCD. Vytváranie skupín systémov motorov v rámci radu motorov podľa NCD sa vykoná na základe osvedčeného odborného úsudku a musí ho schváliť správny orgán.

Motory, ktoré nepatria do rovnakého radu motorov, môžu napriek tomu patriť do rovnakého radu motorov podľa NCD.

2.4.6.1.   Parametre vymedzujúce rad motorov podľa NCD

Rad motorov podľa NCD je vymedzený základnými konštrukčnými parametrami, ktoré musia byť spoločné pre systémy motorov v rámci radu.

Aby mohli byť systémy motorov považované za motory toho istého radu motorov podľa NCD, musia si byť podobné v týchto základných parametroch:

| a) | systémy regulácie emisií; |
| --- | --- |

a)

systémy regulácie emisií;

| b) | metódy monitorovania NCD; |
| --- | --- |

b)

metódy monitorovania NCD;

| c) | kritériá na monitorovanie NCD; |
| --- | --- |

c)

kritériá na monitorovanie NCD;

| d) | monitorovacie parametre (napr. frekvencia). |
| --- | --- |

d)

monitorovacie parametre (napr. frekvencia).

Tieto podobné charakteristiky musí preukázať výrobca pomocou vhodných technických postupov preukazovania alebo inými vhodnými postupmi a musí ich schváliť schvaľovací orgán.

Výrobca môže požiadať schvaľovací orgán o schválenie malých rozdielov v metódach monitorovania/diagnostiky diagnostického systému regulácie NOx, pokiaľ ide o zmenu konfigurácie motora, vtedy, keď tieto metódy považuje výrobca za podobné a líšia sa len v špecifických charakteristikách daných komponentov (napr. vo veľkosti, prietoku výfukových plynov atď.); alebo je ich podobnosť stanovená na základe osvedčeného odborného úsudku.

3.   Požiadavky na údržbu

| 3.1. | Výrobca dodá alebo zariadi, aby všetkým majiteľom nových motorov alebo strojov boli dodané písomné pokyny o systéme regulácie emisií a o jeho správnom používaní.
  V uvedených pokynoch sa uvádza, že v prípade, ak systém regulácie emisií nefunguje správne, prevádzkovateľ bude o probléme informovaný systémom výstrahy prevádzkovateľa, a že aktivácia systému podnecovania prevádzkovateľa v dôsledku ignorovania tejto výstrahy povedie k tomu, že vozidlo nebude schopné vykonávať svoju úlohu. |
| --- | --- |

3.1.

Výrobca dodá alebo zariadi, aby všetkým majiteľom nových motorov alebo strojov boli dodané písomné pokyny o systéme regulácie emisií a o jeho správnom používaní.

V uvedených pokynoch sa uvádza, že v prípade, ak systém regulácie emisií nefunguje správne, prevádzkovateľ bude o probléme informovaný systémom výstrahy prevádzkovateľa, a že aktivácia systému podnecovania prevádzkovateľa v dôsledku ignorovania tejto výstrahy povedie k tomu, že vozidlo nebude schopné vykonávať svoju úlohu.

| 3.2. | V pokynoch sa uvádzajú požiadavky na správne používanie a údržbu motorov s cieľom zachovať ich emisné parametre, prípadne aj na správne používanie spotrebiteľných činidiel. |
| --- | --- |

3.2.

V pokynoch sa uvádzajú požiadavky na správne používanie a údržbu motorov s cieľom zachovať ich emisné parametre, prípadne aj na správne používanie spotrebiteľných činidiel.

| 3.3. | Pokyny musia byť napísané jasne a pre laika zrozumiteľne v rovnakom jazyku, aký je použitý v návode na obsluhu necestného pojazdného stroja alebo motora. |
| --- | --- |

3.3.

Pokyny musia byť napísané jasne a pre laika zrozumiteľne v rovnakom jazyku, aký je použitý v návode na obsluhu necestného pojazdného stroja alebo motora.

| 3.4. | V pokynoch sa musí uviesť, či prevádzkovateľ musí dopĺňať upotrebiteľné činidlá v čase medzi intervalmi bežnej údržby. Uvedie aj požadovanú kvalitu činidla. Uvádza sa v nich, ako by mal prevádzkovateľ doplniť nádrž činidla. Informácie musia tiež udávať pravdepodobnú rýchlosť spotreby činidla pre daný typ motora a spôsob, ako často sa má dopĺňať. |
| --- | --- |

3.4.

V pokynoch sa musí uviesť, či prevádzkovateľ musí dopĺňať upotrebiteľné činidlá v čase medzi intervalmi bežnej údržby. Uvedie aj požadovanú kvalitu činidla. Uvádza sa v nich, ako by mal prevádzkovateľ doplniť nádrž činidla. Informácie musia tiež udávať pravdepodobnú rýchlosť spotreby činidla pre daný typ motora a spôsob, ako často sa má dopĺňať.

| 3.5. | V pokynoch musí výrobca uviesť, že používanie a dopĺňanie požadovaného činidla so správnymi špecifikáciami je povinné, aby motor zodpovedal požiadavkám na vydanie typového schválenia pre daný typ motora. |
| --- | --- |

3.5.

V pokynoch musí výrobca uviesť, že používanie a dopĺňanie požadovaného činidla so správnymi špecifikáciami je povinné, aby motor zodpovedal požiadavkám na vydanie typového schválenia pre daný typ motora.

| 3.6. | V pokynoch musí byť vysvetlené, ako funguje systém výstrahy prevádzkovateľa a systém podnecovania prevádzkovateľa. Okrem toho v nich musia byť vysvetlené dôsledky ignorovania systému výstrahy a nedoplnenia činidla alebo neodstránenia problému, pokiaľ ide o výkon vozidla a protokolovanie chýb. |
| --- | --- |

3.6.

V pokynoch musí byť vysvetlené, ako funguje systém výstrahy prevádzkovateľa a systém podnecovania prevádzkovateľa. Okrem toho v nich musia byť vysvetlené dôsledky ignorovania systému výstrahy a nedoplnenia činidla alebo neodstránenia problému, pokiaľ ide o výkon vozidla a protokolovanie chýb.

4.   Systém výstrahy prevádzkovateľa

| 4.1. | Súčasťou stroja musí byť aj systém výstrahy prevádzkovateľa používajúci vizuálnu výstrahu, ktorá informuje prevádzkovateľa o tom, že hladina činidla je nízka, kvalita činidla je nedostatočná, že došlo k prerušeniu dávkovania alebo poruche typu špecifikovaného v bode 9, čo v prípade, ak nedôjde k včasnej náprave, povedie k aktivácii systému podnecovania prevádzkovateľa. Systém výstrahy musí byť aktívny aj v prípade aktivovania systému podnecovania prevádzkovateľa opísaného v bode 5. |
| --- | --- |

4.1.

Súčasťou stroja musí byť aj systém výstrahy prevádzkovateľa používajúci vizuálnu výstrahu, ktorá informuje prevádzkovateľa o tom, že hladina činidla je nízka, kvalita činidla je nedostatočná, že došlo k prerušeniu dávkovania alebo poruche typu špecifikovaného v bode 9, čo v prípade, ak nedôjde k včasnej náprave, povedie k aktivácii systému podnecovania prevádzkovateľa. Systém výstrahy musí byť aktívny aj v prípade aktivovania systému podnecovania prevádzkovateľa opísaného v bode 5.

| 4.2. | Výstraha nesmie byť rovnaká ako výstraha použitá v prípade signalizácie poruchy alebo inej údržby motora, avšak môže použiť rovnaký systém výstrahy. |
| --- | --- |

4.2.

Výstraha nesmie byť rovnaká ako výstraha použitá v prípade signalizácie poruchy alebo inej údržby motora, avšak môže použiť rovnaký systém výstrahy.

| 4.3. | Systém výstrahy prevádzkovateľa môže pozostávať z jednej alebo viacerých kontroliek alebo môže zobrazovať krátke správy, ktoré napríklad jednoznačne indikujú:






  — | zostávajúci čas pred aktiváciou podnetov nízkoúrovňového alebo silného podnecovania, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Systém výstrahy prevádzkovateľa môže pozostávať z jednej alebo viacerých kontroliek alebo môže zobrazovať krátke správy, ktoré napríklad jednoznačne indikujú:

—

zostávajúci čas pred aktiváciou podnetov nízkoúrovňového alebo silného podnecovania,

| — | úroveň nízkoúrovňového alebo silného podnecovania, napr. úroveň zníženia krútiaceho momentu, |
| --- | --- |

—

úroveň nízkoúrovňového alebo silného podnecovania, napr. úroveň zníženia krútiaceho momentu,

| — | podmienky, za ktorých je možné zrušiť zablokovanie stroja. |
| --- | --- |

—

podmienky, za ktorých je možné zrušiť zablokovanie stroja.

V prípade, že sa uvádzajú správy, systém používaný na zobrazovanie týchto správ môže byť rovnaký ako systém používaný na iné účely údržby.

| 4.4. | Podľa voľby výrobcu môže systém výstrahy zahŕňať akustický komponent na varovanie prevádzkovateľa. Zrušenie akustických varovaní prevádzkovateľom je povolené. |
| --- | --- |

4.4.

Podľa voľby výrobcu môže systém výstrahy zahŕňať akustický komponent na varovanie prevádzkovateľa. Zrušenie akustických varovaní prevádzkovateľom je povolené.

| 4.5. | Systém výstrahy prevádzkovateľa sa aktivuje tak, ako je uvedené v bodoch 2.3.3.1, 6.2, 7.2, 8.4 a 9.3. |
| --- | --- |

4.5.

Systém výstrahy prevádzkovateľa sa aktivuje tak, ako je uvedené v bodoch 2.3.3.1, 6.2, 7.2, 8.4 a 9.3.

| 4.6. | Systém výstrahy prevádzkovateľa sa musí deaktivovať, keď zaniknú podmienky pre jeho aktiváciu. Systém výstrahy prevádzkovateľa sa nesmie deaktivovať automaticky bez toho, aby bol odstránený dôvod na jeho aktiváciu. |
| --- | --- |

4.6.

Systém výstrahy prevádzkovateľa sa musí deaktivovať, keď zaniknú podmienky pre jeho aktiváciu. Systém výstrahy prevádzkovateľa sa nesmie deaktivovať automaticky bez toho, aby bol odstránený dôvod na jeho aktiváciu.

| 4.7. | Systém výstrahy môže byť dočasne prerušený iným výstražným signálom poskytujúcim dôležité správy týkajúce sa bezpečnosti. |
| --- | --- |

4.7.

Systém výstrahy môže byť dočasne prerušený iným výstražným signálom poskytujúcim dôležité správy týkajúce sa bezpečnosti.

| 4.8. | Podrobné údaje o postupoch aktivácie a deaktivácie systému výstrahy prevádzkovateľa sú uvedené v bode 11. |
| --- | --- |

4.8.

Podrobné údaje o postupoch aktivácie a deaktivácie systému výstrahy prevádzkovateľa sú uvedené v bode 11.

| 4.9. | Súčasne so žiadosťou o typové schválenie podľa tejto smernice výrobca preukáže funkčnosť systému výstrahy prevádzkovateľa, ako je uvedené v bode 11. |
| --- | --- |

4.9.

Súčasne so žiadosťou o typové schválenie podľa tejto smernice výrobca preukáže funkčnosť systému výstrahy prevádzkovateľa, ako je uvedené v bode 11.

5.   Systém podnecovania prevádzkovateľa

5.1.   Súčasťou stroja musí byť systém podnecovania prevádzkovateľa založený na jednom z týchto princípov:

| 5.1.1. | dvojstupňový systém podnecovania, ktorý sa začína nízkoúrovňovým podnecovaním (obmedzenie výkonu) a po ňom nasleduje silné podnecovanie (účinné zablokovanie prevádzky stroja); |
| --- | --- |

5.1.1.

dvojstupňový systém podnecovania, ktorý sa začína nízkoúrovňovým podnecovaním (obmedzenie výkonu) a po ňom nasleduje silné podnecovanie (účinné zablokovanie prevádzky stroja);

| 5.1.2. | jednostupňový systém silného podnecovania (účinné zablokovanie prevádzky stroja) aktivovaný za podmienok systému nízkoúrovňového podnecovania podľa špecifikácie v bodoch 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 a 9.4.1. |
| --- | --- |

5.1.2.

jednostupňový systém silného podnecovania (účinné zablokovanie prevádzky stroja) aktivovaný za podmienok systému nízkoúrovňového podnecovania podľa špecifikácie v bodoch 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 a 9.4.1.

5.2.   Na základe predchádzajúceho schválenia orgánom typového schvaľovania, motor môže byť vybavený prostriedkom na vypnutie podnecovania prevádzkovateľa počas stavu núdze vyhlásenej národnou alebo regionálnou vládou, ich pohotovostnými službami alebo ozbrojenými zložkami.

5.3.   Systém nízkoúrovňového podnecovania

| 5.3.1. | Systém nízkoúrovňového podnecovania sa musí aktivovať potom, ako nastane ktorákoľvek z podmienok uvedených v bodoch 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 a 9.4.1. |
| --- | --- |

5.3.1.

Systém nízkoúrovňového podnecovania sa musí aktivovať potom, ako nastane ktorákoľvek z podmienok uvedených v bodoch 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 a 9.4.1.

| 5.3.2. | Systém nízkoúrovňového podnecovania postupne zníži maximálne možný krútiaci moment motora v celom rozsahu jeho otáčok o 25 % medzi maximálnymi otáčkami krútiaceho momentu a bodom prerušenia regulátora, ako je zobrazené na obrázku 1. Miera zníženia krútiaceho momentu musí byť minimálne 1 %/min. |
| --- | --- |

5.3.2.

Systém nízkoúrovňového podnecovania postupne zníži maximálne možný krútiaci moment motora v celom rozsahu jeho otáčok o 25 % medzi maximálnymi otáčkami krútiaceho momentu a bodom prerušenia regulátora, ako je zobrazené na obrázku 1. Miera zníženia krútiaceho momentu musí byť minimálne 1 %/min.

| 5.3.3. | Môžu sa použiť iné opatrenia podnecovania, ktoré sa preukážu orgánu typového schvaľovania s tým, že ich úroveň silného podnecovania je rovnaká alebo vyššia. |
| --- | --- |

5.3.3.

Môžu sa použiť iné opatrenia podnecovania, ktoré sa preukážu orgánu typového schvaľovania s tým, že ich úroveň silného podnecovania je rovnaká alebo vyššia.

Obrázok 1

Schéma zníženia krútiaceho momentu pri nízkoúrovňovom podnecovaní

Image

5.4.   Systém silného podnecovania

| 5.4.1. | Systém silného podnecovania sa musí aktivovať potom, ako nastane ktorákoľvek z podmienok uvedených v bodoch 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 a 9.4.2. |
| --- | --- |

5.4.1.

Systém silného podnecovania sa musí aktivovať potom, ako nastane ktorákoľvek z podmienok uvedených v bodoch 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 a 9.4.2.

| 5.4.2. | Systém silného podnecovania musí znížiť použiteľnosť stroja na úroveň, ktorá je dostatočne zaťažujúca a prinúti prevádzkovateľa vyriešiť všetky problémy súvisiace s bodmi 6 až 9. Prípustné sú tieto stratégie:






  5.4.2.1. | Krútiaci moment medzi maximálnymi otáčkami krútiaceho momentu a momentom prerušenia regulátora sa musí postupne znižovať z nízkoúrovňového podnecovania krútiaceho momentu na obrázku 1 minimálne 1 % za minútu na 50 % maximálneho krútiaceho momentu alebo menej a otáčky motora sa musia postupne znižovať na 60 % menovitých otáčok alebo menej v rámci rovnakého časového intervalu ako prebieha znižovanie krútiaceho momentu, podľa obrázku 2.

  Obrázok 2


  Schéma zníženia krútiaceho momentu pri silnom podnecovaní |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

Systém silného podnecovania musí znížiť použiteľnosť stroja na úroveň, ktorá je dostatočne zaťažujúca a prinúti prevádzkovateľa vyriešiť všetky problémy súvisiace s bodmi 6 až 9. Prípustné sú tieto stratégie:

5.4.2.1.

Krútiaci moment medzi maximálnymi otáčkami krútiaceho momentu a momentom prerušenia regulátora sa musí postupne znižovať z nízkoúrovňového podnecovania krútiaceho momentu na obrázku 1 minimálne 1 % za minútu na 50 % maximálneho krútiaceho momentu alebo menej a otáčky motora sa musia postupne znižovať na 60 % menovitých otáčok alebo menej v rámci rovnakého časového intervalu ako prebieha znižovanie krútiaceho momentu, podľa obrázku 2.

Obrázok 2

Schéma zníženia krútiaceho momentu pri silnom podnecovaní

Image

| 5.4.2.2. | Môžu sa použiť iné opatrenia na podnecovanie, ktoré sa preukážu orgánu typového schvaľovania s tým, že ich úroveň silného podnecovania je rovnaká alebo vyššia. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Môžu sa použiť iné opatrenia na podnecovanie, ktoré sa preukážu orgánu typového schvaľovania s tým, že ich úroveň silného podnecovania je rovnaká alebo vyššia.

5.5.   S cieľom zohľadniť obavy týkajúce sa bezpečnosti a umožniť samoopravnú diagnostiku, použitie funkcie zablokovania podnecovania z dôvodu uvoľnenia plného výkonu motora sa povoľuje za predpokladu, že:

| — | je aktívna maximálne 30 minút a |
| --- | --- |

—

je aktívna maximálne 30 minút a

| — | obmedzuje sa na 3 aktivácie počas každého intervalu, keď je systém výstrahy prevádzkovateľa aktívny. |
| --- | --- |

—

obmedzuje sa na 3 aktivácie počas každého intervalu, keď je systém výstrahy prevádzkovateľa aktívny.

5.6.   Systém podnecovania prevádzkovateľa sa musí deaktivovať, keď zaniknú podmienky pre jeho aktiváciu. Systém podnecovania prevádzkovateľa sa nesmie automaticky deaktivovať bez toho, aby bol odstránený dôvod na jeho aktiváciu.

5.7.   Podrobné údaje o postupoch aktivácie a deaktivácie systému podnecovania prevádzkovateľa sú uvedené v bode 11.

5.8.   Súčasne so žiadosťou o typové schválenie podľa tejto smernice výrobca musí preukázať činnosť systému podnecovania prevádzkovateľa, ako je uvedené v bode 11.

6.   Dostupnosť činidla

6.1.   Ukazovateľ hladiny činidla

Stroj musí mať ukazovateľ, ktorý jasne informuje prevádzkovateľa o hladine činidla v nádrži. Minimálna akceptovateľná úroveň výkonnosti pre ukazovateľ činidla je tá, pri ktorej musí nepretržite indikovať hladinu činidla, pričom systém výstrahy prevádzkovateľa uvedený v bode 4 je aktivovaný. Ukazovateľ činidla môže byť vo forme analógovej alebo digitálnej zobrazovacej jednotky a môže ukazovať hladinu ako podiel plného objemu nádrže, množstvo zostatkového činidla alebo odhadovaný zvyšný počet prevádzkových hodín.

6.2.   Aktivácia systému výstrahy prevádzkovateľa

| 6.2.1. | Systém výstrahy prevádzkovateľa uvedený v bode 4 sa musí aktivovať, keď hladina činidla klesne pod 10 % objemu nádrže činidla alebo pod vyššie percento podľa voľby výrobcu. |
| --- | --- |

6.2.1.

Systém výstrahy prevádzkovateľa uvedený v bode 4 sa musí aktivovať, keď hladina činidla klesne pod 10 % objemu nádrže činidla alebo pod vyššie percento podľa voľby výrobcu.

| 6.2.2. | Výstraha musí byť v spojitosti s ukazovateľom činidla jasná, aby prevádzkovateľ pochopil, že hladina činidla je nízka. Ak systém výstrahy zahŕňa systém zobrazovania správ, prostredníctvom vizuálnej výstrahy sa zobrazí správa indikujúca nízku úroveň činidla (napr. ‚nízka hladina močoviny‘, ‚nízka hladina AdBlue‘ alebo ‚nízka hladina činidla‘). |
| --- | --- |

6.2.2.

Výstraha musí byť v spojitosti s ukazovateľom činidla jasná, aby prevádzkovateľ pochopil, že hladina činidla je nízka. Ak systém výstrahy zahŕňa systém zobrazovania správ, prostredníctvom vizuálnej výstrahy sa zobrazí správa indikujúca nízku úroveň činidla (napr. ‚nízka hladina močoviny‘, ‚nízka hladina AdBlue‘ alebo ‚nízka hladina činidla‘).

| 6.2.3. | Systém výstrahy prevádzkovateľa nemusí byť na začiatku stále aktivovaný (napr. správa sa nemusí stále zobrazovať), avšak aktivácia musí naberať na intenzite až bude zobrazená stále v prípade, keď je nádrž s činidlom prázdna a vtedy, keď sa dosiahne bod, kedy sa aktivuje systém podnecovania prevádzkovateľa (napr. frekvencia, pri ktorej kontrolka bliká). Vyvrcholí upozornením prevádzkovateľa na úrovni, ktorú zvolí výrobca, toto upozornenie však musí byť v momente, keď sa systém podnecovania prevádzkovateľa uvedený v bode 6.3 uvedie do činnosti výraznejšie, ako keď bol aktivovaný po prvý raz. |
| --- | --- |

6.2.3.

Systém výstrahy prevádzkovateľa nemusí byť na začiatku stále aktivovaný (napr. správa sa nemusí stále zobrazovať), avšak aktivácia musí naberať na intenzite až bude zobrazená stále v prípade, keď je nádrž s činidlom prázdna a vtedy, keď sa dosiahne bod, kedy sa aktivuje systém podnecovania prevádzkovateľa (napr. frekvencia, pri ktorej kontrolka bliká). Vyvrcholí upozornením prevádzkovateľa na úrovni, ktorú zvolí výrobca, toto upozornenie však musí byť v momente, keď sa systém podnecovania prevádzkovateľa uvedený v bode 6.3 uvedie do činnosti výraznejšie, ako keď bol aktivovaný po prvý raz.

| 6.2.4. | Nepretržitá výstraha sa nesmie dať ľahko zablokovať alebo ignorovať. Ak systém výstrahy zahŕňa systém zobrazovania správ, zobrazí sa explicitná správa (napr. ‚doplniť močovinu‘, ‚doplniť AdBlue‘ alebo ‚doplniť činidlo‘). Nepretržité varovanie môže byť dočasne prerušené inými výstražnými signálmi poskytujúcimi dôležité správy týkajúce sa bezpečnosti. |
| --- | --- |

6.2.4.

Nepretržitá výstraha sa nesmie dať ľahko zablokovať alebo ignorovať. Ak systém výstrahy zahŕňa systém zobrazovania správ, zobrazí sa explicitná správa (napr. ‚doplniť močovinu‘, ‚doplniť AdBlue‘ alebo ‚doplniť činidlo‘). Nepretržité varovanie môže byť dočasne prerušené inými výstražnými signálmi poskytujúcimi dôležité správy týkajúce sa bezpečnosti.

| 6.2.5. | Nesmie existovať možnosť vypnúť systém výstrahy prevádzkovateľa, kým činidlo nebude doplnené na výšku hladiny nevyžadujúcu jeho aktiváciu. |
| --- | --- |

6.2.5.

Nesmie existovať možnosť vypnúť systém výstrahy prevádzkovateľa, kým činidlo nebude doplnené na výšku hladiny nevyžadujúcu jeho aktiváciu.

6.3.   Aktivácia systému podnecovania prevádzkovateľa

| 6.3.1. | Systém nízkoúrovňového podnecovania opísaný v bode 5.3 sa musí aktivovať, ak hladina v nádrži činidla klesne pod 2,5 % jej plného menovitého objemu alebo pod vyššie percento podľa voľby výrobcu. |
| --- | --- |

6.3.1.

Systém nízkoúrovňového podnecovania opísaný v bode 5.3 sa musí aktivovať, ak hladina v nádrži činidla klesne pod 2,5 % jej plného menovitého objemu alebo pod vyššie percento podľa voľby výrobcu.

| 6.3.2. | Systém silného podnecovania opísaný v bode 5.4 sa musí aktivovať, ak je nádrž činidla prázdna (to znamená, že systém dávkovania nie je schopný ďalej čerpať činidlo z nádrže) alebo pri akejkoľvek hladine pod 2,5 % jej plného menovitého objemu, podľa uváženia výrobcu. |
| --- | --- |

6.3.2.

Systém silného podnecovania opísaný v bode 5.4 sa musí aktivovať, ak je nádrž činidla prázdna (to znamená, že systém dávkovania nie je schopný ďalej čerpať činidlo z nádrže) alebo pri akejkoľvek hladine pod 2,5 % jej plného menovitého objemu, podľa uváženia výrobcu.

| 6.3.3. | S výnimkou v rozsahu povolenom v bode 5.5 nesmie byť možné vypnúť systém nízkoúrovňového alebo silného podnecovania, kým činidlo nebude doplnené na výšku hladiny nevyžadujúcu jeho príslušnú aktiváciu. |
| --- | --- |

6.3.3.

S výnimkou v rozsahu povolenom v bode 5.5 nesmie byť možné vypnúť systém nízkoúrovňového alebo silného podnecovania, kým činidlo nebude doplnené na výšku hladiny nevyžadujúcu jeho príslušnú aktiváciu.

7.   Monitorovanie kvality činidla

7.1.   Motor alebo stroj musí byť vybavený prostriedkami zisťujúcimi prítomnosť nesprávneho činidla na prístrojovej doske.

| 7.1.1. | Výrobca musí stanoviť minimálnu prípustnú koncentráciu činidla CDmin, ktorá vedie k emisiám z výfukového potrubia neprekračujúcim hodnotu 0,9 g/kWh. |
| --- | --- |

7.1.1.

Výrobca musí stanoviť minimálnu prípustnú koncentráciu činidla CDmin, ktorá vedie k emisiám z výfukového potrubia neprekračujúcim hodnotu 0,9 g/kWh.

| 7.1.1.1. | Správna hodnota CDmin sa musí preukázať počas typového schvaľovania postupom vymedzeným v bode 12 a zaznamená sa v rozšírenej dokumentácii uvedenej v bode 8 prílohy I. |
| --- | --- |

7.1.1.1.

Správna hodnota CDmin sa musí preukázať počas typového schvaľovania postupom vymedzeným v bode 12 a zaznamená sa v rozšírenej dokumentácii uvedenej v bode 8 prílohy I.

| 7.1.2. | Akákoľvek koncentrácia činidla nižšia ako CDmin musí byť zistená a považovaná na účely bodu 7.1 za nesprávne činidlo. |
| --- | --- |

7.1.2.

Akákoľvek koncentrácia činidla nižšia ako CDmin musí byť zistená a považovaná na účely bodu 7.1 za nesprávne činidlo.

| 7.1.3. | Kvalite činidla sa pridelí osobitné počítadlo (‚počítadlo kvality činidla‘). Počítadlo kvality činidla musí udávať počet prevádzkových hodín motora s nesprávnym činidlom. |
| --- | --- |

7.1.3.

Kvalite činidla sa pridelí osobitné počítadlo (‚počítadlo kvality činidla‘). Počítadlo kvality činidla musí udávať počet prevádzkových hodín motora s nesprávnym činidlom.

| 7.1.3.1. | Nepovinne môže výrobca zlúčiť poruchu kvality činidla spolu s jednou alebo viacerými poruchami uvedenými v bodoch 8 a 9 do jedného počítadla. |
| --- | --- |

7.1.3.1.

Nepovinne môže výrobca zlúčiť poruchu kvality činidla spolu s jednou alebo viacerými poruchami uvedenými v bodoch 8 a 9 do jedného počítadla.

| 7.1.4. | Podrobné údaje o kritériách aktivácie a deaktivácie a mechanizmoch počítadla kvality činidla sú opísané v bode 11. |
| --- | --- |

7.1.4.

Podrobné údaje o kritériách aktivácie a deaktivácie a mechanizmoch počítadla kvality činidla sú opísané v bode 11.

7.2.   Aktivácia systému výstrahy prevádzkovateľa

Keď monitorovací systém potvrdí, že kvalita činidla je nesprávna, systém výstrahy prevádzkovateľa opísaný v bode 4 sa musí aktivovať. Ak systém výstrahy zahŕňa systém zobrazovania správ, musí zobraziť správu obsahujúcu dôvod výstrahy (napr. ‚zistená nesprávna močovina‘, ‚zistené nesprávne AdBlue‘, alebo ‚zistené nesprávne činidlo‘).

7.3.   Aktivácia systému podnecovania prevádzkovateľa

| 7.3.1. | Systém nízkoúrovňového podnecovania opísaný v bode 5.3 sa musí aktivovať, ak nedôjde k náprave kvality činidla v priebehu 10 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému výstrahy prevádzkovateľa opísaného v bode 7.2. |
| --- | --- |

7.3.1.

Systém nízkoúrovňového podnecovania opísaný v bode 5.3 sa musí aktivovať, ak nedôjde k náprave kvality činidla v priebehu 10 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému výstrahy prevádzkovateľa opísaného v bode 7.2.

| 7.3.2. | Systém silného podnecovania opísaný v bode 5.4 sa musí aktivovať, ak sa kvalita činidla nenapraví v priebehu maximálne 20 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému výstrahy prevádzkovateľa opísaného v bode 7.2. |
| --- | --- |

7.3.2.

Systém silného podnecovania opísaný v bode 5.4 sa musí aktivovať, ak sa kvalita činidla nenapraví v priebehu maximálne 20 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému výstrahy prevádzkovateľa opísaného v bode 7.2.

| 7.3.3. | Počet hodín pred aktiváciou systémov podnecovania sa zníži v prípade opakovaného výskytu funkčnej poruchy v súlade s mechanizmom opísaným v bode 11. |
| --- | --- |

7.3.3.

Počet hodín pred aktiváciou systémov podnecovania sa zníži v prípade opakovaného výskytu funkčnej poruchy v súlade s mechanizmom opísaným v bode 11.

8.   Činnosť dávkovania činidla

8.1.   Motor musí obsahovať prostriedok na určenie prerušenia dávkovania.

8.2.   Počítadlo činnosti dávkovania činidla

| 8.2.1. | Činnosti dávkovania sa pridelí osobitné počítadlo (‚počítadlo činnosti dávkovania‘) Toto počítadlo musí udávať prevádzkové hodiny motora, ktoré sa vyskytnú s prerušením činnosti dávkovania činidla. Toto sa nevyžaduje, ak si takéto prerušenie vyžaduje ECU motora, pretože prevádzkové podmienky stroja sú také, že emisné charakteristiky stroja nevyžadujú dávkovanie činidla. |
| --- | --- |

8.2.1.

Činnosti dávkovania sa pridelí osobitné počítadlo (‚počítadlo činnosti dávkovania‘) Toto počítadlo musí udávať prevádzkové hodiny motora, ktoré sa vyskytnú s prerušením činnosti dávkovania činidla. Toto sa nevyžaduje, ak si takéto prerušenie vyžaduje ECU motora, pretože prevádzkové podmienky stroja sú také, že emisné charakteristiky stroja nevyžadujú dávkovanie činidla.

| 8.2.1.1. | Nepovinne môže výrobca zlúčiť poruchu dávkovania činidla spolu s jednou alebo viacerými poruchami uvedenými v bodoch 7 a 9 do jedného počítadla. |
| --- | --- |

8.2.1.1.

Nepovinne môže výrobca zlúčiť poruchu dávkovania činidla spolu s jednou alebo viacerými poruchami uvedenými v bodoch 7 a 9 do jedného počítadla.

| 8.2.2. | Podrobné údaje o kritériách aktivácie a deaktivácie a mechanizmoch počítadla dávkovania činidla sú opísané v bode 11. |
| --- | --- |

8.2.2.

Podrobné údaje o kritériách aktivácie a deaktivácie a mechanizmoch počítadla dávkovania činidla sú opísané v bode 11.

8.3.   Aktivácia systému výstrahy prevádzkovateľa

Systém výstrahy prevádzkovateľa opísaný v bode 4 sa musí aktivovať v prípade prerušenia dávkovania, ktoré určí počítadlo činnosti dávkovania podľa bodu 8.2.1. Ak systém výstrahy zahŕňa systém zobrazovania správ, zobrazí správu obsahujúcu dôvod výstrahy (napr. ‚porucha dávkovania močoviny‘, ‚porucha dávkovania AdBlue‘ alebo ‚porucha dávkovania činidla‘).

8.4.   Aktivácia systému podnecovania prevádzkovateľa

| 8.4.1. | Systém nízkoúrovňového podnecovania opísaný v bode 5.3 sa musí aktivovať, ak sa dávkovanie činidla nenapraví v priebehu maximálne 10 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému výstrahy prevádzkovateľa opísaného v bode 8.3. |
| --- | --- |

8.4.1.

Systém nízkoúrovňového podnecovania opísaný v bode 5.3 sa musí aktivovať, ak sa dávkovanie činidla nenapraví v priebehu maximálne 10 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému výstrahy prevádzkovateľa opísaného v bode 8.3.

| 8.4.2. | Systém silného podnecovania opísaný v bode 5.4 sa musí aktivovať, ak sa dávkovanie činidla nenapraví v priebehu maximálne 20 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému výstrahy prevádzkovateľa opísaného v bode 8.3. |
| --- | --- |

8.4.2.

Systém silného podnecovania opísaný v bode 5.4 sa musí aktivovať, ak sa dávkovanie činidla nenapraví v priebehu maximálne 20 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému výstrahy prevádzkovateľa opísaného v bode 8.3.

| 8.4.3. | Počet hodín pred aktiváciou systémov podnecovania sa zníži v prípade opakovaného výskytu funkčnej poruchy v súlade s mechanizmom opísaným v bode 11. |
| --- | --- |

8.4.3.

Počet hodín pred aktiváciou systémov podnecovania sa zníži v prípade opakovaného výskytu funkčnej poruchy v súlade s mechanizmom opísaným v bode 11.

9.   Poruchy monitorovania, ktoré môžu byť pripísané neoprávnenej manipulácii

9.1.   Okrem hladiny činidla v nádrži, kvality činidla a prerušenia dávkovania, sa musia monitorovať tieto poruchy, pretože môžu byť pripísané neoprávnenej manipulácii:

| i) | ventil EGR s obmedzenou činnosťou; |
| --- | --- |

i)

ventil EGR s obmedzenou činnosťou;

| ii) | poruchy diagnostického systému regulácie NOx podľa opisu v bode 9.2.1. |
| --- | --- |

ii)

poruchy diagnostického systému regulácie NOx podľa opisu v bode 9.2.1.

9.2.   Požiadavky na monitorovanie

9.2.1.   Diagnostický systém regulácie NOx sa musí monitorovať z dôvodu elektrických porúch a odstránenia alebo deaktivácie ktoréhokoľvek snímača, ktorý mu bráni diagnostikovať akékoľvek iné poruchy uvedené v bodoch 6 až 8 (monitorovanie komponentov).

Neúplný zoznam snímačov, ktoré ovplyvňujú diagnostickú schopnosť, obsahuje snímače, ktoré priamo merajú koncentráciu NOx, snímače kvality močoviny, snímače okolitého prostredia a snímače používané na monitorovanie činnosti dávkovania činidla, výšky hladiny činidla alebo spotreby činidla.

9.2.2.   Počítadlo ventila EGR

| 9.2.2.1. | Ventilu EGR s obmedzenou činnosťou sa priradí osobitné počítadlo. Počítadlo ventilu EGR musí udávať počet prevádzkových hodín motora, keď sa potvrdí, že diagnostický chybový kód, súvisiaci s ventilom EGR s obmedzenou činnosťou, je aktívny. |
| --- | --- |

9.2.2.1.

Ventilu EGR s obmedzenou činnosťou sa priradí osobitné počítadlo. Počítadlo ventilu EGR musí udávať počet prevádzkových hodín motora, keď sa potvrdí, že diagnostický chybový kód, súvisiaci s ventilom EGR s obmedzenou činnosťou, je aktívny.

| 9.2.2.1.1. | Nepovinne môže výrobca zlúčiť poruchu ventilu EGR s obmedzenou činnosťou spolu s jednou alebo viacerými poruchami uvedenými v bodoch 7, 8 a 9.2.3 do jedného počítadla. |
| --- | --- |

9.2.2.1.1.

Nepovinne môže výrobca zlúčiť poruchu ventilu EGR s obmedzenou činnosťou spolu s jednou alebo viacerými poruchami uvedenými v bodoch 7, 8 a 9.2.3 do jedného počítadla.

| 9.2.2.2. | Podrobné údaje o kritériách aktivácie a deaktivácie a mechanizmoch ventilu EGR sú opísané v bode 11. |
| --- | --- |

9.2.2.2.

Podrobné údaje o kritériách aktivácie a deaktivácie a mechanizmoch ventilu EGR sú opísané v bode 11.

9.2.3.   Počítadlo, resp. počítadlá systému NCD

| 9.2.3.1. | Každej poruche monitorovania uvedenej v bode 9.1 ii) sa priradí osobitné počítadlo. Počítadlá systému NCD udávajú počet prevádzkových hodín motora, keď sa potvrdí, že diagnostický poruchový kód spojený s poruchou systému NCD, je aktívny. Zoskupovanie viacerých chýb do jedného počítadla je povolené. |
| --- | --- |

9.2.3.1.

Každej poruche monitorovania uvedenej v bode 9.1 ii) sa priradí osobitné počítadlo. Počítadlá systému NCD udávajú počet prevádzkových hodín motora, keď sa potvrdí, že diagnostický poruchový kód spojený s poruchou systému NCD, je aktívny. Zoskupovanie viacerých chýb do jedného počítadla je povolené.

| 9.2.3.1.1. | Nepovinne môže výrobca zlúčiť poruchu systému NCD spolu s jednou alebo viacerými poruchami uvedenými v bodoch 7, 8 a 9.2.2 do jedného počítadla. |
| --- | --- |

9.2.3.1.1.

Nepovinne môže výrobca zlúčiť poruchu systému NCD spolu s jednou alebo viacerými poruchami uvedenými v bodoch 7, 8 a 9.2.2 do jedného počítadla.

| 9.2.3.2. | Podrobné údaje o kritériách aktivácie a deaktivácie počítadla, resp. počítadiel a mechanizmoch systému NCD sú opísané v bode 11. |
| --- | --- |

9.2.3.2.

Podrobné údaje o kritériách aktivácie a deaktivácie počítadla, resp. počítadiel a mechanizmoch systému NCD sú opísané v bode 11.

9.3.   Aktivácia systému výstrahy prevádzkovateľa

Systém výstrahy prevádzkovateľa opísaný v bode 4 sa musí aktivovať v prípade výskytu ktorejkoľvek z porúch uvedených v bode 9.1 a musí indikovať, že je potrebná neodkladná oprava. Ak systém výstrahy zahŕňa systém zobrazovania správ, zobrazí správu indikujúcu niektorý z dôvodov výstrahy (napríklad ‚ventil dávkovania činidla je odpojený‘ alebo ‚kritická porucha spojená s emisiami‘).

9.4.   Aktivácia systému podnecovania prevádzkovateľa

9.4.1.   Systém nízkoúrovňového podnecovania opísaný v bode 5.3 sa musí aktivovať, ak sa chyba špecifikovaná v bode 9.1 nenapraví v priebehu maximálne 36 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému výstrahy prevádzkovateľa opísaného v bode 9.3.

9.4.2.   Systém silného podnecovania opísaný v bode 5.4 sa musí aktivovať, ak sa chyba špecifikovaná v bode 9.1 nenapraví v priebehu maximálne 100 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému výstrahy prevádzkovateľa opísaného v bode 9.3.

9.4.3.   Počet hodín pred aktiváciou systémov podnecovania sa zníži v prípade opakovaného výskytu funkčnej poruchy v súlade s mechanizmom opísaným v bode 11.

9.5.   Ako alternatívu k požiadavkám v bode 9.2 môže výrobca použiť snímač NOx umiestnený vo výfukovom potrubí. V takom prípade:

| — | hodnota NOx nesmie prekročiť prah 0,9 g/kWh, |
| --- | --- |

—

hodnota NOx nesmie prekročiť prah 0,9 g/kWh,

| — | môže sa použiť hlásenie jedinej poruchy ‚vysoký obsah NOx – príčina neznáma‘, |
| --- | --- |

—

môže sa použiť hlásenie jedinej poruchy ‚vysoký obsah NOx – príčina neznáma‘,

| — | bod 9.4.1 musí znieť ‚v priebehu 10 prevádzkových hodín motora‘, |
| --- | --- |

—

bod 9.4.1 musí znieť ‚v priebehu 10 prevádzkových hodín motora‘,

| — | bod 9.4.2 musí znieť ‚v priebehu 20 prevádzkových hodín motora‘. |
| --- | --- |

—

bod 9.4.2 musí znieť ‚v priebehu 20 prevádzkových hodín motora‘.

10.   Požiadavky na preukazovanie

10.1.   Všeobecné ustanovenia

Súlad s požiadavkami tejto prílohy sa, ako je uvedené v tabuľke 1 a špecifikované v tomto bode, musí preukázať počas typového schvaľovania:

| a) | preukázaním aktivácie systému výstrahy; |
| --- | --- |

a)

preukázaním aktivácie systému výstrahy;

| b) | preukázaním aktivácie systému nízkoúrovňového podnecovania, ak jestvuje; |
| --- | --- |

b)

preukázaním aktivácie systému nízkoúrovňového podnecovania, ak jestvuje;

| c) | preukázaním aktivácie systému silného podnecovania. |
| --- | --- |

c)

preukázaním aktivácie systému silného podnecovania.

Tabuľka 1

Uvedenie obsahu procesu preukazovania v súlade s ustanoveniami bodov 10.3 a 10.4 tohto doplnku

| Mechanizmus | Prvky preukazovania |
| --- | --- |
| Aktivácia systému výstrahy uvedená v bode 10.3 tohto doplnku | — | 2 skúšky aktivácie (vrátane nedostatku činidla) |

Mechanizmus

Prvky preukazovania

Aktivácia systému výstrahy uvedená v bode 10.3 tohto doplnku

—

2 skúšky aktivácie (vrátane nedostatku činidla)

| — | doplnkové prvky preukazovania, podľa potreby |
| --- | --- |

—

doplnkové prvky preukazovania, podľa potreby

Aktivácia systému nízkoúrovňového podnecovania uvedená v bode 10.4 tohto doplnku

| — | 2 skúšky aktivácie (vrátane nedostatku činidla) |
| --- | --- |

—

2 skúšky aktivácie (vrátane nedostatku činidla)

| — | doplnkové prvky preukazovania, podľa potreby |
| --- | --- |

—

doplnkové prvky preukazovania, podľa potreby

| — | 1 skúška zníženia krútiaceho momentu |
| --- | --- |

—

1 skúška zníženia krútiaceho momentu

Aktivácia systému silného podnecovania uvedená v bode 10.4.6 tohto doplnku

| — | 2 skúšky aktivácie (vrátane nedostatku činidla) |
| --- | --- |

—

2 skúšky aktivácie (vrátane nedostatku činidla)

| — | doplnkové prvky preukazovania, podľa potreby |
| --- | --- |

—

doplnkové prvky preukazovania, podľa potreby

10.2.   Rady motorov alebo rady motorov podľa NCD

Súlad radu motorov alebo radu motorov podľa NCD s požiadavkami tohto bodu 10 sa môže preukazovať skúškou jedného z členov posudzovaného radu za predpokladu, že výrobca preukáže schvaľovaciemu orgánu, že monitorovacie systémy potrebné na splnenie požiadaviek tejto prílohy sú v rámci radu podobné.

10.2.1.   Preukazovanie, že monitorovacie systémy pre ostatných členov radu motorov podľa NCD sú podobné sa môže vykonať tak, že sa schvaľovacím orgánom predložia také prvky ako algoritmy, funkčné analýzy atď.

10.2.2.   Skúšaný motor vyberie výrobca po dohode so schvaľovacím orgánom. Môže, ale nemusí to byť základný motor posudzovaného radu.

10.2.3.   Ak motory radu motorov patria do radu motorov podľa NCD, ktorý už bol typovo schválený podľa bodu 10.2.1 (obrázok 3), súlad tohto radu motorov sa považuje za preukázaný bez ďalších skúšok za predpokladu, že výrobca preukáže orgánu, že monitorovacie systémy potrebné na splnenie požiadaviek tejto prílohy sú v rámci posudzovaných radov motorov a radov motorov podľa NCD podobné.

Obrázok 3

Už preukázaný súlad radu motorov podľa NCD

Image

10.3.   Preukázanie aktivácie systému výstrahy

10.3.1.   Súlad aktivácie varovného systému sa preukazuje vykonaním dvoch skúšok: nedostatok činidla a kategóriou jednej poruchy posudzovanej v bode 7 až 9 tejto prílohy.

10.3.2.   Výber porúch, ktoré sa majú podrobiť skúške

10.3.2.1.   S cieľom preukázať aktiváciu systému výstrahy v prípade chybnej kvality činidla sa musí vybrať činidlo so zriedenou účinnou zložkou, ktorá je zriedená minimálne v takom pomere, akú oznámil výrobca v súlade s požiadavkami bodu 7 tejto prílohy.

10.3.2.2.   S cieľom preukázať aktiváciu systému výstrahy v prípade porúch definovaných v bode 9 tejto prílohy, ktoré možno pripísať nepovolenej manipulácii, sa výber musí vykonať v súlade s týmito požiadavkami:

| 10.3.2.2.1. | Výrobca musí predložiť schvaľovaciemu orgánu zoznam takýchto potenciálnych porúch. |
| --- | --- |

10.3.2.2.1.

Výrobca musí predložiť schvaľovaciemu orgánu zoznam takýchto potenciálnych porúch.

| 10.3.2.2.2. | Poruchu, ktorá sa má posudzovať v skúške, musí vybrať schvaľovací orgán zo zoznamu uvedeného v bode 10.3.2.2.1. |
| --- | --- |

10.3.2.2.2.

Poruchu, ktorá sa má posudzovať v skúške, musí vybrať schvaľovací orgán zo zoznamu uvedeného v bode 10.3.2.2.1.

10.3.3.   Preukázanie

10.3.3.1.   Na účely tohto preukázania sa vykoná samostatná skúška pre každú z porúch posudzovaných v bode 10.3.1.

10.3.3.2.   Počas skúšky sa nesmie vyskytnúť žiadna porucha okrem poruchy podrobovanej skúške.

10.3.3.3.   Pred začatím skúšky musia byť všetky diagnostické poruchové kódy vymazané.

10.3.3.4.   Poruchy podrobované skúške môžu byť na žiadosť výrobcu a so súhlasom schvaľovacieho orgánu simulované.

10.3.3.5.   Zisťovanie iných porúch ako nedostatok činidla

V prípade iných porúch ako nedostatok činidla, keď je porucha pôvodná alebo simulovaná, sa zisťovanie takejto poruchy vykonáva takto:

| 10.3.3.5.1. | Systém NCD musí zareagovať na zavedenie poruchy spôsobom, ktorý orgán typového schvaľovania vybral ako vhodný, v súlade s ustanoveniami tohto doplnku. Považuje sa to za preukázané, ak dôjde k aktivácii dvoch skúšobných cyklov NCD nasledujúcich za sebou podľa bodu 10.3.3.7 tohto doplnku.
  Ak bolo v opise monitorovania uvedené a schvaľovacím orgánom schválené, že konkrétny motor si vyžaduje viac ako dva skúšobné cykly NCD na dokončenie monitorovania, počet skúšobných cyklov NCD sa môže zvýšiť na 3 skúšobné cykly NCD.
  Každý jednotlivý skúšobný cyklus NCD môže byť v priebehu preukazovacej skúšky oddelený vypnutím motora. V rámci časového úseku do ďalšieho naštartovania sa musí zobrať do úvahy monitorovanie, ku ktorému môže dôjsť po vypnutí motora, a všetky podmienky, ktoré musia byť splnené, aby došlo k monitorovaniu po ďalšom naštartovaní. |
| --- | --- |

10.3.3.5.1.

Systém NCD musí zareagovať na zavedenie poruchy spôsobom, ktorý orgán typového schvaľovania vybral ako vhodný, v súlade s ustanoveniami tohto doplnku. Považuje sa to za preukázané, ak dôjde k aktivácii dvoch skúšobných cyklov NCD nasledujúcich za sebou podľa bodu 10.3.3.7 tohto doplnku.

Ak bolo v opise monitorovania uvedené a schvaľovacím orgánom schválené, že konkrétny motor si vyžaduje viac ako dva skúšobné cykly NCD na dokončenie monitorovania, počet skúšobných cyklov NCD sa môže zvýšiť na 3 skúšobné cykly NCD.

Každý jednotlivý skúšobný cyklus NCD môže byť v priebehu preukazovacej skúšky oddelený vypnutím motora. V rámci časového úseku do ďalšieho naštartovania sa musí zobrať do úvahy monitorovanie, ku ktorému môže dôjsť po vypnutí motora, a všetky podmienky, ktoré musia byť splnené, aby došlo k monitorovaniu po ďalšom naštartovaní.

| 10.3.3.5.2. | Preukázanie aktivácie systému výstrahy sa považuje za uskutočnené, ak na konci každej preukazovacej skúšky vykonanej podľa bodu 10.3.2.1 bol systém výstrahy riadne aktivovaný a DTC pre vybranú poruchu je v stave ‚potvrdený a aktívny‘. |
| --- | --- |

10.3.3.5.2.

Preukázanie aktivácie systému výstrahy sa považuje za uskutočnené, ak na konci každej preukazovacej skúšky vykonanej podľa bodu 10.3.2.1 bol systém výstrahy riadne aktivovaný a DTC pre vybranú poruchu je v stave ‚potvrdený a aktívny‘.

10.3.3.6.   Zisťovanie v prípade nedostatku činidla

Na účely preukázania aktivácie systému výstrahy v prípade nedostatku činidla je systém motora prevádzkovaný v priebehu jedného alebo viacerých skúšobných cyklov NCD podľa uváženia výrobcu.

| 10.3.3.6.1. | Preukazovanie sa začne pri hladine činidla v nádrži, ktorá má byť dohodnutá medzi výrobcom a schvaľovacím orgánom, musí však predstavovať najmenej 10 percent menovitého objemu nádrže. |
| --- | --- |

10.3.3.6.1.

Preukazovanie sa začne pri hladine činidla v nádrži, ktorá má byť dohodnutá medzi výrobcom a schvaľovacím orgánom, musí však predstavovať najmenej 10 percent menovitého objemu nádrže.

| 10.3.3.6.2. | Systém výstrahy sa považuje za správne fungujúci, ak sú súčasne splnené tieto podmienky:






  a) | systém výstrahy bol aktivovaný pri dostupnosti činidla vyššej alebo rovnej 10 % kapacity nádrže činidla a |
| --- | --- | --- |

10.3.3.6.2.

Systém výstrahy sa považuje za správne fungujúci, ak sú súčasne splnené tieto podmienky:

a)

systém výstrahy bol aktivovaný pri dostupnosti činidla vyššej alebo rovnej 10 % kapacity nádrže činidla a

| b) | ‚nepretržitý‘ systém výstrahy bol aktivovaný pri dostupnosti činidla vyššej alebo rovnajúcej sa hodnote stanovenej výrobcom v súlade s ustanoveniami bodu 6 tejto prílohy. |
| --- | --- |

b)

‚nepretržitý‘ systém výstrahy bol aktivovaný pri dostupnosti činidla vyššej alebo rovnajúcej sa hodnote stanovenej výrobcom v súlade s ustanoveniami bodu 6 tejto prílohy.

10.3.3.7.   Skúšobný cyklus NCD

| 10.3.3.7.1. | Skúšobný cyklus NCD posudzovaný v tomto bode 10 s cieľom preukázať správne fungovanie systému NCD je cyklus NRTC so štartom za tepla. |
| --- | --- |

10.3.3.7.1.

Skúšobný cyklus NCD posudzovaný v tomto bode 10 s cieľom preukázať správne fungovanie systému NCD je cyklus NRTC so štartom za tepla.

| 10.3.3.7.2. | Na požiadanie výrobcu a po schválení schvaľovacím orgánom sa pre špecifický monitor môže použiť alternatívny skúšobný cyklus NCD (napr. NRSC). Žiadosť musí obsahovať prvky (odborné posudky, simulácie, výsledky skúšok, atď.), ktorými sa preukážu tieto skutočnosti:






  a) | požadovaný skúšobný cyklus preukáže monitorovacie zariadenie, ktoré bude pracovať počas skutočnej prevádzky a |
| --- | --- | --- |

10.3.3.7.2.

Na požiadanie výrobcu a po schválení schvaľovacím orgánom sa pre špecifický monitor môže použiť alternatívny skúšobný cyklus NCD (napr. NRSC). Žiadosť musí obsahovať prvky (odborné posudky, simulácie, výsledky skúšok, atď.), ktorými sa preukážu tieto skutočnosti:

a)

požadovaný skúšobný cyklus preukáže monitorovacie zariadenie, ktoré bude pracovať počas skutočnej prevádzky a

| b) | použitý skúšobný cyklus NCD špecifikovaný v bode 10.3.3.7.1 nie je najvhodnejším pre posudzované monitorovanie. |
| --- | --- |

b)

použitý skúšobný cyklus NCD špecifikovaný v bode 10.3.3.7.1 nie je najvhodnejším pre posudzované monitorovanie.

10.3.4.   Preukázanie aktivácie systému výstrahy sa považuje za uskutočnené, ak na konci každej preukazovacej skúšky vykonanej podľa bodu 10.3.3 bol systém výstrahy riadne aktivovaný.

10.4.   Preukazovanie aktivácie systému podnecovania

10.4.1.   Preukazovanie aktivácie systému podnecovania sa vykonáva skúškami uskutočnenými na skúšobnom zariadení motora.

10.4.1.1.   Všetky komponenty vozidla alebo podsystémy, ktoré nie sú fyzicky namontované na systéme motora, ako sú snímače teploty okolia, snímače hladiny a systémy výstrahy a informovania prevádzkovateľa, ktoré si vyžadujú preukázanie, musia byť na tento účel pripojené k systému motora alebo musia byť simulované, k spokojnosti schvaľovacieho orgánu.

10.4.1.2.   Ak sa výrobca rozhodne a dohodne so schvaľovacím orgánom, preukazovacie skúšky sa môžu vykonať na kompletnom stroji alebo strojnom zariadení buď tak, že sa stroj namontuje na vhodné skúšobné zariadenie alebo sa nechá bežať na skúšobnej dráhe za kontrolovaných podmienok.

10.4.2.   Skúšobným postupom sa musí preukázať aktivácia systému podnecovania v prípade nedostatku činidla a v prípade jednej z porúch vymedzených v bodoch 7, 8 alebo 9 tejto prílohy.

10.4.3.   Na účely tohto preukázania:

| a) | schvaľovací orgán musí okrem nedostatku činidla vybrať jednu z porúch uvedených v bodoch 7, 8 alebo 9 tejto prílohy, ktorá sa predtým použila pri preukazovaní aktivácie systému výstrahy; |
| --- | --- |

a)

schvaľovací orgán musí okrem nedostatku činidla vybrať jednu z porúch uvedených v bodoch 7, 8 alebo 9 tejto prílohy, ktorá sa predtým použila pri preukazovaní aktivácie systému výstrahy;

| b) | výrobcovi musí byť po dohode so schvaľovacím orgánom povolené zrýchliť skúšku simuláciou dosiahnutia určitého počtu prevádzkových hodín; |
| --- | --- |

b)

výrobcovi musí byť po dohode so schvaľovacím orgánom povolené zrýchliť skúšku simuláciou dosiahnutia určitého počtu prevádzkových hodín;

| c) | dosiahnutie zníženia krútiaceho momentu požadované pre nízke podnecovanie sa môže preukázať súčasne so schvaľovacím procesom celkovej výkonnosti motora vykonaným v súlade s touto smernicou. Samostatné meranie krútiaceho momentu počas preukazovania systému podnecovania sa v tomto prípade nevyžaduje; |
| --- | --- |

c)

dosiahnutie zníženia krútiaceho momentu požadované pre nízke podnecovanie sa môže preukázať súčasne so schvaľovacím procesom celkovej výkonnosti motora vykonaným v súlade s touto smernicou. Samostatné meranie krútiaceho momentu počas preukazovania systému podnecovania sa v tomto prípade nevyžaduje;

| d) | silné podnecovanie sa musí preukázať podľa požiadaviek bodu 10.4.6 tohto doplnku. |
| --- | --- |

d)

silné podnecovanie sa musí preukázať podľa požiadaviek bodu 10.4.6 tohto doplnku.

10.4.4.   Výrobca musí okrem toho preukázať činnosť systému podnecovania za tých podmienok porúch vymedzených v bodoch 7, 8 a 9 tejto prílohy, ktoré neboli vybrané na použitie v preukazovacích skúškach opísaných v bodoch 10.4.1 až 10.4.3.

Tieto dodatočné preukazovania sa môžu vykonať tak, že výrobca predloží schvaľovaciemu orgánu technický prípad s použitím dôkazov, ako sú algoritmy, funkčné analýzy a výsledky predchádzajúcich skúšok.

10.4.4.1.   Tieto dodatočné preukazovania musia najmä preukázať k spokojnosti schvaľovacieho orgánu zahrnutie správneho mechanizmu zníženia krútiaceho momentu do elektronickej riadiacej jednotky motora.

10.4.5.   Preukazovacia skúška systému nízkoúrovňového podnecovania

10.4.5.1.   Toto preukazovanie sa musí začať, keď bol systém výstrahy, prípadne systém ‚nepretržitej‘ výstrahy aktivovaný v dôsledku zistenia poruchy, ktorú vybral schvaľovací orgán.

10.4.5.2.   Keď je systém kontrolovaný na reakciu v prípade nedostatku činidla v nádrži, systém motora sa nechá bežať dovtedy, kým dostupnosť činidla nedosiahne hodnotu 2,5 % plného menovitého objemu nádrže alebo hodnotu stanovenú výrobcom v súlade s bodom 6.3.1 tejto prílohy, pri ktorej má pracovať systém nízkoúrovňového podnecovania.

| 10.4.5.2.1. | Výrobca môže so súhlasom schvaľovacieho orgánu simulovať nepretržitý chod extrahovaním činidla z nádrže, a to buď za chodu motora, alebo keď je motor zastavený. |
| --- | --- |

10.4.5.2.1.

Výrobca môže so súhlasom schvaľovacieho orgánu simulovať nepretržitý chod extrahovaním činidla z nádrže, a to buď za chodu motora, alebo keď je motor zastavený.

10.4.5.3.   Keď je systém kontrolovaný na reakciu v prípade inej poruchy, ako je nedostatok činidla v nádrži, systém motora sa nechá bežať príslušný počet prevádzkových hodín uvedený v tabuľke 3 tohto doplnku alebo podľa voľby výrobcu dovtedy, kým príslušné počítadlo nedosiahne hodnotu, pri ktorej sa systém nízkoúrovňového podnecovania aktivuje.

10.4.5.4.   Preukázanie systému nízkoúrovňového podnecovania sa považuje za uskutočnené, ak na konci každej preukazovacej skúšky vykonanej v súlade s bodmi 10.4.5.2 a 10.4.5.3 výrobca preukázal schvaľovaciemu orgánu, že elektronická riadiaca jednotka motora aktivovala mechanizmus zníženia krútiaceho momentu.

10.4.6.   Preukazovacia skúška systému silného podnecovania

10.4.6.1.   Toto preukazovanie sa musí začať od stavu, keď systém nízkoúrovňového podnecovania bol predtým aktivovaný, a môže sa vykonať ako pokračovanie skúšok vykonaných s cieľom preukázať systém nízkoúrovňového podnecovania.

10.4.6.2.   Keď je systém kontrolovaný na reakciu v prípade nedostatku činidla v nádrži, systém motora musí byť v chode až pokiaľ sa nádrž činidla nevyprázdni alebo nedosiahne hodnotu pod 2,5 % plného menovitého objemu nádrže, pri ktorej sa, podľa výrobcu, aktivuje systém silného podnecovania.

| 10.4.6.2.1. | Výrobca môže so súhlasom schvaľovacieho orgánu simulovať nepretržitý chod extrahovaním činidla z nádrže, a to buď za chodu motora, alebo keď je motor zastavený. |
| --- | --- |

10.4.6.2.1.

Výrobca môže so súhlasom schvaľovacieho orgánu simulovať nepretržitý chod extrahovaním činidla z nádrže, a to buď za chodu motora, alebo keď je motor zastavený.

10.4.6.3.   Keď je systém kontrolovaný na reakciu v prípade inej poruchy, ako je nedostatok činidla v nádrži, systém motora sa nechá bežať príslušný počet prevádzkových hodín uvedený v tabuľke 3 tohto doplnku alebo podľa voľby výrobcu dovtedy, kým príslušné počítadlo nedosiahne hodnotu, pri ktorej sa systém silného podnecovania aktivuje.

10.4.6.4.   Preukázanie systému silného podnecovania sa považuje za uskutočnené, ak na konci každej preukazovacej skúšky vykonanej v súlade s bodmi 10.4.6.2 a 10.4.6.3 výrobca preukázal orgánu typového schvaľovania, že mechanizmus silného podnecovania, posudzovaný v tejto prílohe, bol aktivovaný.

10.4.7.   Alternatívne, ak sa výrobca rozhodne a dohodne so schvaľovacím orgánom, môže sa preukázanie mechanizmov podnecovania vykonať na kompletnom stroji v súlade s požiadavkami bodu 5.4 buď tak, že sa stroj namontuje na vhodné skúšobné zariadenie, alebo sa nechá bežať na skúšobnej dráhe za kontrolovaných podmienok.

10.4.7.1.   Stroj sa musí prevádzkovať dovtedy, kým počítadlo spojené s vybranou poruchou nedosiahne príslušný počet prevádzkových hodín uvedený v tabuľke 3 tohto doplnku, prípadne kým sa nádrž činidla buď nevyprázdni, alebo hladina neklesne pod hodnotu 2,5 % plného menovitého objemu nádrže, pri ktorej sa výrobca rozhodol aktivovať systém silného podnecovania.

11.   Opis aktivačných a deaktivačných mechanizmov výstrahy a podnecovania prevádzkovateľa

11.1.   S cieľom doplniť požiadavky uvedené v tejto prílohe týkajúce sa aktivačných a deaktivačných mechanizmov výstrahy a podnecovania prevádzkovateľa, v tomto bode 11 sa špecifikujú technické požiadavky na uskutočňovanie aktivačných a deaktivačných mechanizmov.

11.2.   Aktivačné a deaktivačné mechanizmy systému výstrahy

11.2.1.   Systém výstrahy prevádzkovateľa sa musí aktivovať v prípade, keď diagnostický poruchový kód (DTC) spojený s poruchou regulácie NOx odôvodňujúcou jeho aktiváciu, je v stave uvedenom v tabuľke 2 tohto doplnku.

Tabuľka 2

Aktivácia systému výstrahy prevádzkovateľa

| Typ poruchy | Stav DTC pre aktiváciu systému výstrahy |
| --- | --- |
| Nízka kvalita činidla | potvrdený a aktívny |
| Prerušenie dávkovania | potvrdený a aktívny |
| Ventil EGR s obmedzenou činnosťou | potvrdený a aktívny |
| Porucha monitorovacieho systému | potvrdený a aktívny |
| Prípadne prah NOx | potvrdený a aktívny |

Typ poruchy

Stav DTC pre aktiváciu systému výstrahy

Nízka kvalita činidla

potvrdený a aktívny

Prerušenie dávkovania

potvrdený a aktívny

Ventil EGR s obmedzenou činnosťou

potvrdený a aktívny

Porucha monitorovacieho systému

potvrdený a aktívny

Prípadne prah NOx

potvrdený a aktívny

11.2.2.   Systém výstrahy prevádzkovateľa sa musí deaktivovať v prípade, keď diagnostický systém vyhodnotí, že porucha prislúchajúca tejto výstrahe už neexistuje alebo keď snímací nástroj vymaže informácie vrátane DTC súvisiacich s poruchami, ktoré odôvodňujú jeho aktiváciu.

11.2.2.1.   Požiadavky na vymazanie ‚informácií o regulácii NOx‘

11.2.2.1.1.   Vymazanie/opätovné nastavenie ‚informácií o regulácii NOx‘ snímacím nástrojom

Na základe príkazu zo snímacieho nástroja sa ďalej uvedené údaje vymažú z pamäte počítača alebo opätovne nastavia na hodnotu stanovenú v tomto doplnku (pozri tabuľku 3).

Tabuľka 3

Vymazanie/opätovné nastavenie ‚informácií o regulácii NOx‘ snímacím nástrojom

| Informácie o regulácii NOx | Vymazateľné | Opätovne nastaviteľné |
| --- | --- | --- |
| Všetky DTC | X | |
| Hodnota odčítaná z počítadla s najvyšším počtom prevádzkových hodín motora | | X |
| Počet prevádzkových hodín motora odčítaný z počítadla(-diel) NCD | | X |

Informácie o regulácii NOx

Vymazateľné

Opätovne nastaviteľné

Všetky DTC

X

Hodnota odčítaná z počítadla s najvyšším počtom prevádzkových hodín motora

X

Počet prevádzkových hodín motora odčítaný z počítadla(-diel) NCD

X

11.2.2.1.2.   Informácie o regulácii NOx nesmú byť zmazané v dôsledku odpojenia batérie(-í) stroja.

11.2.2.1.3.   Vymazanie ‚informácií o regulácii NOx‘ je možné len v podmienkach ‚vypnutého motora‘.

11.2.2.1.4.   Pri vymazávaní ‚informácií o regulácii NOx‘ vrátane DTC sa nesmie stav žiadneho počítadla priradeného k týmto poruchám a uvedeného v tejto prílohe vymazať, ale musí sa znovu nastaviť na hodnotu stanovenú v príslušnom bode tejto prílohy.

11.3.   Aktivačné a deaktivačné mechanizmy systému podnecovania prevádzkovateľa

11.3.1.   Systém podnecovania prevádzkovateľa sa aktivuje, keď je systém výstrahy aktívny a počítadlo prislúchajúce typu poruchy regulácie NOx odôvodňujúcej jeho aktiváciu, dosiahlo hodnotu uvedenú v tabuľke 4 tohto doplnku.

11.3.2.   Systém podnecovania prevádzkovateľa sa aktivuje, keď systém už viac nezisťuje funkčnú poruchu odôvodňujúcu jeho aktiváciu, alebo keď snímací nástroj alebo nástroj údržby vymazal informácie, vrátane DTC, súvisiace s poruchami odôvodňujúcimi jeho aktiváciu.

11.3.3.   Systém výstrahy prevádzkovateľa a systém podnecovania prevádzkovateľa sa musí okamžite aktivovať, resp. deaktivovať v súlade s ustanoveniami bodu 6 tejto prílohy po posúdení množstva činidla v jeho nádrži. V takom prípade aktivačné a deaktivačné mechanizmy nesmú závisieť od statusu žiadneho súvisiaceho DTC.

11.4.   Mechanizmus počítadla

11.4.1.   Všeobecné informácie

11.4.1.1.   V záujme splnenia požiadaviek tejto prílohy musí systém obsahovať najmenej 4 počítadlá na zaznamenávanie počtu hodín, počas ktorých bol motor v prevádzke, keď systém zistil:

| a) | nesprávnu kvalitu činidla; |
| --- | --- |

a)

nesprávnu kvalitu činidla;

| b) | prerušenie činnosti dávkovania činidla; |
| --- | --- |

b)

prerušenie činnosti dávkovania činidla;

| c) | ventil EGR s obmedzenou činnosťou; |
| --- | --- |

c)

ventil EGR s obmedzenou činnosťou;

| d) | poruchu systému NCD podľa bodu 9.1 bodu ii) tejto prílohy. |
| --- | --- |

d)

poruchu systému NCD podľa bodu 9.1 bodu ii) tejto prílohy.

11.4.1.1.1.   Prípadne môže výrobca použiť jedno alebo viac počítadiel na zoskupenie porúch uvedených v bode 11.4.1.1.

11.4.1.2.   Každé z týchto počítadiel musí počítať až do maximálnej hodnoty umožnenej 2-bytovým počítadlom s rozlíšením 1 hodina a túto hodnotu uloží dovtedy, kým nebudú splnené podmienky umožňujúce vynulovať počítadlo.

11.4.1.3.   Výrobca môže použiť jedno alebo viac počítadiel systému NCD. Jedno počítadlo môže zhromažďovať počet hodín dvoch alebo viacerých rôznych porúch prislúchajúcich danému typu počítadla, z ktorých ani jedna nedosiahla čas uvedený počítadlom.

11.4.1.3.1.   Ak sa výrobca rozhodne použiť viac počítadiel systému NCD, systém musí byť schopný priradiť konkrétne počítadlo monitorovacieho systému každej poruche, ktorá v súlade s touto prílohou prislúcha danému typu počítadla.

11.4.2.   Princíp mechanizmu počítadla

11.4.2.1.   Každé počítadlo musí fungovať takto:

| 11.4.2.1.1. | Pri štarte od nuly musí počítadlo začať počítať, hneď ako je zistená porucha prislúchajúca danému počítadlu a zodpovedajúci diagnostický poruchový kód (DTC) dosiahol stav definovaný v tabuľke 2. |
| --- | --- |

11.4.2.1.1.

Pri štarte od nuly musí počítadlo začať počítať, hneď ako je zistená porucha prislúchajúca danému počítadlu a zodpovedajúci diagnostický poruchový kód (DTC) dosiahol stav definovaný v tabuľke 2.

| 11.4.2.1.2. | V prípade opakovaných porúch sa musí uplatniť jedno z týchto ustanovení podľa výberu výrobcu.






  i) | Počítadlo sa musí zastaviť a uchovať si svoju priebežnú hodnotu, ak sa vyskytne jedna udalosť monitorovania a porucha, ktorá pôvodne aktivovala počítadlo, už viac nie je zistená, alebo ak snímací nástroj alebo nástroj údržby vymazal túto poruchu. Ak počítadlo zastaví počítanie, keď je systém silného podnecovania aktívny, počítadlo musí zastať na hodnote stanovenej v tabuľke 4 tohto doplnku alebo na hodnote väčšej alebo rovnej hodnote počítadla pre silné podnecovanie mínus 30 minút. |
| --- | --- | --- |

11.4.2.1.2.

V prípade opakovaných porúch sa musí uplatniť jedno z týchto ustanovení podľa výberu výrobcu.

i)

Počítadlo sa musí zastaviť a uchovať si svoju priebežnú hodnotu, ak sa vyskytne jedna udalosť monitorovania a porucha, ktorá pôvodne aktivovala počítadlo, už viac nie je zistená, alebo ak snímací nástroj alebo nástroj údržby vymazal túto poruchu. Ak počítadlo zastaví počítanie, keď je systém silného podnecovania aktívny, počítadlo musí zastať na hodnote stanovenej v tabuľke 4 tohto doplnku alebo na hodnote väčšej alebo rovnej hodnote počítadla pre silné podnecovanie mínus 30 minút.

| ii) | Počítadlo sa musí ponechať zastavené na hodnote stanovenej v tabuľke 4 tohto doplnku alebo na hodnote väčšej alebo rovnej hodnote počítadla pre silné podnecovanie mínus 30 minút. |
| --- | --- |

ii)

Počítadlo sa musí ponechať zastavené na hodnote stanovenej v tabuľke 4 tohto doplnku alebo na hodnote väčšej alebo rovnej hodnote počítadla pre silné podnecovanie mínus 30 minút.

| 11.4.2.1.3. | V prípade jedného počítadla monitorovacieho systému bude toto počítadlo pokračovať v počítaní, ak bola zistená funkčná porucha prislúchajúca tomuto počítadlu a jej zodpovedajúci diagnostický poruchový kód (DTC) má status ‚potvrdený a aktívny‘. Počítadlo sa zastaví a uchová si jednu z hodnôt uvedenú v bode 11.4.2.1.2, ak nie je zistená žiadna porucha regulácie NOx, ktorá by odôvodňovala aktiváciu počítadla, alebo ak snímací nástroj alebo nástroj údržby vymazal všetky poruchy prislúchajúce tomuto počítadlu.

  Tabuľka 4


  Počítadlá a podnecovanie | Status DTC na prvú aktiváciu počítadla | Hodnota počítadla pre nízkoúrovňové podnecovanie | Hodnota počítadla pre silné podnecovanie | Hodnota uchovaná pri zastavení počítadla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počítadlo kvality činidla | potvrdený a aktívny | ≤ 10 hodín | ≤ 20 hodín | ≥ 90 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie |
| Počítadlo dávkovania | potvrdený a aktívny | ≤ 10 hodín | ≤ 20 hodín | ≥ 90 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie |
| Počítadlo ventilu EGR | potvrdený a aktívny | ≤ 36 hodín | ≤ 100 hodín | ≥ 95 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie |
| Počítadlo monitorovacieho systému | potvrdený a aktívny | ≤ 36 hodín | ≤ 100 hodín | ≥ 95 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie |
| V prípade potreby prah NOx | potvrdený a aktívny | ≤ 10 hodín | ≤ 20 hodín | ≥ 90 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie |

11.4.2.1.3.

V prípade jedného počítadla monitorovacieho systému bude toto počítadlo pokračovať v počítaní, ak bola zistená funkčná porucha prislúchajúca tomuto počítadlu a jej zodpovedajúci diagnostický poruchový kód (DTC) má status ‚potvrdený a aktívny‘. Počítadlo sa zastaví a uchová si jednu z hodnôt uvedenú v bode 11.4.2.1.2, ak nie je zistená žiadna porucha regulácie NOx, ktorá by odôvodňovala aktiváciu počítadla, alebo ak snímací nástroj alebo nástroj údržby vymazal všetky poruchy prislúchajúce tomuto počítadlu.

Tabuľka 4

Počítadlá a podnecovanie

Status DTC na prvú aktiváciu počítadla

Hodnota počítadla pre nízkoúrovňové podnecovanie

Hodnota počítadla pre silné podnecovanie

Hodnota uchovaná pri zastavení počítadla

Počítadlo kvality činidla

potvrdený a aktívny

≤ 10 hodín

≤ 20 hodín

≥ 90 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie

Počítadlo dávkovania

potvrdený a aktívny

≤ 10 hodín

≤ 20 hodín

≥ 90 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie

Počítadlo ventilu EGR

potvrdený a aktívny

≤ 36 hodín

≤ 100 hodín

≥ 95 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie

Počítadlo monitorovacieho systému

potvrdený a aktívny

≤ 36 hodín

≤ 100 hodín

≥ 95 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie

V prípade potreby prah NOx

potvrdený a aktívny

≤ 10 hodín

≤ 20 hodín

≥ 90 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie

| 11.4.2.1.4. | Po zastavení sa počítadlo musí vynulovať, keď monitory prislúchajúce tomuto počítadlu vykonali najmenej jeden celý monitorovací cyklus bez toho, aby zistili poruchu, a žiadna porucha nebola zistená v priebehu 40 prevádzkových hodín motora, odkedy bolo počítadlo naposledy zastavené (pozri obrázok 4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.4.

Po zastavení sa počítadlo musí vynulovať, keď monitory prislúchajúce tomuto počítadlu vykonali najmenej jeden celý monitorovací cyklus bez toho, aby zistili poruchu, a žiadna porucha nebola zistená v priebehu 40 prevádzkových hodín motora, odkedy bolo počítadlo naposledy zastavené (pozri obrázok 4).

| 11.4.2.1.5. | Počítadlo bude pokračovať v počítaní od momentu zastavenia, ak sa počas zastavenia počítadla zistila porucha prislúchajúca tomuto počítadlu (pozri obrázok 4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.5.

Počítadlo bude pokračovať v počítaní od momentu zastavenia, ak sa počas zastavenia počítadla zistila porucha prislúchajúca tomuto počítadlu (pozri obrázok 4).

11.5.   Znázornenie aktivačných a deaktivačných mechanizmov a mechanizmov počítadla

11.5.1.   V tomto bode sú znázornené aktivačné a deaktivačné mechanizmy a mechanizmy počítadla pre niektoré typické príklady. Obrázky a opisy uvedené v bodoch 11.5.2, 11.5.3 a 11.5.4 sú uvedené v tejto prílohe čisto na účely ilustrácie a nemalo by sa ne odkazovať ani ako na príklady požiadaviek tejto smernice, ani ako na konečné stavy príslušných procesov. Hodiny počítadla na obrázkoch 6 a 7 odkazujú na maximálne hodnoty silného podnecovania v tabuľke 4. Na účely zjednodušenia, nebola napríklad v týchto ilustráciách uvedená skutočnosť, že systém výstrahy bude aktívny aj vtedy, keď je aktívny systém podnecovania.

Obrázok 4

Opätovná aktivácia a vynulovanie počítadla po intervale, keď došlo k jeho zastaveniu

Image

11.5.2.   Na obrázku 5 je znázornená prevádzka aktivačných a deaktivačných mechanizmov pri monitorovaní dostupnosti činidla v piatich prípadoch:

| — | prípad použitia 1: prevádzkovateľ ďalej prevádzkuje stroj napriek výstrahe, až kým nedôjde k zablokovaniu prevádzky stroja, |
| --- | --- |

—

prípad použitia 1: prevádzkovateľ ďalej prevádzkuje stroj napriek výstrahe, až kým nedôjde k zablokovaniu prevádzky stroja,

| — | prípad doplnenia 1 (‚dostatočné‘ doplnenie): prevádzkovateľ doplní nádrž činidla tak, aby sa dosiahla hladina nad 10-percentným prahom. Výstraha a podnecovanie sú deaktivované, |
| --- | --- |

—

prípad doplnenia 1 (‚dostatočné‘ doplnenie): prevádzkovateľ doplní nádrž činidla tak, aby sa dosiahla hladina nad 10-percentným prahom. Výstraha a podnecovanie sú deaktivované,

| — | prípady doplnenia 2 a 3 (‚nedostatočné‘ doplnenie): systém výstrahy je aktivovaný. Úroveň výstrahy závisí od množstva dostupného činidla, |
| --- | --- |

—

prípady doplnenia 2 a 3 (‚nedostatočné‘ doplnenie): systém výstrahy je aktivovaný. Úroveň výstrahy závisí od množstva dostupného činidla,

| — | prípad doplnenia 4 (‚veľmi nedostatočné‘ doplnenie): nízkoúrovňové podnecovanie je okamžite aktivované. |
| --- | --- |

—

prípad doplnenia 4 (‚veľmi nedostatočné‘ doplnenie): nízkoúrovňové podnecovanie je okamžite aktivované.

Obrázok 5

Dostupnosť činidla

Image

11.5.3.   Obrázok 6 znázorňuje tri prípady zlej kvality činidla:

| — | prípad použitia 1: prevádzkovateľ ďalej prevádzkuje stroj napriek výstrahe, až kým nedôjde k zablokovaniu prevádzky stroja, |
| --- | --- |

—

prípad použitia 1: prevádzkovateľ ďalej prevádzkuje stroj napriek výstrahe, až kým nedôjde k zablokovaniu prevádzky stroja,

| — | prípad opravy 1 (‚nesprávna‘ alebo ‚falošná‘ oprava): po zablokovaní stroja zmení prevádzkovateľ kvalitu činidla, ale krátko potom ju opätovne zmení pre jeho zlú kvalitu. Systém podnecovania sa okamžite opätovne aktivuje a prevádzka stroja sa zablokuje po 2 hodinách prevádzky motora, |
| --- | --- |

—

prípad opravy 1 (‚nesprávna‘ alebo ‚falošná‘ oprava): po zablokovaní stroja zmení prevádzkovateľ kvalitu činidla, ale krátko potom ju opätovne zmení pre jeho zlú kvalitu. Systém podnecovania sa okamžite opätovne aktivuje a prevádzka stroja sa zablokuje po 2 hodinách prevádzky motora,

| — | prípad opravy 2 (‚správna‘ oprava): po zablokovaní stroja prevádzkovateľ napraví kvalitu činidla. Po určitom čase však znova doplní vozidlo činidlom zlej kvality. Procesy výstrahy, podnecovania a počítania sa reštartujú od nuly. |
| --- | --- |

—

prípad opravy 2 (‚správna‘ oprava): po zablokovaní stroja prevádzkovateľ napraví kvalitu činidla. Po určitom čase však znova doplní vozidlo činidlom zlej kvality. Procesy výstrahy, podnecovania a počítania sa reštartujú od nuly.

Obrázok 6

Plnenie činidlom zlej kvality

Image

11.5.4.   Obrázok 7 znázorňuje tri prípady poruchy systému dávkovania močoviny. Tento obrázok znázorňuje aj proces, ktorý sa uplatňuje v prípade monitorovania porúch opísaných v bode 9 tejto prílohy.

| — | Prípad použitia 1: prevádzkovateľ ďalej prevádzkuje stroj napriek výstrahe, až kým nedôjde k zablokovaniu prevádzky stroja. |
| --- | --- |

—

Prípad použitia 1: prevádzkovateľ ďalej prevádzkuje stroj napriek výstrahe, až kým nedôjde k zablokovaniu prevádzky stroja.

| — | Prípad opravy 1 (‚správna‘ oprava): po zablokovaní stroja prevádzkovateľ opraví dávkovací systém. Po určitom čase ale dávkovací systém zlyhá opäť. Procesy výstrahy, podnecovania a počítania sa reštartujú od nuly. |
| --- | --- |

—

Prípad opravy 1 (‚správna‘ oprava): po zablokovaní stroja prevádzkovateľ opraví dávkovací systém. Po určitom čase ale dávkovací systém zlyhá opäť. Procesy výstrahy, podnecovania a počítania sa reštartujú od nuly.

| — | Prípad opravy 2 (‚zlá‘ oprava): počas nízkoúrovňového podnecovania (zníženie krútiaceho momentu) prevádzkovateľ opraví dávkovací systém. Krátko potom však dávkovací systém zlyhá opäť. Systém nízkoúrovňového podnecovania sa okamžite opätovne aktivuje a počítadlo sa reštartuje od hodnoty, ktorú malo v čase opravy. |
| --- | --- |

—

Prípad opravy 2 (‚zlá‘ oprava): počas nízkoúrovňového podnecovania (zníženie krútiaceho momentu) prevádzkovateľ opraví dávkovací systém. Krátko potom však dávkovací systém zlyhá opäť. Systém nízkoúrovňového podnecovania sa okamžite opätovne aktivuje a počítadlo sa reštartuje od hodnoty, ktorú malo v čase opravy.

Obrázok 7

Porucha systému dávkovania činidla

Image

12.   Preukazovanie najnižšej prípustnej koncentrácie činidla CDmin

| 12.1. | Výrobca musí počas typového schvaľovania preukázať správnu hodnotu CDmin vykonaním časti cyklu NRTC so štartom za tepla s použitím činidla s koncentráciou CDmin. |
| --- | --- |

12.1.

Výrobca musí počas typového schvaľovania preukázať správnu hodnotu CDmin vykonaním časti cyklu NRTC so štartom za tepla s použitím činidla s koncentráciou CDmin.

| 12.2. | Skúška musí nasledovať po príslušnom cykle, resp. cykloch NCD alebo výrobcom definovanom cykle predkoncionovania, umožňujúc, aby sa uzavretý systém regulácie NOx prispôsobil kvalite činidla s koncentráciou CDmin. |
| --- | --- |

12.2.

Skúška musí nasledovať po príslušnom cykle, resp. cykloch NCD alebo výrobcom definovanom cykle predkoncionovania, umožňujúc, aby sa uzavretý systém regulácie NOx prispôsobil kvalite činidla s koncentráciou CDmin.

| 12.3. | Emisie znečisťujúcich látok vyplývajúce z tejto skúšky musia byť nižšie ako prah NOx špecifikovaný v bode 7.1.1 tejto prílohy. |
| --- | --- |

12.3.

Emisie znečisťujúcich látok vyplývajúce z tejto skúšky musia byť nižšie ako prah NOx špecifikovaný v bode 7.1.1 tejto prílohy.

Doplnok 2

Požiadavky riadiacej oblasti v prípade motorov stupňa IV

1.   Regulačná oblasť motora

Regulačná oblasť motora (pozri obrázok 1) sa definuje takto:

rozsah otáčok: od otáčok A k vysokým otáčkam,

kde:

otáčky A = nízke otáčky + 15 % (vysoké otáčky – nízke otáčky).

Vysoké a nízke otáčky podľa definície v prílohe III alebo ak sa výrobca rozhodne, na základe možnosti uvedenej v bode 1.2.1 prílohy III, že použije postup prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, musí sa použiť definícia bodov 2.1.33 a 2.1.37 predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.

Ak sú namerané otáčky motora A v rozsahu ± 3 % otáčok motora deklarovaných výrobcom, musia sa použiť deklarované otáčky motora. Ak sa v prípade ktorýchkoľvek skúšobných otáčok prekročí táto tolerancia, použijú sa namerané otáčky motora.

2.   Zo skúšania sa musia vylúčiť tieto podmienky prevádzky motora:

| a) | body pod 30 % maximálneho krútiaceho momentu; |
| --- | --- |

a)

body pod 30 % maximálneho krútiaceho momentu;

| b) | body pod 30 % maximálneho výkonu. |
| --- | --- |

b)

body pod 30 % maximálneho výkonu.

Výrobca môže požiadať, aby technická služba vylúčila prevádzkové body z riadiacej oblasti definované v bode 1 a 2 tohto doplnku počas certifikácie/typového schválenia. V závislosti od kladného stanoviska schvaľovacieho orgánu môže technická služba udeliť toto vylúčenie, ak výrobca dokáže preukázať, že motor nie je nikdy schopný prevádzky v týchto bodoch, keď sa používa v akejkoľvek kombinácii stroja.

Obrázok 1

Regulačná oblasť

Image

---

PRÍLOHA II

Príloha II k smernici 97/68/ES sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Doplnok 1 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | záhlavie bodu 3 sa nahrádza takto:
  „DODÁVKA PALIVA PRE NAFTOVÉ MOTORY“ |
| --- | --- | --- |

1.

Doplnok 1 sa mení a dopĺňa takto:

a)

záhlavie bodu 3 sa nahrádza takto:

„DODÁVKA PALIVA PRE NAFTOVÉ MOTORY“

| b) | bod 4 sa nahrádza takto:
  „4.   DODÁVKA PALIVA PRE BENZÍNOVÉ MOTORY (*)
  4.1.   Karburátor: ...
  4.1.1.   Značka(-y): ...
  4.1.2.   Typ(-y): ...
  4.2.   Nepriame vstrekovanie paliva: jednobodové/viacbodové: ...
  4.2.1.   Značka(-y): ...
  4.2.2.   Typ(-y): ...
  4.3.   Priame vstrekovanie: ...
  4.3.1.   Značka(-y): ...
  4.3.2.   Typ(-y): ...
  4.4.   Prietok paliva [g/h] a pomer vzduch/palivo pri menovitých otáčkach a široko otvorenej klapke:“ |
| --- | --- |

b)

bod 4 sa nahrádza takto:

„4.   DODÁVKA PALIVA PRE BENZÍNOVÉ MOTORY (*)

4.1.   Karburátor: ...

4.1.1.   Značka(-y): ...

4.1.2.   Typ(-y): ...

4.2.   Nepriame vstrekovanie paliva: jednobodové/viacbodové: ...

4.2.1.   Značka(-y): ...

4.2.2.   Typ(-y): ...

4.3.   Priame vstrekovanie: ...

4.3.1.   Značka(-y): ...

4.3.2.   Typ(-y): ...

4.4.   Prietok paliva [g/h] a pomer vzduch/palivo pri menovitých otáčkach a široko otvorenej klapke:“

| c) | Pridávajú sa nasledujúce časti 5, 6 a 7:
  „5.   NASTAVENIE VENTILOV
  5.1.   Maximálny zdvih a uhly otvárania a zatvárania vo vzťahu k úvratiam alebo ekvivalentné údaje: ...
  5.2.   Referenčné rozpätia a/alebo rozpätia nastavenia (1)

  5.3.   Systém meniteľného nastavenia ventilov (podľa vhodnosti a na mieste nasávania a/alebo výfuku)
  5.3.1.   Typ: nepretržité alebo zapnuté/vypnuté (1)

  5.3.2.   Uhol fázového posunu vačky: ...
  6.   USPORIADANIE SACÍCH A VÝFUKOVÝCH KANÁLIKOV
  6.1.   Poloha, veľkosť a počet:
  7.   SYSTÉM ZAPAĽOVANIA
  7.1.   Cievka zapaľovania
  7.1.1.   Značka(-y): ...
  7.1.2.   Typ(-y): ...
  7.1.3.   Číslo: ...
  7.2.   Zapaľovacia sviečka, resp. sviečky ...
  7.2.1.   Značka(-y): ...
  7.2.2.   Typ(-y): ...
  7.3.   Induktor: ...
  7.3.1.   Značka(-y): ...
  7.3.2.   Typ(-y): ...
  7.4.   Časovanie zapaľovania: ...
  7.4.1.   Statický predstih vo vzťahu k hornej úvrati [stupne kľukového hriadeľa]: ...
  7.4.2.   V prípade potreby krivka predstihu: ... |
| --- | --- |

c)

Pridávajú sa nasledujúce časti 5, 6 a 7:

„5.   NASTAVENIE VENTILOV

5.1.   Maximálny zdvih a uhly otvárania a zatvárania vo vzťahu k úvratiam alebo ekvivalentné údaje: ...

5.2.   Referenčné rozpätia a/alebo rozpätia nastavenia (1)

5.3.   Systém meniteľného nastavenia ventilov (podľa vhodnosti a na mieste nasávania a/alebo výfuku)

5.3.1.   Typ: nepretržité alebo zapnuté/vypnuté (1)

5.3.2.   Uhol fázového posunu vačky: ...

6.   USPORIADANIE SACÍCH A VÝFUKOVÝCH KANÁLIKOV

6.1.   Poloha, veľkosť a počet:

7.   SYSTÉM ZAPAĽOVANIA

7.1.   Cievka zapaľovania

7.1.1.   Značka(-y): ...

7.1.2.   Typ(-y): ...

7.1.3.   Číslo: ...

7.2.   Zapaľovacia sviečka, resp. sviečky ...

7.2.1.   Značka(-y): ...

7.2.2.   Typ(-y): ...

7.3.   Induktor: ...

7.3.1.   Značka(-y): ...

7.3.2.   Typ(-y): ...

7.4.   Časovanie zapaľovania: ...

7.4.1.   Statický predstih vo vzťahu k hornej úvrati [stupne kľukového hriadeľa]: ...

7.4.2.   V prípade potreby krivka predstihu: ...

| 2. | Doplnok 2 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | Bod 1.8 sa nahrádza takto:
  1.8.   Systémy dodatočnej úpravy výfukových plynov (2): ... |
| --- | --- | --- |

2.

Doplnok 2 sa mení a dopĺňa takto:

a)

Bod 1.8 sa nahrádza takto:

1.8.   Systémy dodatočnej úpravy výfukových plynov (2): ...

| b) | Tabuľka v bode 2.2 sa nahrádza takto: | „Základný motor (3) | Motory v rámci radu (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Typ motora | | | | | |
| Počet valcov | | | | | |
| Menovité otáčky (min-1) | | | | | |
| Prívod paliva na zdvih (mm3) pre naftové motory, prietok paliva (g/h) pre benzínové motory, pri menovitom čistom výkone | | | | | |
| Menovitý čistý výkon (kW) | | | | | |
| Otáčky pri maximálnom výkone (min-1) | | | | | |
| Maximálny čistý výkon (kW) | | | | | |
| Otáčky pri maximálnom krútiacom momente (min-1) | | | | | |
| Prívod paliva na zdvih (mm3) pre naftové motory, prietok paliva (g/h) pre benzínové motory, pri maximálnom krútiacom momente | | | | | |
| Maximálny krútiaci moment (Nm) | | | | | |
| Nízke voľnobežné otáčky (min-1) | | | | | |
| Zdvihový objem valca (v % základného motora) | 100 | | | | |

b)

Tabuľka v bode 2.2 sa nahrádza takto:

„Základný motor (3)

Motory v rámci radu (4)

Typ motora

Počet valcov

Menovité otáčky (min-1)

Prívod paliva na zdvih (mm3) pre naftové motory, prietok paliva (g/h) pre benzínové motory, pri menovitom čistom výkone

Menovitý čistý výkon (kW)

Otáčky pri maximálnom výkone (min-1)

Maximálny čistý výkon (kW)

Otáčky pri maximálnom krútiacom momente (min-1)

Prívod paliva na zdvih (mm3) pre naftové motory, prietok paliva (g/h) pre benzínové motory, pri maximálnom krútiacom momente

Maximálny krútiaci moment (Nm)

Nízke voľnobežné otáčky (min-1)

Zdvihový objem valca (v % základného motora)

100

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknite.

(2)  Ak to nie je uplatniteľné, uveďte ‚neuplatňuje sa‘.“

(3)  Podrobnosti sú uvedené v doplnku 1.

(4)  Podrobnosti sú uvedené v doplnku 3.“

---

PRÍLOHA III

Príloha III k smernici 97/68/ES sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | bod 1.2 sa nahrádza takto:
  „1.2.   Výber skúšobného postupu

  Skúška sa musí vykonať na motore namontovanom na skúšobnom zariadení a pripojenom k dynamometru.
  1.2.1.   Skúšobné postupy pre stupne I, II, IIIA, IIIB a IV
  Skúška sa musí vykonať v súlade s postupom uvedeným v tejto prílohe alebo, podľa výberu výrobcu; použije sa skúšobný postup uvedený v prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.
  Okrem toho sa uplatňujú tieto požiadavky:






  i) | požiadavky na životnosť podľa doplnku 5 k tejto prílohe; |
| --- | --- | --- |

1.

bod 1.2 sa nahrádza takto:

„1.2.   Výber skúšobného postupu

Skúška sa musí vykonať na motore namontovanom na skúšobnom zariadení a pripojenom k dynamometru.

1.2.1.   Skúšobné postupy pre stupne I, II, IIIA, IIIB a IV

Skúška sa musí vykonať v súlade s postupom uvedeným v tejto prílohe alebo, podľa výberu výrobcu; použije sa skúšobný postup uvedený v prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.

Okrem toho sa uplatňujú tieto požiadavky:

i)

požiadavky na životnosť podľa doplnku 5 k tejto prílohe;

| ii) | ustanovenia týkajúce sa riadiacej oblasti motora, ako je uvedené v bode 8.6 prílohy I (len v prípade motorov stupňa IV); |
| --- | --- |

ii)

ustanovenia týkajúce sa riadiacej oblasti motora, ako je uvedené v bode 8.6 prílohy I (len v prípade motorov stupňa IV);

| iii) | požiadavky na podávanie správ o CO2, ako je stanovené v doplnku 6 k tejto prílohe, v prípade motorov skúšaných podľa postupu v tejto prílohe. V prípade motorov skúšaných podľa postupu uvedeného v prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03 sa musí uplatňovať doplnok 7 tejto prílohy; |
| --- | --- |

iii)

požiadavky na podávanie správ o CO2, ako je stanovené v doplnku 6 k tejto prílohe, v prípade motorov skúšaných podľa postupu v tejto prílohe. V prípade motorov skúšaných podľa postupu uvedeného v prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03 sa musí uplatňovať doplnok 7 tejto prílohy;

| iv) | referenčné palivo v prílohe V tejto smernice sa musí používať pre motory skúšané podľa požiadaviek v tejto prílohe. Referenčné palivo uvedené v prílohe V tejto smernice sa musí použiť v prípade motorov skúšaných podľa požiadaviek v prílohe 4B predpisu EHK OSN 96 série zmien 03. |
| --- | --- |

iv)

referenčné palivo v prílohe V tejto smernice sa musí používať pre motory skúšané podľa požiadaviek v tejto prílohe. Referenčné palivo uvedené v prílohe V tejto smernice sa musí použiť v prípade motorov skúšaných podľa požiadaviek v prílohe 4B predpisu EHK OSN 96 série zmien 03.

| 1.2.1.1. | V prípade, že sa výrobca v súlade s prílohou I, bodom 8.6.2 rozhodne, že na skúšanie motorov stupňov I, II, IIIA alebo IIIB použije skúšobný postup špecifikovaný v prílohe 4B predpisu EHK OSN 96 série zmien 03, musia sa použiť skúšobné cykly špecifikované v bode 3.7.1.“ |
| --- | --- |

1.2.1.1.

V prípade, že sa výrobca v súlade s prílohou I, bodom 8.6.2 rozhodne, že na skúšanie motorov stupňov I, II, IIIA alebo IIIB použije skúšobný postup špecifikovaný v prílohe 4B predpisu EHK OSN 96 série zmien 03, musia sa použiť skúšobné cykly špecifikované v bode 3.7.1.“

| 2. | Doplnok 5 sa nahrádza takto:

  „Doplnok 5

  Požiadavky na životnosť

  1.   OVEROVANIE ŽIVOTNOSTI VZNETOVÝCH MOTOROV STUPŇA IIIA A IIIB
  Tento doplnok sa vzťahuje len na vznetové motory stupňa IIIA a IIIB.
  1.1.   Výrobcovia musia stanoviť hodnotu faktora zhoršenia pre každú regulovanú znečisťujúcu látku v prípade všetkých radov motorov stupňa IIIA a IIIB. Tieto faktory zhoršenia sa musia použiť pre typové schválenie a skúšania na výrobnej linke.
  1.1.1.   Skúška na stanovenie faktorov zhoršenia sa musí vykonať takto:






  1.1.1.1. | Výrobca musí vykonať skúšky životnosti, aby naakumuloval čas prevádzky motora podľa skúšobného programu, ktorý je vybraný na základe osvedčeného technického posúdenia ako reprezentatívny pri prevádzke motora z hľadiska charakteristiky zhoršenia emisných vlastností. Čas skúšky životnosti by mal zväčša predstavovať ekvivalentnú časť najmenej jednej štvrtiny času životnosti emisií (EDP).
  Akumulovaný čas prevádzky možno dosiahnuť pomocou prevádzkovaných motorov na dynamometrickom skúšobnom zariadení, alebo skutočnou prevádzkou stroja v teréne. Zrýchlené skúšky životnosti sa môžu použiť, keď sa vykonáva skúšobný program akumulácie prevádzky pri vyššom faktore zaťaženia, ako je bežné v teréne. Faktor zrýchlenia uvádzajúci do vzťahu počet skúšobných hodín životnosti motora k odpovedajúcemu počtu hodín času životnosti emisií sa musí stanoviť výrobcom motora na základe osvedčeného technického posúdenia.
  Počas trvania skúšky životnosti sa nemôže vykonávať údržba alebo výmena komponentov citlivých na emisie len podľa bežného programu prevádzky odporučeného výrobcom.
  Skúšobný motor, podsystémy alebo komponenty, ktoré sa majú použiť na stanovenie faktorov zhoršenia emisií výfukových plynov pre rad motorov alebo rady motorov so zodpovedajúcou technológiou systému regulácie emisií, musí výrobca motora vybrať na základe osvedčeného technického posúdenia. Kritériom je, že skúšobný motor by mal predstavovať charakteristiky zhoršenia radu motorov v prípade emisií, v rámci ktorej sa použijú výsledné hodnoty faktorov zhoršenia pre typové schválenie. Motory s rozdielnym priemerom valca a záberom, rozdielnou konfiguráciou, rozdielnymi systémami úpravy emisií, rozdielnymi palivovými systémami sa môžu považovať za zodpovedajúce vzhľadom na charakteristiky zhoršenia v prípade emisií, ak existuje primeraný technický dôvod pre takéto stanovenie.
  Môžu sa použiť hodnoty faktorov zhoršenia od iného výrobcu, ak existuje primeraný dôvod, na základe ktorého sa považuje technológia za rovnocennú, pokiaľ ide o zhoršenie emisií a dôkaz, že skúšky boli vykonané podľa špecifikovaných požiadaviek. Emisné skúšanie sa vykonáva podľa postupov uvedených v tejto smernici pre skúšobný motor po počiatočnom zábehu, ale pred akoukoľvek skúškou akumulácie prevádzky a pri ukončení skúšky životnosti. Emisné skúšky sa môžu tiež vykonať v intervaloch počas skúšky akumulácie prevádzky a použiť pri stanovovaní trendu zhoršenia. |
| --- | --- | --- |

2.

Doplnok 5 sa nahrádza takto:

„Doplnok 5

Požiadavky na životnosť

1.   OVEROVANIE ŽIVOTNOSTI VZNETOVÝCH MOTOROV STUPŇA IIIA A IIIB

Tento doplnok sa vzťahuje len na vznetové motory stupňa IIIA a IIIB.

1.1.   Výrobcovia musia stanoviť hodnotu faktora zhoršenia pre každú regulovanú znečisťujúcu látku v prípade všetkých radov motorov stupňa IIIA a IIIB. Tieto faktory zhoršenia sa musia použiť pre typové schválenie a skúšania na výrobnej linke.

1.1.1.   Skúška na stanovenie faktorov zhoršenia sa musí vykonať takto:

1.1.1.1.

Výrobca musí vykonať skúšky životnosti, aby naakumuloval čas prevádzky motora podľa skúšobného programu, ktorý je vybraný na základe osvedčeného technického posúdenia ako reprezentatívny pri prevádzke motora z hľadiska charakteristiky zhoršenia emisných vlastností. Čas skúšky životnosti by mal zväčša predstavovať ekvivalentnú časť najmenej jednej štvrtiny času životnosti emisií (EDP).

Akumulovaný čas prevádzky možno dosiahnuť pomocou prevádzkovaných motorov na dynamometrickom skúšobnom zariadení, alebo skutočnou prevádzkou stroja v teréne. Zrýchlené skúšky životnosti sa môžu použiť, keď sa vykonáva skúšobný program akumulácie prevádzky pri vyššom faktore zaťaženia, ako je bežné v teréne. Faktor zrýchlenia uvádzajúci do vzťahu počet skúšobných hodín životnosti motora k odpovedajúcemu počtu hodín času životnosti emisií sa musí stanoviť výrobcom motora na základe osvedčeného technického posúdenia.

Počas trvania skúšky životnosti sa nemôže vykonávať údržba alebo výmena komponentov citlivých na emisie len podľa bežného programu prevádzky odporučeného výrobcom.

Skúšobný motor, podsystémy alebo komponenty, ktoré sa majú použiť na stanovenie faktorov zhoršenia emisií výfukových plynov pre rad motorov alebo rady motorov so zodpovedajúcou technológiou systému regulácie emisií, musí výrobca motora vybrať na základe osvedčeného technického posúdenia. Kritériom je, že skúšobný motor by mal predstavovať charakteristiky zhoršenia radu motorov v prípade emisií, v rámci ktorej sa použijú výsledné hodnoty faktorov zhoršenia pre typové schválenie. Motory s rozdielnym priemerom valca a záberom, rozdielnou konfiguráciou, rozdielnymi systémami úpravy emisií, rozdielnymi palivovými systémami sa môžu považovať za zodpovedajúce vzhľadom na charakteristiky zhoršenia v prípade emisií, ak existuje primeraný technický dôvod pre takéto stanovenie.

Môžu sa použiť hodnoty faktorov zhoršenia od iného výrobcu, ak existuje primeraný dôvod, na základe ktorého sa považuje technológia za rovnocennú, pokiaľ ide o zhoršenie emisií a dôkaz, že skúšky boli vykonané podľa špecifikovaných požiadaviek. Emisné skúšanie sa vykonáva podľa postupov uvedených v tejto smernici pre skúšobný motor po počiatočnom zábehu, ale pred akoukoľvek skúškou akumulácie prevádzky a pri ukončení skúšky životnosti. Emisné skúšky sa môžu tiež vykonať v intervaloch počas skúšky akumulácie prevádzky a použiť pri stanovovaní trendu zhoršenia.

| 1.1.1.2. | Skúšky akumulácie prevádzky alebo emisné skúšky vykonávané s cieľom stanoviť zhoršenie nemusia byť vykonané za prítomnosti schvaľujúceho orgánu. |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Skúšky akumulácie prevádzky alebo emisné skúšky vykonávané s cieľom stanoviť zhoršenie nemusia byť vykonané za prítomnosti schvaľujúceho orgánu.

| 1.1.1.3. | Stanovenie hodnôt faktorov zhoršenia zo skúšok životnosti
  Doplnkový faktor zhoršenia sa definuje ako hodnota získaná odpočítaním emisnej hodnoty stanovenej na začiatku času životnosti emisií, od emisnej hodnoty stanovenej na účel reprezentovania emisných vlastností na konci času životnosti emisií.
  Násobkový faktor zhoršenia je definovaný ako emisná úroveň na konci času životnosti emisií, vydelená emisnou hodnotou zaznamenanou na začiatku času životnosti emisií.
  Samostatné hodnoty faktora zhoršenia sa musia stanoviť pre každú znečisťujúcu látku na ktorú sa vzťahuje tento právny predpis. V prípade stanovenia hodnoty faktora zhoršenia v pomere k norme pre NOx + HC, sa v prípade doplnkového faktora zhoršenia táto hodnota stanoví na základe súčtu znečisťujúcich látok, napriek tomu, že negatívne zhoršenie pri jednej znečisťujúcej látke nesmie kompenzovať zhoršenie pri druhej. Pre násobkový faktor zhoršenia NOx + HC sa stanovia samostatné HC a NOx faktory zhoršenia a použijú sa samostatne pri výpočte úrovní zhoršenia emisií z výsledku emisnej skúšky pred spojením výsledných hodnôt zhoršenia NOx + HC na stanovenie zhody s normou.
  V prípadoch, keď sa skúšanie nevykonáva pre celý čas životnosti emisií, emisné hodnoty na konci času životnosti emisií sa stanovia extrapoláciou trendu zhoršenia emisií stanoveného za skúšobné obdobie, vzhľadom na celý čas životnosti emisií.
  Ak sa výsledky emisných skúšok pravidelne zaznamenávali počas skúšania životnosti akumulácie prevádzky, pre stanovenie emisných úrovní na konci času životnosti emisií sa použijú štandardné techniky štatistického spracovania založené na osvedčených postupoch; skúšanie štatistického významu sa môže použiť pri stanovení konečných emisných hodnôt.
  Ak je výsledkom výpočtu hodnota menšia ako 1,00 pre násobkový faktor zhoršenia alebo menšia ako 0,00 pre doplnkový faktor zhoršenia, potom hodnota faktora zhoršenia bude 1,0, resp. 0,00. |
| --- | --- |

1.1.1.3.

Stanovenie hodnôt faktorov zhoršenia zo skúšok životnosti

Doplnkový faktor zhoršenia sa definuje ako hodnota získaná odpočítaním emisnej hodnoty stanovenej na začiatku času životnosti emisií, od emisnej hodnoty stanovenej na účel reprezentovania emisných vlastností na konci času životnosti emisií.

Násobkový faktor zhoršenia je definovaný ako emisná úroveň na konci času životnosti emisií, vydelená emisnou hodnotou zaznamenanou na začiatku času životnosti emisií.

Samostatné hodnoty faktora zhoršenia sa musia stanoviť pre každú znečisťujúcu látku na ktorú sa vzťahuje tento právny predpis. V prípade stanovenia hodnoty faktora zhoršenia v pomere k norme pre NOx + HC, sa v prípade doplnkového faktora zhoršenia táto hodnota stanoví na základe súčtu znečisťujúcich látok, napriek tomu, že negatívne zhoršenie pri jednej znečisťujúcej látke nesmie kompenzovať zhoršenie pri druhej. Pre násobkový faktor zhoršenia NOx + HC sa stanovia samostatné HC a NOx faktory zhoršenia a použijú sa samostatne pri výpočte úrovní zhoršenia emisií z výsledku emisnej skúšky pred spojením výsledných hodnôt zhoršenia NOx + HC na stanovenie zhody s normou.

V prípadoch, keď sa skúšanie nevykonáva pre celý čas životnosti emisií, emisné hodnoty na konci času životnosti emisií sa stanovia extrapoláciou trendu zhoršenia emisií stanoveného za skúšobné obdobie, vzhľadom na celý čas životnosti emisií.

Ak sa výsledky emisných skúšok pravidelne zaznamenávali počas skúšania životnosti akumulácie prevádzky, pre stanovenie emisných úrovní na konci času životnosti emisií sa použijú štandardné techniky štatistického spracovania založené na osvedčených postupoch; skúšanie štatistického významu sa môže použiť pri stanovení konečných emisných hodnôt.

Ak je výsledkom výpočtu hodnota menšia ako 1,00 pre násobkový faktor zhoršenia alebo menšia ako 0,00 pre doplnkový faktor zhoršenia, potom hodnota faktora zhoršenia bude 1,0, resp. 0,00.

| 1.1.1.4. | Výrobca môže, so súhlasom orgánu typového schvaľovania, použiť hodnoty faktorov zhoršenia stanovené z výsledkov skúšok životnosti vykonaných s cieľom získať hodnoty faktorov zhoršenia pre certifikáciu vznetových motorov pre ťažké úžitkové vozidlá. Toto použitie sa umožní, ak je skúška radov cestného motora technicky rovnocenná so skúškou radov necestného motora, s použitím hodnôt faktorov zhoršenia pre certifikáciu. Hodnoty faktorov zhoršenia odvodené z výsledkov skúšok životnosti emisií cestného motora sa musia vypočítať na základe hodnôt času životnosti emisií definovaných v časti 3. |
| --- | --- |

1.1.1.4.

Výrobca môže, so súhlasom orgánu typového schvaľovania, použiť hodnoty faktorov zhoršenia stanovené z výsledkov skúšok životnosti vykonaných s cieľom získať hodnoty faktorov zhoršenia pre certifikáciu vznetových motorov pre ťažké úžitkové vozidlá. Toto použitie sa umožní, ak je skúška radov cestného motora technicky rovnocenná so skúškou radov necestného motora, s použitím hodnôt faktorov zhoršenia pre certifikáciu. Hodnoty faktorov zhoršenia odvodené z výsledkov skúšok životnosti emisií cestného motora sa musia vypočítať na základe hodnôt času životnosti emisií definovaných v časti 3.

| 1.1.1.5. | V prípade, že rad motorov používa predpísanú technológiu, môže sa použiť namiesto skúšania zameraného na stanovenie faktora zhoršenia pre tento rad motora analýza založená na osvedčenej technickej praxi, pod podmienkou súhlasu orgánu typového schvaľovania. |
| --- | --- |

1.1.1.5.

V prípade, že rad motorov používa predpísanú technológiu, môže sa použiť namiesto skúšania zameraného na stanovenie faktora zhoršenia pre tento rad motora analýza založená na osvedčenej technickej praxi, pod podmienkou súhlasu orgánu typového schvaľovania.

1.2.   Informácie o faktore zhoršenia v žiadostiach o schválenie

1.2.1.   V žiadosti o schválenie radu vznetových motorov nepoužívajúcich žiadne zariadenie dodatočnej úpravy sa musia doplnkové faktory zhoršenia špecifikovať pre každú znečisťujúcu látku.

1.2.2.   V žiadosti o schválenie radu vznetových motorov nepoužívajúcich žiadne zariadenie dodatočnej úpravy sa musia násobkové faktory zhoršenia špecifikovať pre každú znečisťujúcu látku.

1.2.3.   Výrobca musí na požiadanie poskytnúť orgánu typového schvaľovania informácie na doloženie hodnôt faktorov zhoršenia. Obyčajne sú to výsledky emisných skúšok, skúšobný program akumulácie prevádzky, postupy na údržbu v prípade potreby spolu s informáciami na podporu technických posudkov o technickej rovnocennosti.

2.   OVEROVANIE ŽIVOTNOSTI VZNETOVÝCH MOTOROV STUPŇA IV

2.1.   Všeobecné informácie

2.1.1.   Tento bod sa vzťahuje na vznetové motory stupňa IV. Na žiadosť výrobcu sa môže vzťahovať na vznetové motory stupňov IIIA a IIIB ako alternatíva k požiadavkám bodu 1 tohto doplnku.

2.1.2.   V tomto bode 2 sa uvádzajú postupy na výber motorov, ktoré sa majú skúšať počas programu akumulácie prevádzky na účely stanovenia faktorov zhoršenia pre typové schválenie motorov stupňa IV a posúdení zhody výroby. Faktory zhoršenia sa musia vzťahovať v súlade s bodom 2.4.7 na emisie namerané podľa prílohy III k tejto smernici.

2.1.3.   Prevádzkové akumulačné skúšky alebo emisné skúšky vykonávané s cieľom stanoviť zhoršenie nemusia byť vykonané za prítomnosti schvaľujúceho orgánu.

2.1.4.   Tento bod 2 tiež podrobne opisuje údržbu súvisiacu i nesúvisiacu s emisiami, ktorá by sa mala alebo môže vykonávať na motoroch podliehajúcich programu akumulácie prevádzky. Táto údržba musí zodpovedať údržbe vykonávanej na motoroch v prevádzke a musí sa oznámiť majiteľom nových motorov.

2.1.5.   Na žiadosť výrobcu môže orgán typového schvaľovania povoliť použitie faktorov zhoršenia, ktoré boli stanovené s použitím postupov, ktoré sú alternatívou k postupom uvedeným v bodoch 2.4.1 až 2.4.5. V tomto prípade musí výrobca k spokojnosti schvaľovacieho orgánu preukázať, že použité alternatívne postupy sú rovnako dôsledné ako postupy uvedené v bodoch 2.4.1 až 2.4.5.

2.2.   Definície

Vzťahujú sa na bod 2 doplnku 5:

2.2.1.   ‚cyklus starnutia‘ je prevádzka stroja alebo motora (rýchlosť, zaťaženie, výkon), ktorá sa má vykonať počas akumulácie prevádzky;

2.2.2.   ‚dôležité komponenty súvisiace s emisiami‘ sú komponenty, ktoré sú určené predovšetkým na reguláciu emisií: akýkoľvek systém dodatočnej úpravy výfukových plynov, elektronická riadiaca jednotka motora a s ňou súvisiace snímače a hnacie jednotky, a systém recirkulácie výfukových plynov (ďalej len ‚EGR‘ – exhaust gas recirculation) vrátane všetkých súvisiacich filtrov, chladičov, riadiacich ventilov a potrubia;

2.2.3.   ‚dôležitá údržba súvisiaca s emisiami‘ je údržba, ktorá sa má vykonať na dôležitých komponentoch súvisiacich s emisiami;

2.2.4.   ‚údržba súvisiaca s emisiami‘ je údržba, ktorá významne ovplyvňuje emisie, alebo ktorá môže ovplyvniť zhoršenie emisných vlastností vozidla alebo motora emisiami počas ich bežného používania v prevádzke;

2.2.5.   ‚rad motorov podľa systému dodatočnej úpravy‘ je podskupina radu motorov vytvorená výrobcom, používajúca podobný systém dodatočnej úpravy výfukových plynov;

2.2.6.   ‚údržba nesúvisiaca s emisiami‘ je údržba, ktorá významne neovplyvňuje emisie a ktorá nemá dlhodobý vplyv na zhoršenie emisných vlastností stroja alebo motora počas ich používania v prevádzke, potom ako je údržba vykonaná;

2.2.7.   ‚Program akumulácie prevádzky‘ je cyklus starnutia a doba akumulácie prevádzky na určenie faktorov zhoršenia pre rad motorov so systémom dodatočnej úpravy.

2.3.   Výber motorov na stanovenie faktorov zhoršenia pre čas životnosti emisií

2.3.1.   Na emisné skúšanie s cieľom stanoviť faktory zhoršenia pre čas životnosti emisií sa vyberú motory z radu motorov definovaného v bode 6 prílohy I k tejto smernici.

2.3.2.   Motory z rôznych radov motorov sa môžu ďalej spájať do radov na základe typu použitého systému dodatočnej úpravy výfukových plynov. Na to, aby motory s rôznym usporiadaním valcov, ale s podobnými technickými špecifikáciami a inštaláciou pre systémy dodatočnej úpravy výfukových plynov, boli zaradené do toho istého radu motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, výrobca musí poskytnúť schvaľovaciemu orgánu údaje preukazujúce, že účinnosť znižovania emisií takýchto systémov motora je podobná.

2.3.3.   Výrobca motorov vyberie jeden motor reprezentujúci rad motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov určený v súlade s bodom 2.3.2 na skúšky v priebehu programu akumulácie prevádzky vymedzenom v bodom 2.4.2 a predloží o tom správu schvaľovaciemu orgánu pred začiatkom každej skúšky.

2.3.3.1.   Ak sa orgán pre typové schvaľovanie rozhodne, že najhorší prípad emisií radu motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov môže byť lepšie charakterizovaný iným motorom, potom motor, ktorý sa podrobí skúške, vyberie orgán pre typové schvaľovanie spoločne s výrobcom motorov.

2.4.   Stanovenie faktorov zhoršenia pre čas životnosti emisií

2.4.1.   Všeobecné informácie

Faktory zhoršenia životnosti uplatňované na rad motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov sa získavajú z vybraných motorov na základe programu akumulácie prevádzky, ktorý zahŕňa pravidelné skúšanie pre emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok v rámci skúšok NRSC a NRTC.

2.4.2.   Program akumulácie prevádzky

Programy akumulácie prevádzky sa môžu uskutočňovať podľa voľby výrobcu tak, že stroj vybavený vybraným motorom sa nechá bežať v prevádzkovom programe akumulácie alebo sa vybraný základný motor nechá bežať v programe akumulácie prevádzky dynamometra.

2.4.2.1.   Akumulácia prevádzky alebo akumulácia prevádzky dynamometra

| 2.4.2.1.1. | Výrobca musí určiť formu a trvanie akumulácie prevádzky a cyklus starnutia pre motory v súlade s osvedčenou inžinierskou praxou. |
| --- | --- |

2.4.2.1.1.

Výrobca musí určiť formu a trvanie akumulácie prevádzky a cyklus starnutia pre motory v súlade s osvedčenou inžinierskou praxou.

| 2.4.2.1.2. | Výrobca určí skúšobné body, v ktorých sa budú merať plynné emisie a emisie tuhých častíc v priebehu cyklov NRSC a NRTC so štartom za tepla. Minimálny počet skúšobných bodov sú tri, jeden na začiatku, jeden približne uprostred a jeden na konci programu akumulácie prevádzky. |
| --- | --- |

2.4.2.1.2.

Výrobca určí skúšobné body, v ktorých sa budú merať plynné emisie a emisie tuhých častíc v priebehu cyklov NRSC a NRTC so štartom za tepla. Minimálny počet skúšobných bodov sú tri, jeden na začiatku, jeden približne uprostred a jeden na konci programu akumulácie prevádzky.

| 2.4.2.1.3. | Emisné hodnoty v prvom bode a poslednom bode času životnosti emisií vypočítané podľa bodu 2.4.5.2 musia byť v rámci limitných hodnôt platných pre daný rad motorov, ale jednotlivé emisné výsledky zo skúšobných bodov môžu tieto limitné hodnoty prekročiť. |
| --- | --- |

2.4.2.1.3.

Emisné hodnoty v prvom bode a poslednom bode času životnosti emisií vypočítané podľa bodu 2.4.5.2 musia byť v rámci limitných hodnôt platných pre daný rad motorov, ale jednotlivé emisné výsledky zo skúšobných bodov môžu tieto limitné hodnoty prekročiť.

| 2.4.2.1.4. | Na žiadosť výrobcu a so súhlasom orgánu typového schvaľovania stačí vykonať iba jeden skúšobný cyklus (buď cyklus NRSC alebo cyklus NRTC so štartom za tepla) v každom skúšobnom bode, pričom druhý skúšobný cyklus prebehne len na začiatku a na konci programu akumulácie prevádzky. |
| --- | --- |

2.4.2.1.4.

Na žiadosť výrobcu a so súhlasom orgánu typového schvaľovania stačí vykonať iba jeden skúšobný cyklus (buď cyklus NRSC alebo cyklus NRTC so štartom za tepla) v každom skúšobnom bode, pričom druhý skúšobný cyklus prebehne len na začiatku a na konci programu akumulácie prevádzky.

| 2.4.2.1.5. | V prípade motorov s konštantnou rýchlosťou, motorov s výkonom pod 19 kW, motorov s výkonom nad 560 kW, motorov určených na používanie vo vnútrozemských plavidlách a motorov určených na pohon motorových železničných vozňov a lokomotív, sa v každom bode musí vykonať len cyklus NRSC. |
| --- | --- |

2.4.2.1.5.

V prípade motorov s konštantnou rýchlosťou, motorov s výkonom pod 19 kW, motorov s výkonom nad 560 kW, motorov určených na používanie vo vnútrozemských plavidlách a motorov určených na pohon motorových železničných vozňov a lokomotív, sa v každom bode musí vykonať len cyklus NRSC.

| 2.4.2.1.6. | Programy akumulácie prevádzky môžu byť odlišné pre rôzne rady motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov. |
| --- | --- |

2.4.2.1.6.

Programy akumulácie prevádzky môžu byť odlišné pre rôzne rady motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov.

| 2.4.2.1.7. | Programy akumulácie prevádzky môžu byť kratšie ako čas životnosti emisií, ale nesmú byť kratšie ako ekvivalentná časť najmenej jednej štvrtiny príslušného času životnosti emisií špecifikovaného v bode 3 tohto doplnku. |
| --- | --- |

2.4.2.1.7.

Programy akumulácie prevádzky môžu byť kratšie ako čas životnosti emisií, ale nesmú byť kratšie ako ekvivalentná časť najmenej jednej štvrtiny príslušného času životnosti emisií špecifikovaného v bode 3 tohto doplnku.

| 2.4.2.1.8. | Zrýchlené starnutie je povolené upravením programu akumulácie prevádzky na základe spotreby paliva. Úprava sa musí zakladať na pomere medzi bežnou spotrebou paliva v prevádzke a spotrebou paliva v cykle starnutia, ale spotreba paliva v cykle starnutia nesmie prekročiť bežnú spotrebu paliva v prevádzke o viac ako 30 %. |
| --- | --- |

2.4.2.1.8.

Zrýchlené starnutie je povolené upravením programu akumulácie prevádzky na základe spotreby paliva. Úprava sa musí zakladať na pomere medzi bežnou spotrebou paliva v prevádzke a spotrebou paliva v cykle starnutia, ale spotreba paliva v cykle starnutia nesmie prekročiť bežnú spotrebu paliva v prevádzke o viac ako 30 %.

| 2.4.2.1.9. | Na žiadosť výrobcu a so súhlasom orgánu typového schvaľovania sa môžu povoliť alternatívne metódy zrýchleného starnutia. |
| --- | --- |

2.4.2.1.9.

Na žiadosť výrobcu a so súhlasom orgánu typového schvaľovania sa môžu povoliť alternatívne metódy zrýchleného starnutia.

| 2.4.2.1.10. | Výrobca musí v žiadosti o typové schválenie plne opísať program akumulácie prevádzky a podať o ňom správu orgánu pre typové schvaľovanie pred začatím skúšok. |
| --- | --- |

2.4.2.1.10.

Výrobca musí v žiadosti o typové schválenie plne opísať program akumulácie prevádzky a podať o ňom správu orgánu pre typové schvaľovanie pred začatím skúšok.

2.4.2.2.   Ak sa orgán typového schvaľovania rozhodne, že treba vykonať dodatočné merania medzi bodmi vybranými výrobcom, musí to oznámiť výrobcovi. Výrobca musí pripraviť revidovaný program akumulácie prevádzky, ktorý schváli orgán typového schvaľovania.

2.4.3.   Skúšanie motora

2.4.3.1.   Systém stabilizácie motora

| 2.4.3.1.1. | Pre každý rad motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov určí výrobca počet hodín chodu stroja alebo motora, po ktorom sa činnosť systému dodatočnej úpravy výfukových plynov stabilizuje. Na žiadosť schvaľovacieho orgánu výrobca poskytne údaje a analýzu, ktoré použil na toto určenie. Alternatívne sa výrobca môže rozhodnúť pre chod motora alebo stroja medzi 60 a 125 hodinami alebo pre zodpovedajúci čas na cyklus starnutia s cieľom stabilizovať systém dodatočnej úpravy výfukových plynov motora. |
| --- | --- |

2.4.3.1.1.

Pre každý rad motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov určí výrobca počet hodín chodu stroja alebo motora, po ktorom sa činnosť systému dodatočnej úpravy výfukových plynov stabilizuje. Na žiadosť schvaľovacieho orgánu výrobca poskytne údaje a analýzu, ktoré použil na toto určenie. Alternatívne sa výrobca môže rozhodnúť pre chod motora alebo stroja medzi 60 a 125 hodinami alebo pre zodpovedajúci čas na cyklus starnutia s cieľom stabilizovať systém dodatočnej úpravy výfukových plynov motora.

| 2.4.3.1.2. | Koniec doby stabilizácie stanovený v bode 2.4.3.1.1 sa považuje za začiatok programu akumulácie prevádzky. |
| --- | --- |

2.4.3.1.2.

Koniec doby stabilizácie stanovený v bode 2.4.3.1.1 sa považuje za začiatok programu akumulácie prevádzky.

2.4.3.2.   Skúšanie akumulácie prevádzky

| 2.4.3.2.1. | Po stabilizácii bude motor v chode počas programu akumulácie prevádzky, ktorý si zvolil výrobca, ako je opísané v bode 2.3.2. V pravidelných intervaloch počas programu akumulácie prevádzky určených výrobcom a prípadne stanovených aj orgánom typového schvaľovania podľa bodu 2.4.2.2 sa motor podrobí skúškam na plynné emisie a emisie tuhých častíc motora v cykloch NRSC a NRTC so štartom za tepla.
  Výrobca sa môže rozhodnúť, že zmeria samostatne emisie znečisťujúcich látok pred ktorýmkoľvek systémom dodatočnej úpravy a emisie znečisťujúcich látok za ktorýmkoľvek systémom dodatočnej úpravy.
  Ak bolo v súlade s bodom 2.4.2.1.4 dohodnuté, že v každom skúšobnom bode sa vykoná len jeden skúšobný cyklus (NRSC alebo NRTC so štartom za tepla), vykoná sa druhý skúšobný cyklus (NRSC alebo NRTC so štartom za tepla) len na začiatku a na konci programu akumulácie prevádzky.
  V súlade s bodom 2.4.2.1.5, v prípade motorov s konštantnou rýchlosťou, motorov s výkonom pod 19 kW, motorov s výkonom nad 560 kW, motorov určených na používanie vo vnútrozemských plavidlách a motorov určených na pohon motorových železničných vozňov a lokomotív, sa v každom bode musí vykonať len cyklus NRSC. |
| --- | --- |

2.4.3.2.1.

Po stabilizácii bude motor v chode počas programu akumulácie prevádzky, ktorý si zvolil výrobca, ako je opísané v bode 2.3.2. V pravidelných intervaloch počas programu akumulácie prevádzky určených výrobcom a prípadne stanovených aj orgánom typového schvaľovania podľa bodu 2.4.2.2 sa motor podrobí skúškam na plynné emisie a emisie tuhých častíc motora v cykloch NRSC a NRTC so štartom za tepla.

Výrobca sa môže rozhodnúť, že zmeria samostatne emisie znečisťujúcich látok pred ktorýmkoľvek systémom dodatočnej úpravy a emisie znečisťujúcich látok za ktorýmkoľvek systémom dodatočnej úpravy.

Ak bolo v súlade s bodom 2.4.2.1.4 dohodnuté, že v každom skúšobnom bode sa vykoná len jeden skúšobný cyklus (NRSC alebo NRTC so štartom za tepla), vykoná sa druhý skúšobný cyklus (NRSC alebo NRTC so štartom za tepla) len na začiatku a na konci programu akumulácie prevádzky.

V súlade s bodom 2.4.2.1.5, v prípade motorov s konštantnou rýchlosťou, motorov s výkonom pod 19 kW, motorov s výkonom nad 560 kW, motorov určených na používanie vo vnútrozemských plavidlách a motorov určených na pohon motorových železničných vozňov a lokomotív, sa v každom bode musí vykonať len cyklus NRSC.

| 2.4.3.2.2. | Počas programu akumulácie prevádzky sa musí vykonať na motore údržba podľa bodu 2.5. |
| --- | --- |

2.4.3.2.2.

Počas programu akumulácie prevádzky sa musí vykonať na motore údržba podľa bodu 2.5.

| 2.4.3.2.3. | Počas programu akumulácie prevádzky sa na motore alebo stroji môže vykonať neplánovaná údržba, napr. v prípade, že bežný diagnostický systém výrobcu zistil problém, ktorý by prevádzkovateľovi stroja indikoval, že sa objavila chyba. |
| --- | --- |

2.4.3.2.3.

Počas programu akumulácie prevádzky sa na motore alebo stroji môže vykonať neplánovaná údržba, napr. v prípade, že bežný diagnostický systém výrobcu zistil problém, ktorý by prevádzkovateľovi stroja indikoval, že sa objavila chyba.

2.4.4.   Predkladanie správ

2.4.4.1.   O výsledkoch všetkých emisných skúšok (NRSC a NRTC so štartom za tepla) vykonaných počas programu akumulácie prevádzky sa podávajú správy orgánu typového schvaľovania. Ak sa niektorá emisná skúška vyhlási za neplatnú, výrobca poskytne vysvetlenie, prečo bola skúška vyhlásená za neplatnú. V takom prípade sa v priebehu ďalších 100 hodín akumulácie prevádzky vykoná ďalšia séria emisných skúšok.

2.4.4.2.   Výrobca si ponechá záznamy o všetkých informáciách týkajúcich sa všetkých emisných skúšok a údržby vykonaných na motore počas programu akumulácie prevádzky. Tieto informácie sa predkladajú schvaľovaciemu orgánu spoločne s výsledkami emisných skúšok vykonaných počas programu akumulácie prevádzky.

2.4.5.   Stanovenie faktorov zhoršovania

2.4.5.1.   Pre každú znečisťujúcu látku meranú počas cyklov NRSC a NRTC so štartom za tepla a v každom skúšobnom bode počas programu akumulácie prevádzky sa vykoná ‚najvhodnejšia‘ lineárna regresná analýza na základe všetkých výsledkov skúšok. Výsledky každej skúšky pre každú znečisťujúcu látku sa vyjadrujú s presnosťou na rovnaký počet desatinných miest ako limitná hodnota pre danú znečisťujúcu látku, platná pre daný rad motorov, plus jedno ďalšie desatinné miesto.

V súlade s bodom 2.4.2.1.4 alebo bodom 2.4.2.1.5, ak sa vo všetkých skúšobných bodoch vykonal len jeden skúšobný cyklus (NRSC alebo NRTC so štartom za tepla), regresná analýza sa musí vykonať na základe skúšobných výsledkov zo skúšobného cyklu vykonaného v každom skúšobnom bode.

Na žiadosť výrobcu a s predbežným súhlasom orgánu typového schvaľovania sa môže povoliť nelineárna regresia.

2.4.5.2.   Hodnoty emisií pre každú znečisťujúcu látku na začiatku programu akumulácie prevádzky a v konečnom bode času životnosti emisií, ktorý sa uplatňuje na skúšaný motor, sa vypočítajú z regresnej rovnice. Ak je program akumulácie prevádzky kratší ako čas životnosti emisií, hodnoty emisií v konečnom bode času životnosti emisií sa určia extrapoláciou regresnej rovnice, ako je stanovené v bode 2.4.5.1.

V prípade, že sa emisné hodnoty používajú pre rady motorov v rovnakom rade zariadení dodatočnej úpravy, ale s rozdielnymi časmi životnosti emisií, potom sa musia emisné hodnoty na konci času životnosti emisií prepočítať pre každý čas životnosti emisií extrapoláciou alebo interpoláciou regresnej rovnice tak, ako je stanovené v bode 2.4.5.1.

2.4.5.3.   Faktor zhoršenia pre každú znečisťujúcu látku je vymedzený ako pomer uplatnených emisných hodnôt v konečnom bode času životnosti emisií a na začiatku programu akumulácie prevádzky (násobkový faktor zhoršenia).

Na žiadosť výrobcu a s predbežným súhlasom orgánu typového schvaľovania sa môže použiť doplnkový faktor zhoršenia pre každú znečisťujúcu látku. Doplnkový faktor sa definuje ako rozdiel medzi vypočítanými emisnými hodnotami v konečnom bode času životnosti emisií a na začiatku programu akumulácie prevádzky.

V prípade emisií NOx je príklad stanovenia faktorov zhoršenia pomocou lineárnej regresie znázornený na obrázku 1.

Miešanie násobkového a doplnkového faktora zhoršenia v rámci jedného súboru znečisťujúcich látok nie je povolené.

Ak je výsledkom výpočtu hodnota menšia ako 1,00 pre násobkový faktor zhoršenia alebo menšia ako 0,00 pre doplnkový faktor zhoršenia, potom hodnota faktora zhoršenia bude 1,0, resp. 0,00.

Ak bolo v súlade s bodom 2.4.2.1.4 dohodnuté, že v každom skúšobnom bode sa vykoná len jeden skúšobný cyklus (NRSC alebo NRTC so štartom za tepla), a druhý skúšobný cyklus (NRSC alebo NRTC so štartom za tepla) sa vykoná len na začiatku a na konci programu akumulácie prevádzky, faktor zhoršenia vypočítaný pre skúšobný cyklus, ktorý sa uskutočnil v každom skúšobnom bode, sa bude uplatňovať aj na druhý skúšobný cyklus.

Obrázok 1

Príklad stanovenia faktorov zhoršenia

Image

2.4.6.   Pridelené faktory zhoršenia

2.4.6.1.   Alternatívne môže výrobca namiesto vykonania programu akumulácie prevádzky na účely stanovenia faktorov zhoršenia použiť tieto pridelené násobkové faktory zhoršenia:

| Skúšobný cyklus | CO | HC | NOx | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |
| NRSC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |

Skúšobný cyklus

CO

HC

NOx

PM

NRTC

1,3

1,3

1,15

1,05

NRSC

1,3

1,3

1,15

1,05

Pridelené doplnkové faktory zhoršenia nie sú dané. Nie je povolené zmeniť pridelené násobkové faktory zhoršenia na doplnkové faktory zhoršenia.

V prípadoch, kde sú použité pridelené faktory zhoršenia, musí výrobca predložiť orgánu typového schvaľovania jasný dôkaz, že možno odôvodnene očakávať, že komponenty na reguláciu emisií majú životnosť, ktorá zodpovedá daným prideleným faktorom. Toto odôvodnenie môže byť založené na konštrukčnej analýze alebo skúškach alebo kombinácii obidvoch.

2.4.7.   Použitie faktorov zhoršenia

2.4.7.1.   Motory musia spĺňať príslušné emisné limity pre každú znečisťujúcu látku, platné pre daný rad motorov, po použití faktorov zhoršenia na skúšobné výsledky namerané podľa prílohy III (vážené emisie skúšobného cyklu pre špecifické emisie tuhých častíc a každý jednotlivý plyn). V závislosti od typu faktora zhoršenia sa uplatňujú tieto ustanovenia:

| — | násobkový: (vážené emisie skúšobného cyklu pre špecifické emisie) * faktor zhoršenia ≤ emisný limit, |
| --- | --- |

—

násobkový: (vážené emisie skúšobného cyklu pre špecifické emisie) * faktor zhoršenia ≤ emisný limit,

| — | doplnkový: (vážené emisie skúšobného cyklu pre špecifické emisie) + faktor zhoršenia ≤ emisný limit. |
| --- | --- |

—

doplnkový: (vážené emisie skúšobného cyklu pre špecifické emisie) + faktor zhoršenia ≤ emisný limit.

Ak sa výrobca, na základe možnosti uvedenej v bode 1.2.1 tejto prílohy, rozhodne použiť postup prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, vážené emisie špecifického cyklu môžu v prípade potreby obsahovať úpravu pre nepravidelnú regeneráciu.

2.4.7.2.   Pre násobkový faktor zhoršenia NOx + HC sa stanovia samostatné HC a NOx faktory zhoršenia a použijú sa samostatne pri výpočte úrovní emisného zhoršenia z výsledku emisnej skúšky pred spojením výsledných hodnôt zhoršenia NOx + HC na stanovenie zhody s normou.

2.4.7.3.   Výrobca sa môže rozhodnúť, že faktory zhoršenia stanovené pre rad motorov so systémom dodatočnej úpravy prenesie na systém motora, ktorý nespadá do toho istého radu motorov so systémom dodatočnej úpravy. V takých prípadoch musí výrobca preukázať schvaľovaciemu orgánu, že systém motora, pre ktorý bol rad motorov so systémom dodatočnej úpravy pôvodne skúšaný, a systém motora, na ktorý sa faktory zhoršenia prenášajú, majú podobné technické špecifikácie a požiadavky na montáž do stroja a že emisie takéhoto motora alebo systému motora sú podobné.

V prípade, že sú faktory zhoršenia prenesené na systém motora s odlišným časom životnosti emisií, potom sa musia faktory zhoršenia prepočítať na uplatniteľný čas životnosti emisií extrapoláciou alebo interpoláciou regresnej rovnice tak, ako je stanovené v bode 2.4.5.1.

2.4.7.4.   Faktor zhoršenia sa musí pre každú znečisťujúcu látku v prípade každého použiteľného skúšobného cyklu zaznamenať v dokumente so skúšobnými výsledkami stanovenom v doplnku 1 k prílohe VII.

2.4.8.   Kontrola zhody výroby

2.4.8.1.   Zhoda výroby v súvislosti s dodržiavaním emisných limitov sa kontroluje na základe bodu 5 prílohy I.

2.4.8.2.   Výrobca sa môže rozhodnúť, že zmeria emisie znečisťujúcich častíc pred ktorýmkoľvek systémom dodatočnej úpravy v rovnakom čase, v akom sa vykonáva skúška typového schválenia. Pritom výrobca môže získať neformálne faktory zhoršenia oddelene pre motor a pre systém dodatočnej úpravy, ktorý môže použiť ako prostriedok na dokončenie revízie výrobnej linky.

2.4.8.3.   Na účely typového schválenia sa v dokumente so skúšobnými výsledkami stanovenom v doplnku 1 k prílohe VII sa musia zaznamenať len tie faktory zhoršenia, ktoré sa stanovili v súlade s bodom 2.4.5 alebo 2.4.6.

2.5.   Údržba

Na účely programu akumulácie prevádzky sa údržba vykonáva v súlade s príručkou výrobcu pre prevádzku a údržbu.

2.5.1.   Plánovaná údržba súvisiaca s emisiami

2.5.1.1.   Plánovaná údržba súvisiaca s emisiami realizovaná počas chodu motora na účely vykonávania programu akumulácie údržby sa musí vykonávať v intervaloch s ekvivalentným odstupom, ktoré budú špecifikované v pokynoch výrobcu na údržbu pre majiteľa stroja alebo motora. Tento program údržby môže byť v prípade potreby aktualizovaný počas programu akumulácie prevádzky za predpokladu, že z programu údržby sa nevynechá ani jedna operácia údržby po tom, čo sa daná operácia vykonala na skúšanom motore.

2.5.1.2.   Výrobca motora musí pre programy akumulácie prevádzky špecifikovať nastavenie, čistenie a údržbu (v prípade potreby) a plánovanú výmenu týchto dielov:

| — | filtre a chladiče v systéme recirkulácie výfukových plynov, |
| --- | --- |

—

filtre a chladiče v systéme recirkulácie výfukových plynov,

| — | ventil nútenej ventilácie kľukovej skrine, ak sa používa, |
| --- | --- |

—

ventil nútenej ventilácie kľukovej skrine, ak sa používa,

| — | hroty vstrekovacej dýzy paliva (len čistenie je povolené), |
| --- | --- |

—

hroty vstrekovacej dýzy paliva (len čistenie je povolené),

| — | vstrekovacie dýzy paliva, |
| --- | --- |

—

vstrekovacie dýzy paliva,

| — | turbodúchadlo, |
| --- | --- |

—

turbodúchadlo,

| — | elektronická riadiaca jednotka motora a s ňou súvisiace snímače a ovládače, |
| --- | --- |

—

elektronická riadiaca jednotka motora a s ňou súvisiace snímače a ovládače,

| — | systém dodatočnej úpravy tuhých častíc (vrátane súvisiacich komponentov), |
| --- | --- |

—

systém dodatočnej úpravy tuhých častíc (vrátane súvisiacich komponentov),

| — | systém dodatočnej úpravy NOx (vrátane súvisiacich komponentov), |
| --- | --- |

—

systém dodatočnej úpravy NOx (vrátane súvisiacich komponentov),

| — | systém recirkulácie výfukových plynov vrátane všetkých súvisiacich regulačných ventilov a potrubia, |
| --- | --- |

—

systém recirkulácie výfukových plynov vrátane všetkých súvisiacich regulačných ventilov a potrubia,

| — | akýkoľvek iný systém dodatočnej úpravy výfukových plynov. |
| --- | --- |

—

akýkoľvek iný systém dodatočnej úpravy výfukových plynov.

2.5.1.3.   Nevyhnutná plánovaná údržba súvisiaca s emisiami sa musí vykonať len vtedy, keď sa má vykonať v prevádzke a požiadavka na vykonanie takejto údržby sa oznámi majiteľovi stroja.

2.5.2.   Zmeny v plánovanej údržbe

2.5.2.1.   Výrobca musí predložiť orgánu typového schvaľovania žiadosť o schválenie každej novej plánovanej údržby, ktorú chce vykonať počas programu akumulácie prevádzky, a následne ju odporučiť majiteľom strojov a motorov. Žiadosť musí byť doložená údajmi, ktoré odôvodňujú potrebu novej plánovanej údržby a interval údržby.

2.5.3.   Plánovaná údržba nesúvisiaca s emisiami

2.5.3.1.   Plánovaná údržba nesúvisiaca s emisiami, ktorá je odôvodnená a technicky nevyhnutná (napr. výmena oleja, výmena olejového filtra, výmena palivového filtra, výmena vzduchového filtra, údržba chladiaceho systému, nastavenie voľnobežných otáčok, regulátora otáčok, krútiaceho momentu motorovej skrutky, vôle ventilu, vôle vstrekovača paliva, nastavenie napnutia všetkých hnacích remeňov atď.), sa môže vykonávať na motoroch alebo strojoch vybraných pre program akumulácie prevádzky v najmenej častých intervaloch odporúčaných výrobcom majiteľovi (napr. nie v intervaloch odporúčaných pre ťažkú prevádzku).

2.5.4.   Oprava

2.5.4.1.   Opravy komponentov systému motora vybraného na skúšanie v programe akumulácie prevádzky sa musia vykonávať len v prípade zlyhania komponentu alebo poruchy systému motora. Oprava samotného motora, systému regulácie emisií alebo palivového systému nie je povolená okrem prípadov definovaných v bode 2.5.4.2.

2.5.4.2.   Ak dôjde k poruche samotného motora, systému regulácie emisií alebo palivového systému počas programu akumulácie prevádzky, akumulácia prevádzky sa považuje za neplatnú a musí sa začať nová akumulácia prevádzky s novým systémom motora, pokiaľ sa pokazené komponenty nevymenia za rovnocenné komponenty, ktoré boli vystavené podobnému počtu hodín akumulácie prevádzky.

3.   ČAS ŽIVOTNOSTI EMISIÍ V PRÍPADE MOTOROV STUPŇA IIIA, IIIB A IV

3.1.   Výrobcovia musia použiť čas životnosti emisií uvedený v tabuľke 1 tohto bodu.

Tabuľka 1

Čas životnosti emisií pre vznetové motory stupňa IIIA, IIIB a IV (v hodinách)

| Kategória (výkonnostné pásmo) | Čas životnosti emisií (v hodinách) |
| --- | --- |
| ≤ 37 kW
  (motory s konštantnou rýchlosťou) | 3 000 |
| ≤ 37 kW
  (motory s premenlivou rýchlosťou) | 5 000 |
| ≤ 37 kW | 8 000 |
| Motory určené na používanie vo vnútrozemských plavidlách | 10 000 |
| Motory určené na pohon motorových železničných vozňov a lokomotív | 10 000“ |

Kategória (výkonnostné pásmo)

Čas životnosti emisií (v hodinách)

≤ 37 kW

(motory s konštantnou rýchlosťou)

3 000

≤ 37 kW

(motory s premenlivou rýchlosťou)

5 000

≤ 37 kW

8 000

Motory určené na používanie vo vnútrozemských plavidlách

10 000

Motory určené na pohon motorových železničných vozňov a lokomotív

10 000“

| 3. | Dopĺňajú sa tieto doplnky 6 a 7:„
  Doplnok 6

  stanovenie emisií CO2 pre motory stupňa I, II, IIIA, IIIB a IV

  1.   Úvod

  1.1.   Tento doplnok obsahuje ustanovenia a skúšobné postupy na podávanie správ o emisiách CO2 pre všetky stupne počínajúc I až IV. Ak sa výrobca rozhodne, na základe možnosti uvedenej v bode 1.2.1 tejto prílohy, že použije postup prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, musí sa uplatniť doplnok 7 tejto prílohy.
  2.   Všeobecné požiadavky

  2.1.   Emisie CO2 sa musia stanoviť v rámci uplatniteľného skúšobného cyklu špecifikovaného v bode 1.1 prílohy III v súlade s bodom 3 (NRSC), resp. bodom 4 (NRTC so štartom za tepla) prílohy III. V prípade motorov stupňa IIIB sa emisie CO2 určia v skúšobnom cykle NRTC so štartom za tepla.
  2.2.   Výsledky skúšok sa oznamujú ako spriemerované hodnoty cyklu špecifické pre brzdenie a vyjadrené v jednotkách g/kWh.
  2.3.   Ak sa výrobca rozhodne, že NRSC sa vykoná ako odstupňovaný modálny cyklus, musia sa použiť odkazy na NRTC stanovené v tejto prílohe alebo požiadavky doplnku 7 k prílohe III.
  3.   Stanovenie emisií CO2


  3.1.   Meranie neupravených výfukových plynov

  Tento bod sa uplatňuje, ak sa CO2 meria v neupravených výfukových plynoch.
  3.1.1.   Meranie
  CO2 v neupravených výfukových plynoch emitovaných z motora predloženého na skúšku sa meria nedisperzným infračerveným (NDIR) analyzátorom v súlade s bodom 1.4.3.2 (NRSC), resp. bodu 2.3.3.2 (NRTC) doplnku 1 prílohy III.
  Systém merania musí spĺňať požiadavky linearity uvedené v bode 1.5 doplnku 2 k prílohe III.
  Systém merania musí spĺňať požiadavky bodu 1.4.1. (NRSC), resp. bodu 2.3.1 (NRTC) doplnku 1 k prílohe III.
  3.1.2.   Hodnotenie údajov
  Príslušné údaje sa zaznamenajú a ukladajú v súlade s bodom 3.7.4. (NRSC), resp. bodom 4.5.7.2 (NRTC) prílohy III.
  3.1.3.   Výpočet emisií spriemerovaných za cyklus
  V prípade merania na suchom základe sa musí použiť korekcia zo suchého základu na mokrý podľa bodu 1.3.2 (NRSC), resp. bodu 2.1.2.2 (NRTC) doplnku 3 k prílohe III.
  V prípade NRSC sa hmotnosť CO2 (g/h) musí vypočítať pre každý jednotlivý režim podľa bodu 1.3.4 doplnku 3 k prílohe III. Prietoky výfukových plynov sa musia stanoviť podľa bodov 1.2.1 až 1.2.5 doplnku 1 k prílohe III.
  V prípade NRTC sa hmotnosť CO2 (g/skúška) musí vypočítať podľa bodu 2.1.2.1 doplnku 3 k prílohe III. Prietok výfukových plynov sa musí stanoviť podľa bodu 2.2.3 doplnku 1 k prílohe III.
  3.2.   Meranie v zriedených výfukových plynoch

  Tento bod sa uplatňuje vtedy, ak sa CO2 meria v zriedených výfukových plynoch.
  3.2.1.   Meranie
  CO2 v zriedených výfukových plynoch emitovaných z motora predloženého na skúšku sa meria nedisperzným infračerveným (NDIR) analyzátorom v súlade s bodom 1.4.3.2 (NRSC), resp. bodu 2.3.3.2 (NRTC) doplnku 1 k prílohe III. Riedenie výfukových plynov sa vykonáva pomocou filtrovaného okolitého vzduchu, syntetického vzduchu alebo dusíka. Kapacita prietoku v celom prietokovom systéme musí byť dostatočne veľká na to, aby sa úplne zabránilo kondenzácii vody v zrieďovacom systéme a v systéme odberu vzoriek.
  Systém merania musí spĺňať požiadavky linearity uvedené v bode 1.5 doplnku 2 k prílohe III.
  Systém merania musí spĺňať požiadavky bodu 1.4.1. (NRSC), resp. bodu 2.3.1 (NRTC) doplnku 1 k prílohe III.
  3.2.2.   Hodnotenie údajov
  Príslušné údaje sa zaznamenajú a ukladajú v súlade s bodom 3.7.4. (NRSC), resp. bodom 4.5.7.2 (NRTC) prílohy III.
  3.2.3.   Výpočet emisií spriemerovaných za cyklus
  V prípade merania na suchom základe sa musí použiť korekcia zo suchého základu na mokrý podľa bodu 1.3.2 (NRSC), resp. bodu 2.1.2.2 (NRTC) doplnku 3 k prílohe III.
  V prípade NRSC sa hmotnosť CO2 (g/h) musí vypočítať pre každý jednotlivý režim podľa bodu 1.3.4 doplnku 3 k prílohe III. Prietoky zriedených výfukových plynov sa musia stanoviť podľa bodu 1.2.6 doplnku 1 k prílohe III.
  V prípade NRTC sa hmotnosť CO2 (g/skúška) musí vypočítať podľa bodu 2.2.3 doplnku 3 k prílohe III. Prietok zriedených výfukových plynov sa musí stanoviť podľa bodu 2.2.1 doplnku 3 k prílohe III.
  Korekcia na pozadie sa musí použiť v súlade s bodom 2.2.3.1.1 doplnku 3 k prílohe III.
  3.3.   Výpočet emisií špecifických pre brzdenie

  3.3.1.   NRSC
  Emisie e
  CO2 (g/kWh) špecifické pre brzdenie sa vypočítajú takto:



  kde



  a






  CO2 mass,i | je hmotnosť CO2 jednotlivého režimu (g/h) |
| --- | --- | --- |
| Pm,i | je nameraný výkon jednotlivého režimu (kW) |
| PAE,i | je výkon príslušenstva jednotlivého režimu (kW) |
| WF,i | je váhový faktor jednotlivého režimu. |

3.

Dopĺňajú sa tieto doplnky 6 a 7:

Doplnok 6

stanovenie emisií CO2 pre motory stupňa I, II, IIIA, IIIB a IV

1.   Úvod

1.1.   Tento doplnok obsahuje ustanovenia a skúšobné postupy na podávanie správ o emisiách CO2 pre všetky stupne počínajúc I až IV. Ak sa výrobca rozhodne, na základe možnosti uvedenej v bode 1.2.1 tejto prílohy, že použije postup prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, musí sa uplatniť doplnok 7 tejto prílohy.

2.   Všeobecné požiadavky

2.1.   Emisie CO2 sa musia stanoviť v rámci uplatniteľného skúšobného cyklu špecifikovaného v bode 1.1 prílohy III v súlade s bodom 3 (NRSC), resp. bodom 4 (NRTC so štartom za tepla) prílohy III. V prípade motorov stupňa IIIB sa emisie CO2 určia v skúšobnom cykle NRTC so štartom za tepla.

2.2.   Výsledky skúšok sa oznamujú ako spriemerované hodnoty cyklu špecifické pre brzdenie a vyjadrené v jednotkách g/kWh.

2.3.   Ak sa výrobca rozhodne, že NRSC sa vykoná ako odstupňovaný modálny cyklus, musia sa použiť odkazy na NRTC stanovené v tejto prílohe alebo požiadavky doplnku 7 k prílohe III.

3.   Stanovenie emisií CO2

3.1.   Meranie neupravených výfukových plynov

Tento bod sa uplatňuje, ak sa CO2 meria v neupravených výfukových plynoch.

3.1.1.   Meranie

CO2 v neupravených výfukových plynoch emitovaných z motora predloženého na skúšku sa meria nedisperzným infračerveným (NDIR) analyzátorom v súlade s bodom 1.4.3.2 (NRSC), resp. bodu 2.3.3.2 (NRTC) doplnku 1 prílohy III.

Systém merania musí spĺňať požiadavky linearity uvedené v bode 1.5 doplnku 2 k prílohe III.

Systém merania musí spĺňať požiadavky bodu 1.4.1. (NRSC), resp. bodu 2.3.1 (NRTC) doplnku 1 k prílohe III.

3.1.2.   Hodnotenie údajov

Príslušné údaje sa zaznamenajú a ukladajú v súlade s bodom 3.7.4. (NRSC), resp. bodom 4.5.7.2 (NRTC) prílohy III.

3.1.3.   Výpočet emisií spriemerovaných za cyklus

V prípade merania na suchom základe sa musí použiť korekcia zo suchého základu na mokrý podľa bodu 1.3.2 (NRSC), resp. bodu 2.1.2.2 (NRTC) doplnku 3 k prílohe III.

V prípade NRSC sa hmotnosť CO2 (g/h) musí vypočítať pre každý jednotlivý režim podľa bodu 1.3.4 doplnku 3 k prílohe III. Prietoky výfukových plynov sa musia stanoviť podľa bodov 1.2.1 až 1.2.5 doplnku 1 k prílohe III.

V prípade NRTC sa hmotnosť CO2 (g/skúška) musí vypočítať podľa bodu 2.1.2.1 doplnku 3 k prílohe III. Prietok výfukových plynov sa musí stanoviť podľa bodu 2.2.3 doplnku 1 k prílohe III.

3.2.   Meranie v zriedených výfukových plynoch

Tento bod sa uplatňuje vtedy, ak sa CO2 meria v zriedených výfukových plynoch.

3.2.1.   Meranie

CO2 v zriedených výfukových plynoch emitovaných z motora predloženého na skúšku sa meria nedisperzným infračerveným (NDIR) analyzátorom v súlade s bodom 1.4.3.2 (NRSC), resp. bodu 2.3.3.2 (NRTC) doplnku 1 k prílohe III. Riedenie výfukových plynov sa vykonáva pomocou filtrovaného okolitého vzduchu, syntetického vzduchu alebo dusíka. Kapacita prietoku v celom prietokovom systéme musí byť dostatočne veľká na to, aby sa úplne zabránilo kondenzácii vody v zrieďovacom systéme a v systéme odberu vzoriek.

Systém merania musí spĺňať požiadavky linearity uvedené v bode 1.5 doplnku 2 k prílohe III.

Systém merania musí spĺňať požiadavky bodu 1.4.1. (NRSC), resp. bodu 2.3.1 (NRTC) doplnku 1 k prílohe III.

3.2.2.   Hodnotenie údajov

Príslušné údaje sa zaznamenajú a ukladajú v súlade s bodom 3.7.4. (NRSC), resp. bodom 4.5.7.2 (NRTC) prílohy III.

3.2.3.   Výpočet emisií spriemerovaných za cyklus

V prípade merania na suchom základe sa musí použiť korekcia zo suchého základu na mokrý podľa bodu 1.3.2 (NRSC), resp. bodu 2.1.2.2 (NRTC) doplnku 3 k prílohe III.

V prípade NRSC sa hmotnosť CO2 (g/h) musí vypočítať pre každý jednotlivý režim podľa bodu 1.3.4 doplnku 3 k prílohe III. Prietoky zriedených výfukových plynov sa musia stanoviť podľa bodu 1.2.6 doplnku 1 k prílohe III.

V prípade NRTC sa hmotnosť CO2 (g/skúška) musí vypočítať podľa bodu 2.2.3 doplnku 3 k prílohe III. Prietok zriedených výfukových plynov sa musí stanoviť podľa bodu 2.2.1 doplnku 3 k prílohe III.

Korekcia na pozadie sa musí použiť v súlade s bodom 2.2.3.1.1 doplnku 3 k prílohe III.

3.3.   Výpočet emisií špecifických pre brzdenie

3.3.1.   NRSC

Emisie e
  CO2 (g/kWh) špecifické pre brzdenie sa vypočítajú takto:

Formula

kde

Formula

a

CO2 mass,i

je hmotnosť CO2 jednotlivého režimu (g/h)

Pm,i

je nameraný výkon jednotlivého režimu (kW)

PAE,i

je výkon príslušenstva jednotlivého režimu (kW)

WF,i

je váhový faktor jednotlivého režimu.

3.3.2.   NRTC

Práca vykonaná počas cyklu potrebná na výpočet emisií CO2 špecifických pre brzdenie sa stanoví v súlade s bodom 4.6.2 prílohy III.

Emisie e
  CO2 (g/kWh) špecifické pre brzdenie sa vypočítajú takto:

Formula

kde

| m
  CO2, hot | sú hmotnostné emisie CO2 pri NRTC so štartom za tepla, g) |
| --- | --- |
| W
  act, hot | je skutočná práca cyklu pri NRTC so štartom za tepla (kWh) |

m
  CO2, hot

sú hmotnostné emisie CO2 pri NRTC so štartom za tepla, g)

W
  act, hot

je skutočná práca cyklu pri NRTC so štartom za tepla (kWh)

Doplnok 7

Alternatívne stanovenie emisií CO2

1.   Úvod

Ak sa výrobca, na základe možnosti uvedenej v bode 1.2.1 tejto prílohy, rozhodne použiť postup prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, uplatňujú sa ustanovenia a skúšobné postupy na podávanie správ o emisiách CO2 stanovené v tomto doplnku.

2.   Všeobecné požiadavky

2.1.   Emisie CO2 sa musia určiť v rámci skúšobného cyklu NRTC so štartom za tepla podľa bodu 7.8.3 prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.

2.2.   Výsledky skúšok sa oznamujú ako spriemerované hodnoty cyklu špecifické pre brzdenie a vyjadrené v jednotkách g/kWh.

3.   Stanovenie emisií CO2

3.1.   Meranie neupravených výfukových plynov

Tento bod sa uplatňuje, ak sa CO2 meria v neupravených výfukových plynoch.

3.1.1.   Meranie

CO2 v neupravenom výfukovom plyne emitovanom z motora predloženého na skúšku sa meria nedisperzným infračerveným (NDIR) analyzátorom v súlade s bodom 9.4.6 prílohy 4B k predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.

Systém merania musí spĺňať požiadavky linearity uvedené v bode 8.1.4 prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.

Systém merania musí spĺňať požiadavky uvedené v bode 8.1.9 prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.

3.1.2.   Hodnotenie údajov

Príslušné údaje sa musia zaznamenať a ukladať podľa bodu 7.8.3.2 prílohy 4B k predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.

3.1.3.   Výpočet emisií spriemerovaných za cyklus

V prípade merania na suchom základe sa korekcia zo suchého základu na mokrý podľa bodu A.8.2.2 doplnku 8 alebo bodu A.7.3.2 doplnku 7 k prílohe 4B k predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03 musí uplatniť na okamžité hodnoty koncentrácie skôr, ako sa vykoná akýkoľvek ďalší výpočet.

Hmotnosť CO2 (g/skúška) sa vypočíta vynásobením časovo korigovaných okamžitých koncentrácií CO2 s prietokmi výfukových plynov a integráciou v rámci skúšobného cyklu podľa:

| a) | bodu A.8.2.1.2 a bodu A.8.2.5 doplnku 8 k prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, použitím hodnôt u CO2 z tabuľky A.8.1 alebo výpočtom hodnôt u podľa bodu A.8.2.4.2 doplnku 8 k prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03; |
| --- | --- |

a)

bodu A.8.2.1.2 a bodu A.8.2.5 doplnku 8 k prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, použitím hodnôt u CO2 z tabuľky A.8.1 alebo výpočtom hodnôt u podľa bodu A.8.2.4.2 doplnku 8 k prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03;

| b) | alebo bodu A.7.3.1 a bodu A.7.3.3 doplnku 7 k prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03. |
| --- | --- |

b)

alebo bodu A.7.3.1 a bodu A.7.3.3 doplnku 7 k prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.

3.2.   Meranie zriedených výfukových plynov

Tento bod sa uplatňuje vtedy, ak sa CO2 meria v zriedených výfukových plynoch.

3.2.1.   Meranie

CO2 v zriedených výfukových plynoch emitovaných z motora predloženého na skúšku sa meria nedisperzným infračerveným (NDIR) analyzátorom v súlade s bodom 9.4.6 prílohy 4B k predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03. Výfukový plyn sa zrieďuje filtrovaným okolitým vzduchom, syntetickým vzduchom a dusíkom. Kapacita prietoku v celom prietokovom systéme musí byť dostatočne veľká na to, aby sa úplne zabránilo kondenzácii vody v zrieďovacom systéme a v systéme odberu vzoriek.

Systém merania musí spĺňať požiadavky linearity uvedené v bode 8.1.4 prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.

Systém merania musí spĺňať požiadavky uvedené v bode 8.1.9 prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.

3.2.2.   Hodnotenie údajov

Príslušné údaje sa musia zaznamenať a ukladať podľa bodu 7.8.3.2 prílohy 4B k predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.

3.2.3.   Výpočet emisií spriemerovaných za cyklus

V prípade merania na suchom základe sa korekcia zo suchého základu na mokrý podľa bodu A.8.3.2 doplnku 8 alebo bodu A.7.4.2 doplnku 7 k prílohe 4B k predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03 musí uplatniť na okamžité hodnoty koncentrácie skôr, ako sa vykoná akýkoľvek ďalší výpočet.

Hmotnosť CO2 (g/skúška) sa vypočíta vynásobením časovo korigovaných okamžitých koncentrácií CO2 s prietokmi výfukových plynov a integráciou v rámci skúšobného cyklu podľa:

| a) | bodu A.8.3.1 a bodu A.8.3.4. doplnku 8 k prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, použitím hodnôt u CO2 z tabuľky A.8.2 alebo výpočtom hodnôt u podľa bodu A.8.3.3 doplnku 8 k prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03; |
| --- | --- |

a)

bodu A.8.3.1 a bodu A.8.3.4. doplnku 8 k prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, použitím hodnôt u CO2 z tabuľky A.8.2 alebo výpočtom hodnôt u podľa bodu A.8.3.3 doplnku 8 k prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03;

| b) | alebo bodu A.7.4.1 a bodu A.7.4.3 doplnku 7 k prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03. |
| --- | --- |

b)

alebo bodu A.7.4.1 a bodu A.7.4.3 doplnku 7 k prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.

Korekcia na pozadie sa musí použiť v súlade s bodom A.8.3.2.4 doplnku 8 alebo bodom A.7.4.1 doplnku 8 k prílohe 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.

3.3.   Výpočet emisií špecifických pre brzdenie

Práca vykonaná počas cyklu potrebná na výpočet emisií CO2 špecifických pre brzdenie sa musí stanoviť v súlade s bodom 7.8.3.4 prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.

Emisie e
  CO2 (g/kWh) špecifické pre brzdenie sa vypočítajú takto:

Formula

kde

| mCO2, hot | sú hmotnostné emisie CO2 pri NRTC so štartom za tepla g) |
| --- | --- |
| Wact, hot | je skutočná práca cyklu pri NRTC so štartom za tepla (kWh). |

mCO2, hot

sú hmotnostné emisie CO2 pri NRTC so štartom za tepla g)

Wact, hot

je skutočná práca cyklu pri NRTC so štartom za tepla (kWh).

---

PRÍLOHA IV

Do prílohy VI k smernici 97/68/ES sa dopĺňa tento bod 1:

| „1.a. | Táto príloha sa uplatňuje takto:






  a) | v prípade stupňov I, II, IIIA, IIIB a IV sa uplatňujú požiadavky bodu 1 tejto prílohy VI; |
| --- | --- | --- |

„1.a.

Táto príloha sa uplatňuje takto:

a)

v prípade stupňov I, II, IIIA, IIIB a IV sa uplatňujú požiadavky bodu 1 tejto prílohy VI;

| b) | Ak sa výrobca, na základe možnosti uvedenej v bode 1.2.1 tejto prílohy, rozhodne použiť postup prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, musí sa uplatniť bod 9 prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.“ |
| --- | --- |

b)

Ak sa výrobca, na základe možnosti uvedenej v bode 1.2.1 tejto prílohy, rozhodne použiť postup prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03, musí sa uplatniť bod 9 prílohy 4B predpisu EHK OSN č. 96 série zmien 03.“

---

PRÍLOHA V

V prílohe VII k smernici 97/68/ES sa doplnok 1 nahrádza takto:

„Doplnok 1

Skúšobný protokol týkajúci sa skúšobných výsledkov vznetových motorov
   (1)

Informácie týkajúce sa skúšobného motora

Typ motora:. ...

Identifikačné číslo motora:. ...

1.   Informácie týkajúce sa vykonávania skúšky: ...

1.1.   Referenčné palivo používané na skúšku

1.1.1.   Cetánové číslo: ...

1.1.2.   Obsah síry: ...

1.1.3.   Hustota: ...

1.2.   Mazivo

1.2.1.   Značka(-y): ...

1.2.2.   Typ(-y): ...

(uviesť percento oleja v zmesi, ak sa mazivo mieša s palivom)

1.3.   Zariadenia poháňané motorom (v prípade potreby)

1.3.1.   Zoznam a identifikačné údaje: ...

1.3.2.   Výkon absorbovaný pri uvedených otáčkach motora (podľa špecifikácie výrobcu):

| | Výkon PAE (kW) absorbovaný pri rôznych otáčkach motora (2)
   (3), pri zohľadnení doplnku 3 tejto prílohy |
| --- | --- |
| Zariadenie | Medziľahlé otáčky
  (v prípade potreby) | Otáčky pri maximálnom výkone
  (ak sa líšia od menovitých) | Menovité otáčky (4) |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Spolu: | | | |

Výkon PAE (kW) absorbovaný pri rôznych otáčkach motora (2)
   (3), pri zohľadnení doplnku 3 tejto prílohy

Zariadenie

Medziľahlé otáčky

(v prípade potreby)

Otáčky pri maximálnom výkone

(ak sa líšia od menovitých)

Menovité otáčky (4)

Spolu:

1.4.   Výkon motora

1.4.1.   Otáčky motora:

Voľnobeh: ... min–1

Pri medziľahlých otáčkach: ... min–1

Maximálny výkon: ... min–1

Menovité (5) .... min–1

1.4.2.   Výkon motora (6)

| | Nastavenie výkonu (kW) pri rôznych otáčkach motora |
| --- | --- |
| Podmienka | Medziľahlé otáčky
  (v prípade potreby) | Otáčky pri maximálnom výkone
  (ak sa líšia od menovitých) | Menovité otáčky (7) |
| Maximálny výkon nameraný pri špecifikovanej skúšobnej rýchlosti (PM) (kW) (a) | | | |
| Celkový výkon absorbovaný zariadením, ktoré je poháňané motorom, ako je uvedené v bode 1.3.2 tohto doplnku, pri zohľadnení doplnku 3 (kW) (b) | | | |
| Čistý výkon motora podľa špecifikácie v bode 2.4 prílohy I (kw) (c) | | | |
| | | | |

Nastavenie výkonu (kW) pri rôznych otáčkach motora

Podmienka

Medziľahlé otáčky

(v prípade potreby)

Otáčky pri maximálnom výkone

(ak sa líšia od menovitých)

Menovité otáčky (7)

Maximálny výkon nameraný pri špecifikovanej skúšobnej rýchlosti (PM) (kW) (a)

Celkový výkon absorbovaný zariadením, ktoré je poháňané motorom, ako je uvedené v bode 1.3.2 tohto doplnku, pri zohľadnení doplnku 3 (kW) (b)

Čistý výkon motora podľa špecifikácie v bode 2.4 prílohy I (kw) (c)

Formula

2.   Informácie týkajúce sa vykonávania skúšky NRSC:

2.1.   Nastavenie dynamometra (kW)

| | Nastavenie dynamometra (kW) pri rôznych otáčkach motora |
| --- | --- |
| Percento zaťaženia | Medziľahlé otáčky
  (v prípade potreby) | 63 %
  (v prípade potreby) | 80 %
  (v prípade potreby) | 91 %
  (v prípade potreby) | Menovité otáčky (8) |
| 10
  (v prípade potreby) | | | | | |
| 25
  (v prípade potreby) | | | | | |
| 50 | | | | | |
| 75
  (v prípade potreby) | | | | | |
| 100 | | | | | |

Nastavenie dynamometra (kW) pri rôznych otáčkach motora

Percento zaťaženia

Medziľahlé otáčky

(v prípade potreby)

63 %

(v prípade potreby)

80 %

(v prípade potreby)

91 %

(v prípade potreby)

Menovité otáčky (8)

10

(v prípade potreby)

25

(v prípade potreby)

50

75

(v prípade potreby)

100

2.2.   Úrovne emisií z motora/základného motora (9)

Faktor zhoršenia: vypočítaný/stanovený (9)

Špecifikujte hodnoty faktorov zhoršenia a emisné výsledky v tejto tabuľke (9):

| Skúška NRSC |
| --- |
| Faktor zhoršenia
  násob./dopl.3 | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | |
| | | | | |
| Emisie | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) | CO2

  (g/kWh) |
| Skúšobný výsledok | | | | | | |
| Konečný skúšobný výsledok s faktorom zhoršenia | | | | | | |

Skúška NRSC

Faktor zhoršenia

násob./dopl.3

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Emisie

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

CO2

(g/kWh)

Skúšobný výsledok

Konečný skúšobný výsledok s faktorom zhoršenia

| Doplňujúce skúšobné body riadiacej oblasti (v prípade potreby) |
| --- |
| Emisie v skúšobnom bode | Otáčky motora | Zaťaženie
  (%) | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) |
| Skúšobný výsledok 1 | | | | | | |
| Skúšobný výsledok 2 | | | | | | |
| Skúšobný výsledok 3 | | | | | | |

Doplňujúce skúšobné body riadiacej oblasti (v prípade potreby)

Emisie v skúšobnom bode

Otáčky motora

Zaťaženie

(%)

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

Skúšobný výsledok 1

Skúšobný výsledok 2

Skúšobný výsledok 3

2.3.   Systém odberu vzoriek používaný pre skúšku NRSC:

2.3.1.   Plynné emisie (10): ...

2.3.2.   PM (10): ...

2.3.2.1.   Metóda (11): jeden filter/viacstupňový filter

3.   Informácie týkajúce sa vykonávania skúšky NRTC (podľa potreby):

3.1.   Emisné výsledky motora/základného motora (11)

Faktor zhoršenia: vypočítaný/stanovený (12)

Špecifikujte hodnoty faktorov zhoršenia a emisné výsledky v tejto tabuľke (12):

Pre motory stupňa IV sa môžu uviesť informácie o údajoch súvisiacich s regeneráciou.

| Skúška NRTC |
| --- |
| Faktor zhoršenia
  násob./dopl. (12) | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | |
| | | | | |
| Emisie | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | (g/kWh) | PM
  (g/kWh) |
| Štart za studena | | | | | |
| Emisie | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | (g/kWh) | PM
  (g/kWh) | CO2

  (g/kWh) |
| Štart za tepla bez regenerácie | | | | | | |
| Štart za tepla s regeneráciou (12) | | | | | | |
| kr,u
  (násob./dopl) (12)

  kr,d
  kr,d (násob./dopl.) (12) | | | | | |
| Vážené skúšobné výsledky | | | | | |
| Konečný skúšobný výsledok s faktorom zhoršenia | | | | | |

Skúška NRTC

Faktor zhoršenia

násob./dopl. (12)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Emisie

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

Štart za studena

Emisie

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

CO2

(g/kWh)

Štart za tepla bez regenerácie

Štart za tepla s regeneráciou (12)

kr,u

(násob./dopl) (12)

kr,d

kr,d (násob./dopl.) (12)

Vážené skúšobné výsledky

Konečný skúšobný výsledok s faktorom zhoršenia

Práca vykonaná počas cyklu pre štart za tepla bez regenerácie kWh

3.2.   Systém odberu vzoriek používaný pre skúšku NRTC:

Plynné emisie (13): ...

PM (13): ...

Metóda (14): jeden filter/viacstupňový filter

---

(1)  V prípade niekoľkých základných motorov je pre každý z nich potrebné uviesť tieto údaje.

1

(2)  Nehodiace sa prečiarknite.

2

(3)  Nesmie byť väčší ako 10 % výkonu nameraného počas skúšky.

3

(4)  Vložte hodnoty pri otáčkach motora zodpovedajúce 100 % normalizovaným otáčkam, ak sa v rámci skúšky NRSC používajú tieto otáčky.

4

(5)  Vložte otáčky motora zodpovedajúce 100 % normalizovaným otáčkam, ak sa v rámci skúšky NRSC používajú tieto otáčky.

5

(6)  Nekorigovaný výkon meraný v súlade s ustanoveniami bodu 2.4 prílohy I.

6

(7)  Vložte hodnoty pri otáčkach motora zodpovedajúce 100 % normalizovaným otáčkam, ak sa v rámci skúšky NRSC používajú tieto otáčky.

7

(8)  Vložte hodnoty pri otáčkach motora zodpovedajúce 100 % normalizovaným otáčkam, ak sa v rámci skúšky NRSC používajú tieto otáčky.

8

(9)  Nehodiace sa preškrtnite.

9

(10)  Uveďte číslo systému používaného podľa definície v bode 1 prílohy VI alebo bode 9 prílohy 4B predpisu EHK R96 série zmien 03, podľa potreby.

10

(11)  Nehodiace sa preškrtnite.

11

(12)  Nehodiace sa preškrtnite.

12

(13)  Uveďte číslo systému používaného podľa definície v bode 1 prílohy VI alebo bode 9 prílohy 4B predpisu EHK R96 série zmien 03, podľa potreby.

13

(14)  Nehodiace sa preškrtnite.“

14

---

PRÍLOHA VI

„PRÍLOHA XI

KARTA ÚDAJOV TYPOVO SCHVÁLENÝCH MOTOROV

1.   Zážihové motory

Image

| Typové schválenie daného motora | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Číslo typového schválenia | | | | |
| Dátum schválenia | | | | |
| Názov výrobcu | | | | |
| Typ/rad motorov | | | | |
| Opis motora | Všeobecné informácie (1) | | | | |
| Chladiace médium (1): | | | | |
| Počet valcov | | | | |
| Zdvihový objem (cm3) | | | | |
| Typ dodatočnej úpravy (2) | | | | |
| Menovité otáčky (min–1) | | | | |
| Menovitý čistý výkon (kW) | | | | |
| Emisie (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| PM | | | | |

Typové schválenie daného motora

1

2

3

4

Číslo typového schválenia

Dátum schválenia

Názov výrobcu

Typ/rad motorov

Opis motora

Všeobecné informácie (1)

Chladiace médium (1):

Počet valcov

Zdvihový objem (cm3)

Typ dodatočnej úpravy (2)

Menovité otáčky (min–1)

Menovitý čistý výkon (kW)

Emisie (g/kWh)

CO

HC

NOx

PM

2.   Vznetové motory
   (3)
   (4)

Image

2.1.   Všeobecné informácie o motore

| Typové schválenie daného motora | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Číslo typového schválenia | | | | |
| Dátum schválenia | | | | |
| Názov výrobcu | | | | |
| Typ/rad motorov | | | | |
| Opis motora | Všeobecné informácie (5) | | | | |
| Chladiace médium (6): | | | | |
| Počet valcov | | | | |
| Zdvihový objem (cm3) | | | | |
| Typ dodatočnej úpravy (7) | | | | |
| Menovité otáčky (min–1) | | | | |
| Otáčky pri maximálnom výkone (min–1) | | | | |
| Menovitý čistý výkon (kW) | | | | |
| Maximálny čistý výkon (kW) | | | | |

Typové schválenie daného motora

1

2

3

4

Číslo typového schválenia

Dátum schválenia

Názov výrobcu

Typ/rad motorov

Opis motora

Všeobecné informácie (5)

Chladiace médium (6):

Počet valcov

Zdvihový objem (cm3)

Typ dodatočnej úpravy (7)

Menovité otáčky (min–1)

Otáčky pri maximálnom výkone (min–1)

Menovitý čistý výkon (kW)

Maximálny čistý výkon (kW)

2.2.   Konečné emisné výsledky

| Typové schválenie daného motora | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný výsledok skúšky NRSC vrátane faktora zhoršenia (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRSC CO2 (g/kWh) | | | | |
| Konečný výsledok skúšky NRTC vrátane faktora zhoršenia (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| CO2 v cykle NRTC so štartom za tepla (g/kWh) | | | | |
| Práca vykonaná v rámci cyklu NRTC so štartom za tepla (kWh) | | | | |

Typové schválenie daného motora

1

2

3

4

Konečný výsledok skúšky NRSC vrátane faktora zhoršenia (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRSC CO2 (g/kWh)

Konečný výsledok skúšky NRTC vrátane faktora zhoršenia (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

CO2 v cykle NRTC so štartom za tepla (g/kWh)

Práca vykonaná v rámci cyklu NRTC so štartom za tepla (kWh)

2.3.   Faktory zhoršenia NRSC a výsledky emisných skúšok

| Typové schválenie daného motora | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Faktor zhoršenia násob./dopl. (8) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| Výsledok skúšky NRSC bez faktora zhoršenia (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |

Typové schválenie daného motora

1

2

3

4

Faktor zhoršenia násob./dopl. (8)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Výsledok skúšky NRSC bez faktora zhoršenia (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

2.4.   Faktory zhoršenia NRTC a výsledky emisných skúšok

| Typové schválenie daného motora | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Faktor zhoršenia násob./dopl. (9) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| Výsledok skúšky NRTC so štartom za studena bez faktora zhoršenia (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| Výsledok skúšky NRTC so štartom za tepla bez faktora zhoršenia (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |

Typové schválenie daného motora

1

2

3

4

Faktor zhoršenia násob./dopl. (9)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Výsledok skúšky NRTC so štartom za studena bez faktora zhoršenia (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Výsledok skúšky NRTC so štartom za tepla bez faktora zhoršenia (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

2.5.   Emisné výsledky skúšky NRTC so štartom za tepla

Pre motory stupňa IV sa môžu uviesť informácie o údajoch súvisiacich s regeneráciou.

| Typové schválenie daného motora | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC so štartom za tepla bez regenerácie (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRTC so štartom za tepla s regeneráciou (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM“ | | | | |

Typové schválenie daného motora

1

2

3

4

NRTC so štartom za tepla bez regenerácie (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRTC so štartom za tepla s regeneráciou (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM“

---

(1)  Kvapalina alebo vzduch.

1

(2)  Skratky: CAT = katalyzátor, PT = filter častíc, SCR = selektívna katalytická redukcia.

2

(3)  Uveďte všetky položky, ktoré sa týkajú typu/radu motora.

3

(4)  V prípade radu motorov uveďte podrobnosti o základnom motore.

4

(5)  Skratky: DI = priame vstrekovanie, PC = predkomôrkové/vírivá komôrka, NA = s prirodzeným nasávaním, TC = turbopreplňované, TCA = turbopreplňované s následným chladením, EGR = recirkulácia výfukových plynov. Príklady: PC NA, DI TCA EGR.

5

(6)  Kvapalina alebo vzduch

6

(7)  Skratky: DOC = oxidačný katalyzátor pre naftové motory, PT = filter častíc, SCR = selektívna katalytická redukcia.

7

(8)  Nehodiace sa preškrtnite.

8

(9)  Nehodiace sa preškrtnite.

9

---

PRÍLOHA VII

„PRÍLOHA XII

UZNÁVANIE INÝCH TYPOVÝCH SCHVÁLENÍ

| 1. | Tieto typové schválenia a v prípade potreby príslušné schvaľovacie značky sa uznávajú ako rovnocenné so schválením podľa tejto smernice v prípade motorov kategórií A, B a C podľa definície v článku 9 ods. 2:






  1.1. | Typové schválenia podľa smernice 2000/25/ES. |
| --- | --- | --- |

1.

Tieto typové schválenia a v prípade potreby príslušné schvaľovacie značky sa uznávajú ako rovnocenné so schválením podľa tejto smernice v prípade motorov kategórií A, B a C podľa definície v článku 9 ods. 2:

1.1.

Typové schválenia podľa smernice 2000/25/ES.

| 1.2. | Typové schválenia podľa smernice 88/77/EHS, spĺňajúce požiadavky stupňa A alebo B, pokiaľ ide o článok 2 a bod 6.2.1 prílohy I k smernici 88/77/EHS alebo predpis EHK OSN č. 49.02, v sérii zmien podľa korigenda I/2. |
| --- | --- |

1.2.

Typové schválenia podľa smernice 88/77/EHS, spĺňajúce požiadavky stupňa A alebo B, pokiaľ ide o článok 2 a bod 6.2.1 prílohy I k smernici 88/77/EHS alebo predpis EHK OSN č. 49.02, v sérii zmien podľa korigenda I/2.

| 1.3. | Typové schválenia podľa predpisu EHK OSN č. 96. |
| --- | --- |

1.3.

Typové schválenia podľa predpisu EHK OSN č. 96.

| 2. | V prípade motorov kategórií D, E, F a G (stupeň II) podľa definície v článku 9 ods. 3 sa tieto typové schválenia a v prípade potreby príslušné schvaľovacie značky uznávajú ako rovnocenné so schválením podľa tejto smernice:






  2.1. | Smernica 2000/25/ES, schválenia stupňa II. |
| --- | --- | --- |

2.

V prípade motorov kategórií D, E, F a G (stupeň II) podľa definície v článku 9 ods. 3 sa tieto typové schválenia a v prípade potreby príslušné schvaľovacie značky uznávajú ako rovnocenné so schválením podľa tejto smernice:

2.1.

Smernica 2000/25/ES, schválenia stupňa II.

| 2.2. | Typové schválenia podľa smernice 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej smernicou 99/96/ES, ktoré sú v súlade s požiadavkami stupňov A, B1, B2 alebo C stanovených v článku 2 tejto smernice a s bodom 6.2.1 prílohy I k uvedenej smernici. |
| --- | --- |

2.2.

Typové schválenia podľa smernice 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej smernicou 99/96/ES, ktoré sú v súlade s požiadavkami stupňov A, B1, B2 alebo C stanovených v článku 2 tejto smernice a s bodom 6.2.1 prílohy I k uvedenej smernici.

| 2.3. | Typové schválenia podľa predpisu EHK OSN č. 49 série zmien 03. |
| --- | --- |

2.3.

Typové schválenia podľa predpisu EHK OSN č. 49 série zmien 03.

| 2.4. | Schválenia pre stupne D, E, F a G podľa predpisu EHK OSN č. 96, podľa bodu 5.2.1, série zmien 01 predpisu č. 96. |
| --- | --- |

2.4.

Schválenia pre stupne D, E, F a G podľa predpisu EHK OSN č. 96, podľa bodu 5.2.1, série zmien 01 predpisu č. 96.

| 3. | V prípade motorov kategórií H, I, J a K (stupeň IIIA) podľa definície v článku 9 ods. 3a a článku 9 ods. 3b sa tieto typové schválenia a v prípade potreby príslušné schvaľovacie značky uznávajú ako rovnocenné so schválením podľa tejto smernice:






  3.1. | Typové schválenia podľa smernice 2005/55/ES, zmenenej a doplnenej smernicami 2005/78/ES a 2006/51/ES, ktoré sú v súlade so stupňami B1, B2 alebo C stanovenými v článku 2 tejto smernice a s bodom 6.2.1 prílohy I k uvedenej smernici. |
| --- | --- | --- |

3.

V prípade motorov kategórií H, I, J a K (stupeň IIIA) podľa definície v článku 9 ods. 3a a článku 9 ods. 3b sa tieto typové schválenia a v prípade potreby príslušné schvaľovacie značky uznávajú ako rovnocenné so schválením podľa tejto smernice:

3.1.

Typové schválenia podľa smernice 2005/55/ES, zmenenej a doplnenej smernicami 2005/78/ES a 2006/51/ES, ktoré sú v súlade so stupňami B1, B2 alebo C stanovenými v článku 2 tejto smernice a s bodom 6.2.1 prílohy I k uvedenej smernici.

| 3.2. | Typové schválenia podľa predpisu EHK OSN č. 49 série zmien 05, ktoré sú v súlade so stupňami B1, B2 a C stanovenými v bode 5.2 daného predpisu. |
| --- | --- |

3.2.

Typové schválenia podľa predpisu EHK OSN č. 49 série zmien 05, ktoré sú v súlade so stupňami B1, B2 a C stanovenými v bode 5.2 daného predpisu.

| 3.3. | Schválenia pre stupne H, I, J a K podľa predpisu EHK OSN č. 96, podľa bodu 5.2.1, série zmien 02 predpisu č. 96. |
| --- | --- |

3.3.

Schválenia pre stupne H, I, J a K podľa predpisu EHK OSN č. 96, podľa bodu 5.2.1, série zmien 02 predpisu č. 96.

| 4. | V prípade motorov kategórií L, M, N a P (stupeň IIIB) podľa definície v článku 9 ods. 3c sa tieto typové schválenia a v prípade potreby príslušné schvaľovacie značky uznávajú ako rovnocenné so schválením podľa tejto smernice:






  4.1. | Typové schválenia podľa smernice 2005/55/ES, zmenenej a doplnenej smernicami 2005/78/ES a 2006/51/ES, ktoré sú v súlade s požiadavkami stupňov B2 alebo C stanovenými v článku 2 tejto smernice a s bodom 6.2.1 prílohy I k uvedenej smernici. |
| --- | --- | --- |

4.

V prípade motorov kategórií L, M, N a P (stupeň IIIB) podľa definície v článku 9 ods. 3c sa tieto typové schválenia a v prípade potreby príslušné schvaľovacie značky uznávajú ako rovnocenné so schválením podľa tejto smernice:

4.1.

Typové schválenia podľa smernice 2005/55/ES, zmenenej a doplnenej smernicami 2005/78/ES a 2006/51/ES, ktoré sú v súlade s požiadavkami stupňov B2 alebo C stanovenými v článku 2 tejto smernice a s bodom 6.2.1 prílohy I k uvedenej smernici.

| 4.2. | Typové schválenia podľa predpisu EHK OSN č. 49 série zmien 05, ktoré sú v súlade s požiadavkami stupňov B2 alebo C podľa bodu 5.2 daného predpisu. |
| --- | --- |

4.2.

Typové schválenia podľa predpisu EHK OSN č. 49 série zmien 05, ktoré sú v súlade s požiadavkami stupňov B2 alebo C podľa bodu 5.2 daného predpisu.

| 4.3. | Schválenia pre stupne L, M, N a P podľa predpisu EHK OSN č. 96, podľa bodu 5.2.1, série zmien 03 predpisu č. 96. |
| --- | --- |

4.3.

Schválenia pre stupne L, M, N a P podľa predpisu EHK OSN č. 96, podľa bodu 5.2.1, série zmien 03 predpisu č. 96.

| 5. | V prípade motorov kategórií Q a R (stupeň IV) podľa definície v článku 9 ods. 3d sa tieto typové schválenia a v prípade potreby príslušné schvaľovacie značky uznávajú ako rovnocenné so schválením podľa tejto smernice:






  5.1. | Typové schválenia podľa nariadenia (ES) č. 595/2009 a jeho vykonávacích opatrení, ak technická služba potvrdí, že motor spĺňa požiadavky bodu 8.5 prílohy I k tejto smernici. |
| --- | --- | --- |

5.

V prípade motorov kategórií Q a R (stupeň IV) podľa definície v článku 9 ods. 3d sa tieto typové schválenia a v prípade potreby príslušné schvaľovacie značky uznávajú ako rovnocenné so schválením podľa tejto smernice:

5.1.

Typové schválenia podľa nariadenia (ES) č. 595/2009 a jeho vykonávacích opatrení, ak technická služba potvrdí, že motor spĺňa požiadavky bodu 8.5 prílohy I k tejto smernici.

| 5.2. | Typové schválenia podľa predpisu EHK OSN č 49 série zmien 06, ak technická služba potvrdí, že motor spĺňa požiadavky bodu 8.5 prílohy I k tejto smernici.“ |
| --- | --- |

5.2.

Typové schválenia podľa predpisu EHK OSN č 49 série zmien 06, ak technická služba potvrdí, že motor spĺňa požiadavky bodu 8.5 prílohy I k tejto smernici.“

---