# Den Europæiske Unions L 314/2012

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2012.314.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 314 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 55. årgang14. november 2012 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2012.314.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 314

Dansk udgave

Retsforskrifter

55. årgang14. november 2012

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1061/2012 af 7. november 2012 om forbud mod fiskeri efter skælbrosmearter i EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX fra fartøjer, der fører spansk flag | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1062/2012 af 7. november 2012 om forbud mod fiskeri efter berycider i EU-farvande og internationale farvande i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1063/2012 af 13. november 2012 om ændring af forordning (EU) nr. 142/2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1064/2012 af 13. november 2012 om ændring af bilag X til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår listen over hurtige test (
  1
  ) | 13 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1065/2012 af 13. november 2012 om godkendelse af præparater af Lactobacillus plantarum (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 og ATCC 55944) som tilsætningsstoffer til foder til alle dyrearter (
  1
  ) | 15 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1066/2012 af 13. november 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 23 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse 2012/698/FUSP af 13. november 2012 om oprettelse af et lager for civile krisestyringsmissioner | 25 |
| | * | Rådets afgørelse 2012/699/FUSP af 13. november 2012 om Unionens støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben | 27 |
| | * | Rådets afgørelse 2012/700/FUSP af 13. november 2012 inden for rammerne af den europæiske sikkerhedsstrategi til støtte for gennemførelsen af Cartagenahandlingsplanen for 2010-2014, der er vedtaget af de stater, der er part i 1997-konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion | 40 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1061/2012 af 7. november 2012 om forbud mod fiskeri efter skælbrosmearter i EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX fra fartøjer, der fører spansk flag

1

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1062/2012 af 7. november 2012 om forbud mod fiskeri efter berycider i EU-farvande og internationale farvande i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag

3

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1063/2012 af 13. november 2012 om ændring af forordning (EU) nr. 142/2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (
  1
  )

1

5

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1064/2012 af 13. november 2012 om ændring af bilag X til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår listen over hurtige test (
  1
  )

1

13

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1065/2012 af 13. november 2012 om godkendelse af præparater af Lactobacillus plantarum (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 og ATCC 55944) som tilsætningsstoffer til foder til alle dyrearter (
  1
  )

Lactobacillus plantarum

1

15

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1066/2012 af 13. november 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

23

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse 2012/698/FUSP af 13. november 2012 om oprettelse af et lager for civile krisestyringsmissioner

25

*

Rådets afgørelse 2012/699/FUSP af 13. november 2012 om Unionens støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben

27

*

Rådets afgørelse 2012/700/FUSP af 13. november 2012 inden for rammerne af den europæiske sikkerhedsstrategi til støtte for gennemførelsen af Cartagenahandlingsplanen for 2010-2014, der er vedtaget af de stater, der er part i 1997-konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 14.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 314/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1061/2012

af 7. november 2012

om forbud mod fiskeri efter skælbrosmearter i EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX fra fartøjer, der fører spansk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) nr. 1225/2010 af 13. december 2010 om fastsættelse af EU-fartøjers fiskerimuligheder for fiskebestande af visse dybhavsarter for 2011 og 2012 (2) er der fastsat kvoter for 2012. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) nr. 1225/2010 af 13. december 2010 om fastsættelse af EU-fartøjers fiskerimuligheder for fiskebestande af visse dybhavsarter for 2011 og 2012 (2) er der fastsat kvoter for 2012.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2012, er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2012, er opbrugt.

| (3) | Derfor bør fiskeriet efter den pågældende bestand forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Derfor bør fiskeriet efter den pågældende bestand forbydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som er tildelt den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den bestand, der er omhandlet i samme bilag, for 2012, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. november 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

Lowri EVANS

Generaldirektør for maritime anliggender og fiskeri

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 336 af 21.12.2010, s. 1.

2

---

BILAG

| Nr. | FS/64/DSS |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestand | GFB/89- |
| Art | Skælbrosmearter (Phycis spp.) |
| Område | EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX |
| Dato | 18.10.2012 |

Nr.

FS/64/DSS

Medlemsstat

Spanien

Bestand

GFB/89-

Art

Skælbrosmearter (Phycis spp.)

Område

EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX

Dato

18.10.2012

---

| 14.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 314/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 314/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1062/2012

af 7. november 2012

om forbud mod fiskeri efter berycider i EU-farvande og internationale farvande i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) nr. 1225/2010 af 13. december 2010 om fastsættelse af EU-fartøjers fiskerimuligheder for fiskebestande af visse dybhavsarter for 2011 og 2012 (2) er der fastsat kvoter for 2012. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) nr. 1225/2010 af 13. december 2010 om fastsættelse af EU-fartøjers fiskerimuligheder for fiskebestande af visse dybhavsarter for 2011 og 2012 (2) er der fastsat kvoter for 2012.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2012, er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2012, er opbrugt.

| (3) | Derfor bør fiskeriet efter den pågældende bestand forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Derfor bør fiskeriet efter den pågældende bestand forbydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som er tildelt den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den bestand, der er omhandlet i samme bilag, for 2012, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. november 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

Lowri EVANS

Generaldirektør for maritime anliggender og fiskeri

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 336 af 21.12.2010, s. 1.

2

---

BILAG

| Nr. | FS/65/DSS |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestand | ALF/3X14- |
| Art | Berycider (Beryx spp.) |
| Område | EU-farvande og internationale farvande i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV |
| Dato | 18.10.2012 |

Nr.

FS/65/DSS

Medlemsstat

Spanien

Bestand

ALF/3X14-

Art

Berycider (Beryx spp.)

Område

EU-farvande og internationale farvande i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV

Dato

18.10.2012

---

| 14.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 314/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 314/5

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1063/2012

af 13. november 2012

om ændring af forordning (EU) nr. 142/2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (1), særlig artikel 21, stk. 6, litra d), og artikel 40, litra b), d) og f), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 1069/2009 er der fastsat folke- og dyresundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter med henblik på at forhindre og minimere risici for folke- og dyresundheden forårsaget af sådanne produkter. Uld og hår fra dyr, der ikke udviste tegn på nogen sygdom, som via dette produkt kan overføres til mennesker eller dyr, bør anmeldes som kategori 3-materiale som omhandlet i artikel 10, litra h) og n), i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 1069/2009 er der fastsat folke- og dyresundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter med henblik på at forhindre og minimere risici for folke- og dyresundheden forårsaget af sådanne produkter. Uld og hår fra dyr, der ikke udviste tegn på nogen sygdom, som via dette produkt kan overføres til mennesker eller dyr, bør anmeldes som kategori 3-materiale som omhandlet i artikel 10, litra h) og n), i nævnte forordning.

| (2) | Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (2), indeholder bl.a. gennemførelsesbestemmelser om markedsføring af uld og hår |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (2), indeholder bl.a. gennemførelsesbestemmelser om markedsføring af uld og hår

| (3) | Tør(t) ubehandlet uld og hår indesluttet i lukket emballage udgør ikke en risiko for spredning af sygdomme, hvis den/det sendes direkte til et anlæg, der fremstiller afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden, eller til et anlæg, der udfører mellemledsaktiviteter, under betingelser, der forhindrer spredning af patogener. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at fritage driftsledere, der transporterer sådan(t) ubehandlet uld og hår direkte til ovennævnte anlæg, fra den i artikel 23, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1069/2009 omhandlede underretningspligt. Artikel 20, stk. 4, i forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Tør(t) ubehandlet uld og hår indesluttet i lukket emballage udgør ikke en risiko for spredning af sygdomme, hvis den/det sendes direkte til et anlæg, der fremstiller afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden, eller til et anlæg, der udfører mellemledsaktiviteter, under betingelser, der forhindrer spredning af patogener. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at fritage driftsledere, der transporterer sådan(t) ubehandlet uld og hår direkte til ovennævnte anlæg, fra den i artikel 23, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1069/2009 omhandlede underretningspligt. Artikel 20, stk. 4, i forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Slutpunktet for uld og hår er fastlagt i kapitel VII, del B, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| --- | --- |

(4)

Slutpunktet for uld og hår er fastlagt i kapitel VII, del B, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011.

| (5) | Artikel 8.5.35 i terrestriske dyrs sundhedskodeks fra Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) (3) indeholder en liste over metoder til inaktivering af mund- og klovesygevirus i uld og hår fra drøvtyggere til industriel anvendelse. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 8.5.35 i terrestriske dyrs sundhedskodeks fra Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) (3) indeholder en liste over metoder til inaktivering af mund- og klovesygevirus i uld og hår fra drøvtyggere til industriel anvendelse.

| (6) | De nuværende typer behandling i forbindelse med markedsføring i EU og import fra tredjelande af uld og hår, der er fastlagt i artikel 25, stk. 2, i forordning (EU) nr. 142/2011, bør derfor suppleres med internationalt anerkendte metoder til inaktivering af mund- og klovesygevirus i uld og hår fra drøvtyggere til industriel anvendelse. |
| --- | --- |

(6)

De nuværende typer behandling i forbindelse med markedsføring i EU og import fra tredjelande af uld og hår, der er fastlagt i artikel 25, stk. 2, i forordning (EU) nr. 142/2011, bør derfor suppleres med internationalt anerkendte metoder til inaktivering af mund- og klovesygevirus i uld og hår fra drøvtyggere til industriel anvendelse.

| (7) | Medlemsstaterne kan dog acceptere enhver anden metode, som sikrer, at der ikke resterer uacceptable risici efter behandlingen af uld og hår, herunder industriel vask, selv om den ikke følger OIE-standarderne. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterne kan dog acceptere enhver anden metode, som sikrer, at der ikke resterer uacceptable risici efter behandlingen af uld og hår, herunder industriel vask, selv om den ikke følger OIE-standarderne.

| (8) | Ubehandlet uld og hår fra drøvtyggere bestemt til tekstilindustrien udgør ikke en uacceptabel risiko for dyresundheden, hvis den/det kommer fra drøvtyggere, der er holdt i lande eller regioner, som er opført i del 1 i bilag II til Kommissionens forordning (EU) nr. 206/2010 af 12. marts 2010 om fastlæggelse af lister over tredjelande, tredjelandsområder og dele heraf, som er godkendt med hensyn til indførsel af visse dyr og fersk kød til EU, og krav vedrørende udstedelse af veterinærcertifikater (4) og er godkendt med hensyn til import til Unionen af fersk kød af drøvtyggere, der ikke er omfattet af de i samme forordning omhandlede supplerende garantier A og F. |
| --- | --- |

(8)

Ubehandlet uld og hår fra drøvtyggere bestemt til tekstilindustrien udgør ikke en uacceptabel risiko for dyresundheden, hvis den/det kommer fra drøvtyggere, der er holdt i lande eller regioner, som er opført i del 1 i bilag II til Kommissionens forordning (EU) nr. 206/2010 af 12. marts 2010 om fastlæggelse af lister over tredjelande, tredjelandsområder og dele heraf, som er godkendt med hensyn til indførsel af visse dyr og fersk kød til EU, og krav vedrørende udstedelse af veterinærcertifikater (4) og er godkendt med hensyn til import til Unionen af fersk kød af drøvtyggere, der ikke er omfattet af de i samme forordning omhandlede supplerende garantier A og F.

| (9) | Uldens/hårets oprindelsestredjeland eller -region skal tillige være fri(t) for mund- og klovesyge og, hvis der tale om uld og hår fra får og geder, fri(t) for fåre- og gedekopper, jf. de grundlæggende, generelle kriterier i bilag II til Rådets direktiv 2004/68/EF af 26. april 2004 om dyresundhedsbestemmelser for import til og transit gennem Fællesskabet af visse levende hovdyr, om ændring af direktiv 90/426/EØF og 92/65/EØF og om ophævelse af direktiv 72/462/EØF (5). |
| --- | --- |

(9)

Uldens/hårets oprindelsestredjeland eller -region skal tillige være fri(t) for mund- og klovesyge og, hvis der tale om uld og hår fra får og geder, fri(t) for fåre- og gedekopper, jf. de grundlæggende, generelle kriterier i bilag II til Rådets direktiv 2004/68/EF af 26. april 2004 om dyresundhedsbestemmelser for import til og transit gennem Fællesskabet af visse levende hovdyr, om ændring af direktiv 90/426/EØF og 92/65/EØF og om ophævelse af direktiv 72/462/EØF (5).

| (10) | For at sikre, at driftslederne råder over en tilstrækkeligt bred vifte af metoder og procedurer til mindskelse af de risici, der er forbundet med handel med og import af uld og hår, bør der fastsættes supplerende betingelser for markedsføring af uld og hår, der importeres fra tredjelande uden restriktioner i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 142/2011. Artikel 25, stk. 2, i forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(10)

For at sikre, at driftslederne råder over en tilstrækkeligt bred vifte af metoder og procedurer til mindskelse af de risici, der er forbundet med handel med og import af uld og hår, bør der fastsættes supplerende betingelser for markedsføring af uld og hår, der importeres fra tredjelande uden restriktioner i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 142/2011. Artikel 25, stk. 2, i forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (11) | Af klarhedshensyn bør reglerne for import af ubehandlet uld og hår i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 8, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(11)

Af klarhedshensyn bør reglerne for import af ubehandlet uld og hår i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 8, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 ændres i overensstemmelse hermed.

| (12) | Svin er modtagelige for overførsel af andre sygdomme end mund- og klovesyge, navnlig afrikansk svinepest, som nødvendiggør en særlig behandling af uld og hår fra svin. Markedsføring og import som følge heraf fra tredjelande af uld og hår fra svin bør derfor være underlagt de samme betingelser som dem, der er fastsat for svinebørster. Kapitel VII, del A, punkt 2, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(12)

Svin er modtagelige for overførsel af andre sygdomme end mund- og klovesyge, navnlig afrikansk svinepest, som nødvendiggør en særlig behandling af uld og hår fra svin. Markedsføring og import som følge heraf fra tredjelande af uld og hår fra svin bør derfor være underlagt de samme betingelser som dem, der er fastsat for svinebørster. Kapitel VII, del A, punkt 2, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (13) | De yderligere typer behandling af uld og hår fra andre dyr end svin, som sendes direkte til et anlæg, der fremstiller afledte produkter af uld og hår til tekstilindustrien, bør også være tilgængelige for driftsledere i medlemsstaterne. Kapitel VII, del B, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor suppleres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(13)

De yderligere typer behandling af uld og hår fra andre dyr end svin, som sendes direkte til et anlæg, der fremstiller afledte produkter af uld og hår til tekstilindustrien, bør også være tilgængelige for driftsledere i medlemsstaterne. Kapitel VII, del B, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor suppleres i overensstemmelse hermed.

| (14) | Import til Unionen af ubehandlet uld og hår fra visse tredjelande eller regioner i tredjelande bør være tilladt, hvis ulden/håret opfylder de relevante krav og ledsages af en erklæring fra importøren udfærdiget i overensstemmelse med standarderklæringen i bilag IV til denne forordning. Denne erklæring bør skulle forevises på et af de godkendte EU-grænsekontrolsteder, der er opført i bilag I til Kommissionens beslutning 2009/821/EF af 28. september 2009 om fastlæggelse af en liste over godkendte grænsekontrolsteder, af visse regler for den kontrol, der gennemføres af Kommissionens veterinæreksperter, og af veterinærenhederne i Traces (6), hvor produkterne, som undtagelse fra artikel 4, stk. 4, i Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet (7), bør skulle underkastes dokumentkontrol, jf. samme direktivs artikel 4, stk. 3. |
| --- | --- |

(14)

Import til Unionen af ubehandlet uld og hår fra visse tredjelande eller regioner i tredjelande bør være tilladt, hvis ulden/håret opfylder de relevante krav og ledsages af en erklæring fra importøren udfærdiget i overensstemmelse med standarderklæringen i bilag IV til denne forordning. Denne erklæring bør skulle forevises på et af de godkendte EU-grænsekontrolsteder, der er opført i bilag I til Kommissionens beslutning 2009/821/EF af 28. september 2009 om fastlæggelse af en liste over godkendte grænsekontrolsteder, af visse regler for den kontrol, der gennemføres af Kommissionens veterinæreksperter, og af veterinærenhederne i Traces (6), hvor produkterne, som undtagelse fra artikel 4, stk. 4, i Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet (7), bør skulle underkastes dokumentkontrol, jf. samme direktivs artikel 4, stk. 3.

| (15) | Forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(15)

Forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (16) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(16)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EU) nr. 142/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 20, stk. 4, affattes således:
  "4.   Den kompetente myndighed kan fritage følgende driftsledere fra den i artikel 23, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1069/2009 omhandlede underretningspligt:






  a) | driftsledere, der håndterer eller frembringer jagttrofæer eller andre præparater som omhandlet i kapitel VI i bilag XIII til nærværende forordning til private eller ikke-kommercielle formål |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 20, stk. 4, affattes således:

"4.   Den kompetente myndighed kan fritage følgende driftsledere fra den i artikel 23, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1069/2009 omhandlede underretningspligt:

a)

driftsledere, der håndterer eller frembringer jagttrofæer eller andre præparater som omhandlet i kapitel VI i bilag XIII til nærværende forordning til private eller ikke-kommercielle formål

| b) | driftsledere, der håndterer eller bortskaffer prøver til forskning og diagnosticering anvendt i undervisningsøjemed |
| --- | --- |

b)

driftsledere, der håndterer eller bortskaffer prøver til forskning og diagnosticering anvendt i undervisningsøjemed

| c) | driftsledere, der transporterer tør(t) ubehandlet uld og hår, som er indesluttet i lukket emballage, og sendes direkte til et anlæg, der fremstiller afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden, eller til et anlæg, der udfører mellemledsaktiviteter, under forhold, der forhindrer spredning af patogener." |
| --- | --- |

c)

driftsledere, der transporterer tør(t) ubehandlet uld og hår, som er indesluttet i lukket emballage, og sendes direkte til et anlæg, der fremstiller afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden, eller til et anlæg, der udfører mellemledsaktiviteter, under forhold, der forhindrer spredning af patogener."

| 2) | Artikel 25, stk. 2, affattes således:
  "2.   Import til og transit gennem Unionen af følgende er ikke omfattet af dyresundhedsmæssige betingelser:






  a) | uld og hår, der er vasket industrielt eller behandlet ved en anden metode, som sikrer, at der ikke resterer uacceptable risici |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 25, stk. 2, affattes således:

"2.   Import til og transit gennem Unionen af følgende er ikke omfattet af dyresundhedsmæssige betingelser:

a)

uld og hår, der er vasket industrielt eller behandlet ved en anden metode, som sikrer, at der ikke resterer uacceptable risici

| b) | pelse, der er blevet tørret ved omgivelsestemperatur (18 °C) i mindst to dage ved en luftfugtighed på 55 % |
| --- | --- |

b)

pelse, der er blevet tørret ved omgivelsestemperatur (18 °C) i mindst to dage ved en luftfugtighed på 55 %

| c) | uld og hår fra andre dyr end svin, som er blevet underkastet industriel vask, hvor ulden/håret i flere omgange er blevet vasket i vand, sæbe og natriumhydroxid eller kaliumhydroxid |
| --- | --- |

c)

uld og hår fra andre dyr end svin, som er blevet underkastet industriel vask, hvor ulden/håret i flere omgange er blevet vasket i vand, sæbe og natriumhydroxid eller kaliumhydroxid

| d) | uld og hår fra andre dyr end svin, som sendes direkte til et anlæg, der fremstiller afledte produkter af uld og hår til tekstilindustrien, og er blevet behandlet ved mindst én af følgende metoder:






  — | kemisk afhåring ved hjælp af calciumhydroxid eller natriumsulfid |
| --- | --- | --- |

d)

uld og hår fra andre dyr end svin, som sendes direkte til et anlæg, der fremstiller afledte produkter af uld og hår til tekstilindustrien, og er blevet behandlet ved mindst én af følgende metoder:

—

kemisk afhåring ved hjælp af calciumhydroxid eller natriumsulfid

| — | gasning i formaldehyd i et hermetisk lukket kammer i mindst 24 timer |
| --- | --- |

—

gasning i formaldehyd i et hermetisk lukket kammer i mindst 24 timer

| — | industriel rensning, hvor ulden/håret er blevet nedsænket i et vandopløseligt rensemiddel, hvis temperatur er holdt på 60-70 °C |
| --- | --- |

—

industriel rensning, hvor ulden/håret er blevet nedsænket i et vandopløseligt rensemiddel, hvis temperatur er holdt på 60-70 °C

| — | oplagring, som kan omfatte transporttiden, ved 37 °C i 8 dage, 18 °C i 28 dage eller 4 °C i 120 dage |
| --- | --- |

—

oplagring, som kan omfatte transporttiden, ved 37 °C i 8 dage, 18 °C i 28 dage eller 4 °C i 120 dage

| e) | uld og hår, som er tør(t) og indesluttet i lukket emballage, er tilvejebragt fra andre dyr end svin, sendes til et anlæg, der fremstiller afledte produkter af uld og hår til tekstilindustrien, og opfylder følgende krav:






  i) | Den/det er tilvejebragt mindst 21 dage inden datoen for indførsel i Unionen fra dyr, der er holdt i et tredjeland eller en region i et tredjeland, som er






  — | opført i del 1 i bilag II til forordning (EU) nr. 206/2010, og som er godkendt med hensyn til import til Unionen af fersk kød af drøvtyggere, der ikke er omfattet af de i samme forordning omhandlede supplerende garantier A og F |
| --- | --- | --- | --- |

e)

uld og hår, som er tør(t) og indesluttet i lukket emballage, er tilvejebragt fra andre dyr end svin, sendes til et anlæg, der fremstiller afledte produkter af uld og hår til tekstilindustrien, og opfylder følgende krav:

i)

Den/det er tilvejebragt mindst 21 dage inden datoen for indførsel i Unionen fra dyr, der er holdt i et tredjeland eller en region i et tredjeland, som er

—

opført i del 1 i bilag II til forordning (EU) nr. 206/2010, og som er godkendt med hensyn til import til Unionen af fersk kød af drøvtyggere, der ikke er omfattet af de i samme forordning omhandlede supplerende garantier A og F

| — | fri(t) for mund- og klovesyge og, hvis der tale om uld og hår fra får og geder, fri(t) for fåre- og gedekopper, jf. de grundlæggende, generelle kriterier i bilag II til direktiv 2004/68/EF. |
| --- | --- |

—

fri(t) for mund- og klovesyge og, hvis der tale om uld og hår fra får og geder, fri(t) for fåre- og gedekopper, jf. de grundlæggende, generelle kriterier i bilag II til direktiv 2004/68/EF.

| ii) | Den/det er ledsaget af en erklæring fra importøren, jf. bilag XV, kapitel 21. |
| --- | --- |

ii)

Den/det er ledsaget af en erklæring fra importøren, jf. bilag XV, kapitel 21.

| iii) | Den/det blev fremvist af driftslederen på et af de godkendte EU-grænsekontrolsteder, der er opført i bilag I til beslutning 2009/821/EF, hvor den/det med tilfredsstillende resultat blev underkastet dokumentkontrol i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, i direktiv 97/78/EF." |
| --- | --- |

iii)

Den/det blev fremvist af driftslederen på et af de godkendte EU-grænsekontrolsteder, der er opført i bilag I til beslutning 2009/821/EF, hvor den/det med tilfredsstillende resultat blev underkastet dokumentkontrol i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, i direktiv 97/78/EF."

| 3) | Bilag I, nr. 31) og 32), affattes som angivet i bilag I til nærværende forordning. |
| --- | --- |

3)

Bilag I, nr. 31) og 32), affattes som angivet i bilag I til nærværende forordning.

| 4) | Bilag XIII, kapitel VII, del A, punkt 2, og del B, ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning. |
| --- | --- |

4)

Bilag XIII, kapitel VII, del A, punkt 2, og del B, ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

| 5) | Bilag XIV, kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 8, affattes som angivet i bilag III til nærværende forordning. |
| --- | --- |

5)

Bilag XIV, kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 8, affattes som angivet i bilag III til nærværende forordning.

| 6) | Teksten i bilag IV til nærværende forordning indsættes i bilag XV. |
| --- | --- |

6)

Teksten i bilag IV til nærværende forordning indsættes i bilag XV.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 300 af 14.11.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 54 af 26.2.2011, s. 1.

2

(3)  http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_1.8.5.htm

3

(4)  EUT L 73 af 20.3.2010, s. 1.

4

(5)  EUT L 226 af 25.6.2004, s. 128.

5

(6)  EUT L 296 af 12.11.2009, s. 1.

6

(7)  EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9.

7

---

BILAG I

I bilag I til forordning (EU) nr. 142/2011 affattes nr. 31) og 32) således:

"31.   "ubehandlet uld": uld, som ikke er:

| i) | kemisk afhåring ved hjælp af calciumhydroxid eller natriumsulfid |
| --- | --- |

i)

kemisk afhåring ved hjælp af calciumhydroxid eller natriumsulfid

| ii) | gasning i formaldehyd i et hermetisk lukket kammer i mindst 24 timer |
| --- | --- |

ii)

gasning i formaldehyd i et hermetisk lukket kammer i mindst 24 timer

| iii) | industriel rensning, hvor ulden er blevet nedsænket i et vandopløseligt rensemiddel, hvis temperatur er holdt på 60-70 °C |
| --- | --- |

iii)

industriel rensning, hvor ulden er blevet nedsænket i et vandopløseligt rensemiddel, hvis temperatur er holdt på 60-70 °C

| iv) | oplagring, som kan omfatte transporttiden, ved 37 °C i 8 dage, 18 °C i 28 dage eller 4 °C i 120 dage |
| --- | --- |

iv)

oplagring, som kan omfatte transporttiden, ved 37 °C i 8 dage, 18 °C i 28 dage eller 4 °C i 120 dage

32.   "ubehandlet hår": hår, som ikke er:

| i) | kemisk afhåring ved hjælp af calciumhydroxid eller natriumsulfid |
| --- | --- |

i)

kemisk afhåring ved hjælp af calciumhydroxid eller natriumsulfid

| ii) | gasning i formaldehyd i et hermetisk lukket kammer i mindst 24 timer |
| --- | --- |

ii)

gasning i formaldehyd i et hermetisk lukket kammer i mindst 24 timer

| iii) | industriel rensning, hvor håret er blevet nedsænket i et vandopløseligt rensemiddel, hvis temperatur er holdt på 60-70 °C |
| --- | --- |

iii)

industriel rensning, hvor håret er blevet nedsænket i et vandopløseligt rensemiddel, hvis temperatur er holdt på 60-70 °C

| iv) | oplagring, som kan omfatte transporttiden, ved 37 °C i 8 dage, 18 °C i 28 dage eller 4 °C i 120 dage". |
| --- | --- |

iv)

oplagring, som kan omfatte transporttiden, ved 37 °C i 8 dage, 18 °C i 28 dage eller 4 °C i 120 dage".

---

BILAG II

I kapitel VII i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | I del A, punkt 2, affattes hovedet således:






  "2. | Transport af svinebørster og uld og hår fra svin fra regioner, hvor afrikansk svinepest forekommer endemisk, er forbudt, undtagen for svinebørster og uld og hår fra svin, som:". |
| --- | --- | --- |

1)

I del A, punkt 2, affattes hovedet således:

"2.

Transport af svinebørster og uld og hår fra svin fra regioner, hvor afrikansk svinepest forekommer endemisk, er forbudt, undtagen for svinebørster og uld og hår fra svin, som:".

| 2) | I del B indsættes som sidste afsnit:
  "Uld og hår fra andre dyr end svin kan bringes i omsætning uden restriktioner i henhold til denne forordning, forudsat at:






  a) | den/det er blevet underkastet industriel vask, hvor ulden/håret i flere omgange er blevet vasket i vand, sæbe og natriumhydroxid eller kaliumhydroxid, eller |
| --- | --- | --- |

2)

I del B indsættes som sidste afsnit:

"Uld og hår fra andre dyr end svin kan bringes i omsætning uden restriktioner i henhold til denne forordning, forudsat at:

a)

den/det er blevet underkastet industriel vask, hvor ulden/håret i flere omgange er blevet vasket i vand, sæbe og natriumhydroxid eller kaliumhydroxid, eller

| b) | den/det sendes direkte til et anlæg, der fremstiller afledte produkter af uld eller hår til tekstilindustrien, og ulden/håret er blevet underkastet mindst én af følgende behandlinger:






  i) | kemisk afhåring ved hjælp af calciumhydroxid eller natriumsulfid |
| --- | --- | --- |

b)

den/det sendes direkte til et anlæg, der fremstiller afledte produkter af uld eller hår til tekstilindustrien, og ulden/håret er blevet underkastet mindst én af følgende behandlinger:

i)

kemisk afhåring ved hjælp af calciumhydroxid eller natriumsulfid

| ii) | gasning i formaldehyd i et hermetisk lukket kammer i mindst 24 timer |
| --- | --- |

ii)

gasning i formaldehyd i et hermetisk lukket kammer i mindst 24 timer

| iii) | industriel rensning, hvor ulden/håret er blevet nedsænket i et vandopløseligt rensemiddel, hvis temperatur er holdt på 60-70 °C |
| --- | --- |

iii)

industriel rensning, hvor ulden/håret er blevet nedsænket i et vandopløseligt rensemiddel, hvis temperatur er holdt på 60-70 °C

| iv) | oplagring, som kan omfatte transporttiden, ved 37 °C i 8 dage, 18 °C i 28 dage eller 4 °C i 120 dage." |
| --- | --- |

iv)

oplagring, som kan omfatte transporttiden, ved 37 °C i 8 dage, 18 °C i 28 dage eller 4 °C i 120 dage."

---

BILAG III

Kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 8, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 affattes således:

| »8 | Ubehandlet uld og hår fra andre dyr end svin | Kategori 3-materiale som omhandlet i artikel 10, litra h) og n). | 1) | Den/det tørre ubehandlede uld og hår skal:






  a) | være indesluttet i lukket emballage og |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

»8

Ubehandlet uld og hår fra andre dyr end svin

Kategori 3-materiale som omhandlet i artikel 10, litra h) og n).

1)

Den/det tørre ubehandlede uld og hår skal:

a)

være indesluttet i lukket emballage og

| b) | sendes direkte til et anlæg, der fremstiller afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden, eller til et anlæg, der udfører mellemledsaktiviteter, under betingelser, der hindrer spredning af patogener. |
| --- | --- |

b)

sendes direkte til et anlæg, der fremstiller afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden, eller til et anlæg, der udfører mellemledsaktiviteter, under betingelser, der hindrer spredning af patogener.

| 1) | Alle tredjelande. |
| --- | --- |

1)

Alle tredjelande.

| 1) | Sundhedscertifikat ikke påkrævet for import af ubehandlet uld og hår. |
| --- | --- |

1)

Sundhedscertifikat ikke påkrævet for import af ubehandlet uld og hår.

| 2) | Der er tale om uld og hår som omhandlet i artikel 25, stk. 2, litra e). |
| --- | --- |

2)

Der er tale om uld og hår som omhandlet i artikel 25, stk. 2, litra e).

| 2) | Tredjelande eller regioner i tredjelande, som er






  a) | opført i del 1 i bilag II til forordning (EU) nr. 206/2010, og som er godkendt med hensyn til import til Unionen af fersk kød af drøvtyggere, der ikke er omfattet af de i samme forordning omhandlede supplerende garantier A og F, og |
| --- | --- | --- |

2)

Tredjelande eller regioner i tredjelande, som er

a)

opført i del 1 i bilag II til forordning (EU) nr. 206/2010, og som er godkendt med hensyn til import til Unionen af fersk kød af drøvtyggere, der ikke er omfattet af de i samme forordning omhandlede supplerende garantier A og F, og

| b) | frie for mund- og klovesyge og, hvis der tale om uld og hår fra får og geder, frie for fåre- og gedekopper, jf. bilag II til Rådets direktiv 2004/68/EF. |
| --- | --- |

b)

frie for mund- og klovesyge og, hvis der tale om uld og hår fra får og geder, frie for fåre- og gedekopper, jf. bilag II til Rådets direktiv 2004/68/EF.

| 2) | En erklæring fra importøren udfærdiget i overensstemmelse med kapitel 21 i bilag XV.« |
| --- | --- |

2)

En erklæring fra importøren udfærdiget i overensstemmelse med kapitel 21 i bilag XV.«

---

BILAG IV

I bilag XV til forordning (EU) nr. 142/2011 indsættes følgende som kapitel 21:

»KAPITEL 21

Standarderklæring

Erklæring fra importøren af ubehandlet uld/hår som omhandlet i artikel 25, stk. 2, litra e), til import til Den Europæiske Union

Image

Image

---

| 14.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 314/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 314/13

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1064/2012

af 13. november 2012

om ændring af bilag X til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår listen over hurtige test

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (1), særlig artikel 23, stk. 1, og artikel 23a, hovedet og litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af transmissible spongiforme encephalopatier (TSE) hos dyr. Forordningen gælder for produktion og markedsføring af levende dyr og animalske produkter og i visse særlige tilfælde for eksport heraf. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af transmissible spongiforme encephalopatier (TSE) hos dyr. Forordningen gælder for produktion og markedsføring af levende dyr og animalske produkter og i visse særlige tilfælde for eksport heraf.

| (2) | I kapitel C, punkt 4, i bilag X til forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat en liste over hurtige test, der er godkendt til TSE-overvågning af kvæg, får og geder. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel C, punkt 4, i bilag X til forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat en liste over hurtige test, der er godkendt til TSE-overvågning af kvæg, får og geder.

| (3) | Den 8. maj 2012 offentliggjorde Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) en udtalelse om evalueringen af nye TSE-hurtigtest indsendt inden for rammerne af Kommissionens indkaldelse af interessetilkendegivelser 2007/S204-247339 (2). EFSA anbefalede i sin udtalelse, at testen Prionics - Check PrioSTRIP SR (visuel aflæsningsprotokol) bør godkendes som hurtigtest til påvisning af TSE i centralnervesystemet hos små drøvtyggere. |
| --- | --- |

(3)

Den 8. maj 2012 offentliggjorde Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) en udtalelse om evalueringen af nye TSE-hurtigtest indsendt inden for rammerne af Kommissionens indkaldelse af interessetilkendegivelser 2007/S204-247339 (2). EFSA anbefalede i sin udtalelse, at testen Prionics - Check PrioSTRIP SR (visuel aflæsningsprotokol) bør godkendes som hurtigtest til påvisning af TSE i centralnervesystemet hos små drøvtyggere.

| (4) | Listerne over hurtige test, der er godkendt til overvågning af TSE hos små drøvtyggere, i kapitel C, punkt 4, i bilag X til forordning (EF) nr. 999/2001, bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Listerne over hurtige test, der er godkendt til overvågning af TSE hos små drøvtyggere, i kapitel C, punkt 4, i bilag X til forordning (EF) nr. 999/2001, bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Kapitel C, punkt 4, i bilag X til forordning (EF) nr. 999/2001 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  EUT/S S204 af 23.10.2007, 247339-2007-EN.

2

---

BILAG

Bilag X, kapitel C, punkt 4, affattes således:

"4.   Hurtige test

Som hurtige test til overvågning af BSE hos kvæg anvendes med henblik på hurtige test i henhold til artikel 5, stk. 3, og artikel 6, stk. 1, kun følgende testprocedurer:

| — | immunblotting baseret på en Western blotting-procedure til påvisning af det proteinase K-resistente fragment PrPRes (Prionics-Check Western-test) |
| --- | --- |

—

immunblotting baseret på en Western blotting-procedure til påvisning af det proteinase K-resistente fragment PrPRes (Prionics-Check Western-test)

| — | kemiluminescens-ELISA med ekstraktionsprocedure og ELISA-teknik under anvendelse af kemiluminescerende forstærkningsreagens (Enfer-test og Enfer TSE Kit version 2.0, automatiseret prøveforberedelse) |
| --- | --- |

—

kemiluminescens-ELISA med ekstraktionsprocedure og ELISA-teknik under anvendelse af kemiluminescerende forstærkningsreagens (Enfer-test og Enfer TSE Kit version 2.0, automatiseret prøveforberedelse)

| — | mikrotiterplade-baseret immunassay til påvisning af PrPSc (Enfer TSE Version 3) |
| --- | --- |

—

mikrotiterplade-baseret immunassay til påvisning af PrPSc (Enfer TSE Version 3)

| — | sandwich-immunassay til påvisning af PrPRes (kort assay-protokol) udført efter denaturering og koncentrering (Bio-Rad TeSeE SAP hurtigtest) |
| --- | --- |

—

sandwich-immunassay til påvisning af PrPRes (kort assay-protokol) udført efter denaturering og koncentrering (Bio-Rad TeSeE SAP hurtigtest)

| — | mikrotiterplade-baseret immunassay (ELISA), der påviser proteinase K-resistent PrPRes med monoklonale antistoffer (Prionics-Check LIA-test) |
| --- | --- |

—

mikrotiterplade-baseret immunassay (ELISA), der påviser proteinase K-resistent PrPRes med monoklonale antistoffer (Prionics-Check LIA-test)

| — | immunassay med anvendelse af en kemisk polymer til selektiv PrP Sc-binding og et monoklonalt detektor-antistof rettet mod bevarede dele af PrP-molekylet (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA og IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA) |
| --- | --- |

—

immunassay med anvendelse af en kemisk polymer til selektiv PrP Sc-binding og et monoklonalt detektor-antistof rettet mod bevarede dele af PrP-molekylet (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA og IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA)

| — | immunassay baseret på lateral strømning og anvendelse af to forskellige monoklonale antistoffer til påvisning af proteinase K-resistente PrP-fraktioner (Prionics-Check PrioSTRIP) |
| --- | --- |

—

immunassay baseret på lateral strømning og anvendelse af to forskellige monoklonale antistoffer til påvisning af proteinase K-resistente PrP-fraktioner (Prionics-Check PrioSTRIP)

| — | sandwich-immunassay med anvendelse af to forskellige monoklonale antistoffer rettet mod to epitoper, der er til stede i fuldt udfoldet PrP Sc hos kvæg (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit) |
| --- | --- |

—

sandwich-immunassay med anvendelse af to forskellige monoklonale antistoffer rettet mod to epitoper, der er til stede i fuldt udfoldet PrP Sc hos kvæg (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit)

| — | sandwich-ELISA til påvisning af proteinase K-resistent PrP Sc (Roche Applied Science PrionScreen). |
| --- | --- |

—

sandwich-ELISA til påvisning af proteinase K-resistent PrP Sc (Roche Applied Science PrionScreen).

Som hurtige test til overvågning af TSE hos får og geder anvendes med henblik på hurtige test i henhold til artikel 5, stk. 3, og artikel 6, stk. 1, kun følgende testprocedurer:

| — | sandwich-immunassay til påvisning af PrPRes (kort assay-protokol) udført efter denaturering og koncentrering (Bio-Rad TeSeE SAP hurtigtest) |
| --- | --- |

—

sandwich-immunassay til påvisning af PrPRes (kort assay-protokol) udført efter denaturering og koncentrering (Bio-Rad TeSeE SAP hurtigtest)

| — | sandwich-immunassay til påvisning af PrPRes med et TeSeE Sheep/Goat-påvisningskit udført efter denaturering og koncentrering med TeSeE Sheep/Goat-oprensningskit (Bio-Rad TeSeE Sheep/Goat rapid test) |
| --- | --- |

—

sandwich-immunassay til påvisning af PrPRes med et TeSeE Sheep/Goat-påvisningskit udført efter denaturering og koncentrering med TeSeE Sheep/Goat-oprensningskit (Bio-Rad TeSeE Sheep/Goat rapid test)

| — | immunassay med anvendelse af en kemisk polymer til selektiv PrP Sc-binding og et monoklonalt detektor-antistof rettet mod bevarede dele af PrP-molekylet (IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA) |
| --- | --- |

—

immunassay med anvendelse af en kemisk polymer til selektiv PrP Sc-binding og et monoklonalt detektor-antistof rettet mod bevarede dele af PrP-molekylet (IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA)

| — | immunassay baseret på lateral strømning og anvendelse af to forskellige monoklonale antistoffer til påvisning af proteinase K-resistente PrP-fraktioner (rapid test Prionics - Check PrioSTRIP SR, visuel aflæsningsprotokol) |
| --- | --- |

—

immunassay baseret på lateral strømning og anvendelse af to forskellige monoklonale antistoffer til påvisning af proteinase K-resistente PrP-fraktioner (rapid test Prionics - Check PrioSTRIP SR, visuel aflæsningsprotokol)

For alle hurtige test gælder det, at den vævsprøve, testen anvendes på, skal være i overensstemmelse med producentens brugsvejledning.

Producenterne af de hurtige test skal have etableret et kvalitetssikringssystem, der er godkendt af EU-referencelaboratoriet, og som sikrer, at metodens ydeevne ikke ændrer sig. Producenterne skal forelægge forsøgsprotokollerne for EU-referencelaboratoriet.

Hurtige test og forsøgsprotokoller må kun ændres efter forudgående underretning af EU-referencelaboratoriet, og på betingelse af at EU-referencelaboratoriet erklærer, at ændringen ikke påvirker testens følsomhed, specificitet eller pålidelighed. Denne erklæring skal meddeles til Kommissionen og til de nationale referencelaboratorier."

---

| 14.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 314/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 314/15

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1065/2012

af 13. november 2012

om godkendelse af præparater af Lactobacillus plantarum (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 og ATCC 55944) som tilsætningsstoffer til foder til alle dyrearter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af en sådan godkendelse. Artikel 10, stk. 7, sammenholdt med artikel 10, stk. 1-4, i forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder specifikke bestemmelser om evaluering af de produkter, der blev anvendt i Unionen som ensileringstilsætningsstoffer på datoen for forordningens anvendelse. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af en sådan godkendelse. Artikel 10, stk. 7, sammenholdt med artikel 10, stk. 1-4, i forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder specifikke bestemmelser om evaluering af de produkter, der blev anvendt i Unionen som ensileringstilsætningsstoffer på datoen for forordningens anvendelse.

| (2) | Præparater af Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 og ATCC 55944 er i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003 blevet opført i fællesskabsregistret over fodertilsætningsstoffer som eksisterende produkter tilhørende den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer« beregnet til alle dyrearter. |
| --- | --- |

(2)

Præparater af Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 og ATCC 55944 er i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003 blevet opført i fællesskabsregistret over fodertilsætningsstoffer som eksisterende produkter tilhørende den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer« beregnet til alle dyrearter.

| (3) | Der er indgivet ansøgninger om godkendelse af præparater af Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 og ATCC 55944 som tilsætningsstoffer til foder til alle dyrearter i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003 sammenholdt med artikel 7 i samme forordning, ligesom der er anmodet om, at tilsætningsstofferne klassificeres i kategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og i den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer«. Ansøgningerne var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Der er indgivet ansøgninger om godkendelse af præparater af Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 og ATCC 55944 som tilsætningsstoffer til foder til alle dyrearter i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003 sammenholdt med artikel 7 i samme forordning, ligesom der er anmodet om, at tilsætningsstofferne klassificeres i kategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og i den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer«. Ansøgningerne var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) konkluderede i sin udtalelse af 23. maj 2012 (2), at præparater af Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 og ATCC 55944 ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet i forbindelse med de påtænkte anvendelsesformål. Præparater af Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U og NCIMB 30094 kan forbedre produktionen af ensilage af alle typer grøntfoder ved at øge tørstoffets holdbarhed og reducere pH-værdien. Præparat af Lactobacillus plantarum VTT E-78076 kan forbedre produktionen af ensilage af materiale, som det er let og forholdsvis vanskeligt at ensilere, ved at reducere pH-værdien og indholdet af ammoniakkvælstof. Præparater af Lactobacillus plantarum ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 og ATCC 55944 kan forbedre produktionen af ensilage af materiale, som det er let at ensilere, ved at reducere pH-værdien og tørstoftabet. EFSA mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. EFSA har ligeledes gennemgået den rapport om analysemetoden vedrørende fodertilsætningsstofferne, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede EF-referencelaboratorium. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) konkluderede i sin udtalelse af 23. maj 2012 (2), at præparater af Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 og ATCC 55944 ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet i forbindelse med de påtænkte anvendelsesformål. Præparater af Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U og NCIMB 30094 kan forbedre produktionen af ensilage af alle typer grøntfoder ved at øge tørstoffets holdbarhed og reducere pH-værdien. Præparat af Lactobacillus plantarum VTT E-78076 kan forbedre produktionen af ensilage af materiale, som det er let og forholdsvis vanskeligt at ensilere, ved at reducere pH-værdien og indholdet af ammoniakkvælstof. Præparater af Lactobacillus plantarum ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 og ATCC 55944 kan forbedre produktionen af ensilage af materiale, som det er let at ensilere, ved at reducere pH-værdien og tørstoftabet. EFSA mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. EFSA har ligeledes gennemgået den rapport om analysemetoden vedrørende fodertilsætningsstofferne, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede EF-referencelaboratorium.

| (5) | Vurderingen af præparaterne af Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 og ATCC 55944 viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af disse præparater godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(5)

Vurderingen af præparaterne af Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 og ATCC 55944 viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af disse præparater godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.

| (6) | Da der ikke er sikkerhedsgrunde, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne af betingelserne for godkendelsen, bør der indrømmes en overgangsperiode, så berørte parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav i godkendelsen. |
| --- | --- |

(6)

Da der ikke er sikkerhedsgrunde, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne af betingelserne for godkendelsen, bør der indrømmes en overgangsperiode, så berørte parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav i godkendelsen.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Godkendelse

De i bilaget opførte præparater, der tilhører tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer«, tillades anvendt som fodertilsætningsstoffer på de betingelser, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Overgangsforanstaltninger

De i bilaget opførte præparater og foder, der indeholder dem, som produceres og mærkes før 4. juni 2013 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før 4. december 2012, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt.

Artikel 3

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2012; 10(6):2732.

2

EFSA Journal

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimums indhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg frisk materiale |
| Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensileringstilsætningsstoffer |
| 1k20716 | — | Lactobacillus plantarum (DSM 23375) | | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum (DSM 23375), der indeholder mindst 2 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimums indhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

CFU/kg frisk materiale

Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensileringstilsætningsstoffer

1k20716

—

Lactobacillus plantarum (DSM 23375)

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum (DSM 23375), der indeholder mindst 2 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika


  Lactobacillus plantarum (DSM 23375) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Lactobacillus plantarum (DSM 23375)

| | Analysemetode
   (1)

  Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
  Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).

Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

Alle dyrearter

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

3.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

4. december 2022

1k20717

—

Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235)

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235), der indeholder mindst 5 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235), der indeholder mindst 5 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika


  Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235)

| | Analysemetode
   (1)

  Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
  Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).

Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

Alle dyrearter

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 2 × 107 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 2 × 107 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

3.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

4. december 2022

1k20718

—

Lactobacillus plantarum (DSM 19457)

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum (DSM 19457), der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum (DSM 19457), der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika


  Lactobacillus plantarum (DSM 19457) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Lactobacillus plantarum (DSM 19457)

| | Analysemetode
   (1)

  Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
  Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).

Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

Alle dyrearter

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 5 × 107 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 5 × 107 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

3.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

4. december 2022

1k20719

—

Lactobacillus plantarum (DSM 16565)

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum (DSM 16565), der indeholder mindst 5 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum (DSM 16565), der indeholder mindst 5 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika


  Lactobacillus plantarum (DSM 16565) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Lactobacillus plantarum (DSM 16565)

| | Analysemetode
   (1)

  Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
  Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).

Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

Alle dyrearter

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

3.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

4. december 2022

1k20720

—

Lactobacillus plantarum (DSM 16568)

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum (DSM 16568), der indeholder mindst 5 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum (DSM 16568), der indeholder mindst 5 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika


  Lactobacillus plantarum (DSM 16568) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Lactobacillus plantarum (DSM 16568)

| | Analysemetode
   (1)

  Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
  Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).

Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

Alle dyrearter

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

3.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

4. december 2022

1k20721

—

Lactobacillus plantarum (LMG 21295)

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum (LMG 21295), der indeholder mindst 5 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum (LMG 21295), der indeholder mindst 5 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika


  Lactobacillus plantarum (LMG 21295) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Lactobacillus plantarum (LMG 21295)

| | Analysemetode
   (1)

  Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
  Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).

Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

Alle dyrearter

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

3.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

4. december 2022

1k20722

—

Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U)

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U), der indeholder mindst 2 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U), der indeholder mindst 2 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika


  Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U)

| | Analysemetode
   (1)

  Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
  Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).

Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

Alle dyrearter

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

3.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

4. december 2022

1k20723

—

Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094)

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094), der indeholder mindst 5 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094), der indeholder mindst 5 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika


  Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094)

| | Analysemetode
   (1)

  Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
  Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).

Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

Alle dyrearter

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 109 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 109 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

3.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

4. december 2022

1k20724

—

Lactobacillus plantarum (VTT E-78076)

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum (VTT E-78076), der indeholder mindst 1 × 1011 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum (VTT E-78076), der indeholder mindst 1 × 1011 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika


  Lactobacillus plantarum (VTT E-78076) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Lactobacillus plantarum (VTT E-78076)

| | Analysemetode
   (1)

  Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
  Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).

Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

Alle dyrearter

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 109 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 109 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let og forholdsvis vanskeligt at ensilere (2). |
| --- | --- |

3.

Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let og forholdsvis vanskeligt at ensilere (2).

| 4. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

4.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

4. december 2022

1k20725

—

Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139)

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139), der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139), der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika


  Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139)

| | Analysemetode
   (1)

  Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
  Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).

Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

Alle dyrearter

—

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 2 × 107 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 2 × 107 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (3). |
| --- | --- |

3.

Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (3).

| 4. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

4.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

4. december 2022

1k20726

—

Lactobacillus plantarum (DSM 18112)

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum (DSM 18112), der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum (DSM 18112), der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika


  Lactobacillus plantarum (DSM 18112) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Lactobacillus plantarum (DSM 18112)

| | Analysemetode
   (1)

  Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
  Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).

Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

Alle dyrearter

—

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 5 × 106 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 5 × 106 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (3) |
| --- | --- |

3.

Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (3)

| 4. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

4.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

4. december 2022

1k20727

—

Lactobacillus plantarum (DSM 18113)

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum (DSM 18113), der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum (DSM 18113), der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika


  Lactobacillus plantarum (DSM 18113) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Lactobacillus plantarum (DSM 18113)

| | Analysemetode
   (1)

  Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
  Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).

Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

Alle dyrearter

—

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 2 × 107 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 2 × 107 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (3) |
| --- | --- |

3.

Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (3)

| 4. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

4.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

4. december 2022

1k20728

—

Lactobacillus plantarum (DSM 18114)

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum (DSM 18114), der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum (DSM 18114), der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika


  Lactobacillus plantarum (DSM 18114) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Lactobacillus plantarum (DSM 18114)

| | Analysemetode
   (1)

  Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
  Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).

Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

Alle dyrearter

—

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 2 × 107 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 2 × 107 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (3) |
| --- | --- |

3.

Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (3)

| 4. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

4.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

4. december 2022

1k20729

—

Lactobacillus plantarum (ATCC 55943)

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum (ATCC 55943), der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum (ATCC 55943), der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika


  Lactobacillus plantarum (ATCC 55943) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Lactobacillus plantarum (ATCC 55943)

| | Analysemetode
   (1)

  Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
  Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).

Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

Alle dyrearter

—

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 2 × 107 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 2 × 107 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (3) |
| --- | --- |

3.

Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (3)

| 4. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

4.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

4. december 2022

1k20730

—

Lactobacillus plantarum (ATCC 55944)

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum (ATCC 55944), der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum (ATCC 55944), der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika


  Lactobacillus plantarum (ATCC 55944) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Lactobacillus plantarum (ATCC 55944)

| | Analysemetode
   (1)

  Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
  Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Optælling i fodertilsætningsstoffet ved pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).

Identifikation i fodertilsætningsstoffet ved PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

Alle dyrearter

—

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 5 × 106 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosering af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 5 × 106 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (3). |
| --- | --- |

3.

Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (3).

| 4. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

4.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

4. december 2022

---

(1)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

(2)  Foder, som det er let at ensilere: > 3 % opløselige kulhydrater i det friske materiale (f.eks. hele majsplanter, rajgræs, hejre eller sukkerroesnitter). Foder, som det er forholdsvis vanskeligt at ensilere: 1,5-3,0 % opløselige kulhydrater i det friske materiale (f.eks. engrapgræs, svingel eller fortørret lucerne). Kommissionens forordning (EF) nr. 429/2008 (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 1).

(3)  Foder, som det er let at ensilere: > 3 % opløselige kulhydrater i det friske materiale (f.eks. hele majsplanter, rajgræs, hejre eller sukkerroesnitter). Forordning (EF) nr. 429/2008.

---

| 14.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 314/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 314/23

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1066/2012

af 13. november 2012

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 37,9 |
| MA | 45,8 |
| MK | 30,8 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 41,3 |
| 0707 00 05 | AL | 42,6 |
| EG | 140,2 |
| MK | 37,4 |
| TR | 83,8 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | TR | 112,4 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 20 10 | ZA | 158,8 |
| ZZ | 158,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 39,9 |
| PE | 42,6 |
| TR | 78,3 |
| ZA | 34,7 |
| ZZ | 48,9 |
| 0805 50 10 | AR | 57,4 |
| TR | 82,6 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 77,1 |
| 0806 10 10 | BR | 273,9 |
| LB | 256,9 |
| PE | 264,2 |
| TR | 164,0 |
| US | 301,5 |
| ZZ | 252,1 |
| 0808 10 80 | CA | 157,0 |
| CL | 151,5 |
| CN | 83,7 |
| MK | 25,2 |
| NZ | 150,3 |
| ZA | 143,6 |
| ZZ | 118,6 |
| 0808 30 90 | CN | 50,0 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 77,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

37,9

MA

45,8

MK

30,8

TR

50,7

ZZ

41,3

0707 00 05

AL

42,6

EG

140,2

MK

37,4

TR

83,8

ZZ

76,0

0709 93 10

TR

112,4

ZZ

112,4

0805 20 10

ZA

158,8

ZZ

158,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

39,9

PE

42,6

TR

78,3

ZA

34,7

ZZ

48,9

0805 50 10

AR

57,4

TR

82,6

ZA

91,4

ZZ

77,1

0806 10 10

BR

273,9

LB

256,9

PE

264,2

TR

164,0

US

301,5

ZZ

252,1

0808 10 80

CA

157,0

CL

151,5

CN

83,7

MK

25,2

NZ

150,3

ZA

143,6

ZZ

118,6

0808 30 90

CN

50,0

TR

105,8

ZZ

77,9

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 14.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 314/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 314/25

---

RÅDETS AFGØRELSE 2012/698/FUSP

af 13. november 2012

om oprettelse af et lager for civile krisestyringsmissioner

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 26, artikel 42, stk. 4, og artikel 43, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I december 2004 godkendte Rådet det overordnede civile styrkemål 2008, hvori det anførte, at Unionen bør kunne beslutte at iværksætte en mission inden fem dage fra Rådets godkendelse af krisestyringskonceptet, og at den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitiks (»ESFP's«) specifikke, civile kapaciteter bør kunne deployeres senest 30 dage efter beslutningen om at iværksætte missionen. |
| --- | --- |

(1)

I december 2004 godkendte Rådet det overordnede civile styrkemål 2008, hvori det anførte, at Unionen bør kunne beslutte at iværksætte en mission inden fem dage fra Rådets godkendelse af krisestyringskonceptet, og at den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitiks (»ESFP's«) specifikke, civile kapaciteter bør kunne deployeres senest 30 dage efter beslutningen om at iværksætte missionen.

| (2) | Efter godkendelsen af det overordnede civile styrkemål 2008 gav Rådets vedtagelse af det overordnede civile styrkemål 2010 i november 2007 og Rådets erklæring om kapacitetsstyrkelse, som blev godkendt af Det Europæiske Råd i december 2008, yderligere politisk fremdrift til at håndtere arbejdet med hurtig civil deployering. |
| --- | --- |

(2)

Efter godkendelsen af det overordnede civile styrkemål 2008 gav Rådets vedtagelse af det overordnede civile styrkemål 2010 i november 2007 og Rådets erklæring om kapacitetsstyrkelse, som blev godkendt af Det Europæiske Råd i december 2008, yderligere politisk fremdrift til at håndtere arbejdet med hurtig civil deployering.

| (3) | For at sikre hurtig deployeringskapacitet på en bæredygtig og omkostningseffektiv måde er det nødvendigt at oprette et lager for civile krisestyringsmissioner. En undersøgelse har bekræftet, at oplagring kan anvendes som et effektivt redskab til etablering af midlerne til hurtig deployering af de fysiske aktiver, som civile krisestyringsmissioner kræver. |
| --- | --- |

(3)

For at sikre hurtig deployeringskapacitet på en bæredygtig og omkostningseffektiv måde er det nødvendigt at oprette et lager for civile krisestyringsmissioner. En undersøgelse har bekræftet, at oplagring kan anvendes som et effektivt redskab til etablering af midlerne til hurtig deployering af de fysiske aktiver, som civile krisestyringsmissioner kræver.

| (4) | I januar 2010 blev der fundet en midlertidig løsning til oplagring af aktiver, som kræves ved civile krisestyringsmissioner, ved at lagre overskydende udstyr i Den Europæiske Unions politimission i Bosnien-Hercegovinas bygninger. I øjeblikket oplagres aktiver, som gør det muligt at deployere 200 mand i en ny mission, også i bygningerne. Men på grund af denne ordnings midlertidige karakter er det nødvendigt at finde en langsigtet løsning. |
| --- | --- |

(4)

I januar 2010 blev der fundet en midlertidig løsning til oplagring af aktiver, som kræves ved civile krisestyringsmissioner, ved at lagre overskydende udstyr i Den Europæiske Unions politimission i Bosnien-Hercegovinas bygninger. I øjeblikket oplagres aktiver, som gør det muligt at deployere 200 mand i en ny mission, også i bygningerne. Men på grund af denne ordnings midlertidige karakter er det nødvendigt at finde en langsigtet løsning.

| (5) | I overensstemmelse med kommandovejen i civile krisestyringsmissioner har den civile operationschef i samarbejde med Kommissionen brug for at kunne sikre, at de civile krisestyringsmissioners behov for hurtig deployering og deres operationelle krav opfyldes. |
| --- | --- |

(5)

I overensstemmelse med kommandovejen i civile krisestyringsmissioner har den civile operationschef i samarbejde med Kommissionen brug for at kunne sikre, at de civile krisestyringsmissioners behov for hurtig deployering og deres operationelle krav opfyldes.

| (6) | Med henblik herpå understregede Rådet i sine konklusioner om ESFP af 17. november 2009, at en permanent kapacitet til opbevaring af nyt og eksisterende strategisk materiel er et meget vigtigt middel til hurtig deployering af udstyr til nye og eksisterende missioner og forsvarlig økonomisk forvaltning. Et sådant lager bør oprettes gennem en udbudsprocedure, der fører til en kontrakt mellem Kommissionen og lageroperatøren. Kommissionen har udarbejdet et passende kommissorium for udbudsproceduren i samarbejde med EU-Udenrigstjenesten — |
| --- | --- |

(6)

Med henblik herpå understregede Rådet i sine konklusioner om ESFP af 17. november 2009, at en permanent kapacitet til opbevaring af nyt og eksisterende strategisk materiel er et meget vigtigt middel til hurtig deployering af udstyr til nye og eksisterende missioner og forsvarlig økonomisk forvaltning. Et sådant lager bør oprettes gennem en udbudsprocedure, der fører til en kontrakt mellem Kommissionen og lageroperatøren. Kommissionen har udarbejdet et passende kommissorium for udbudsproceduren i samarbejde med EU-Udenrigstjenesten —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Formål

1.   Med henblik på at sikre en hurtig deployering af udstyr til nuværende og fremtidige civile krisestyringsmissioner styrker Unionen sine kapaciteter, navnlig ved at søge at sikre hurtig og kontinuerlig adgang til vigtige aktiver.

2.   Med henblik herpå træffer Unionen passende foranstaltninger til at forbedre deployeringen og funktionen af sine igangværende og fremtidige civile krisestyringsmissioner gennem oprettelse af et lager med kapacitet til opbevaring af nyt og brugt udstyr til sådanne missioner.

Artikel 2

Oprettelse af et lager

1.   Med henblik på formålene i artikel 1 oprettes et lager. Det placeres i en medlemsstat og opererer i overensstemmelse med kontrakten og kommissoriet i stk. 2.

2.   Kommissionen indgår en kontrakt med tilhørende kommissorium med en lageroperatør, der skal udvælges i overensstemmelse med de relevante udbudsprocedurer og i tæt samarbejde med EU-Udenrigstjenesten.

Artikel 3

Gennemførelse

1.   Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant«) er ansvarlig for gennemførelsen af denne afgørelse.

2.   De nærmere bestemmelser for gennemførelsen af denne afgørelse, herunder kommissoriet for lageret, aftales mellem Kommissionen og den civile operationschef. Sådanne ordninger berører ikke Kommissionens og den civile operationschefs respektive roller i forbindelse med civile krisestyringsmissioner. Navnlig har den civile operationschef adgang til lageret for at udøve teknisk og operationel kontrol med henblik på at sikre deployeringskapaciteten og sikre, at de civile krisestyringsmissioner fungerer korrekt. Den civile operationschef skal også vurdere de brugte aktivers tekniske egnethed til opbevaring og fremtidigt brug samt informere om behovet for at opdatere og forny lagre.

Artikel 4

Finansielle ordninger

1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af denne afgørelse for kontraktens varighed, jf. artikel 2, stk. 2, er 4 312 234 EUR.

2.   Udgifter, der finansieres med det beløb, der henvises til i stk. 1, forvaltes i overensstemmelse med de procedurer og regler, der gælder for Unionens almindelige budget, herunder princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning.

Artikel 5

Rapport

1.   Den højtstående repræsentant aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse to gange om året.

2.   Kommissionen forelægger Rådet oplysninger om de finansielle aspekter af driften af lageret.

Artikel 6

Revision

Denne afgørelse tages op til revision inden udgangen af 2014. Denne revision skal vurdere nytten, effektiviteten og omkostningseffektiviteten af lageret i forbindelse med andre mekanismer til forvaltning af aktiver til civile krisestyringsoperationer.

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

| 14.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 314/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 314/27

---

RÅDETS AFGØRELSE 2012/699/FUSP

af 13. november 2012

om Unionens støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 26, stk. 2, og artikel 31, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (»strategien«), som i kapitel III indeholder en oversigt over foranstaltninger, som skal træffes både i Unionen og i tredjelande for at bekæmpe denne spredning. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (»strategien«), som i kapitel III indeholder en oversigt over foranstaltninger, som skal træffes både i Unionen og i tredjelande for at bekæmpe denne spredning.

| (2) | Unionen er aktivt i gang med at gennemføre strategien og er i færd med at iværksætte de foranstaltninger, der er nævnt i dennes kapitel III, især gennem frigivelse af finansielle midler til støtte for specifikke projekter, der gennemføres af multilaterale institutioner som f.eks. det midlertidige tekniske sekretariat for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (»CTBTO«). |
| --- | --- |

(2)

Unionen er aktivt i gang med at gennemføre strategien og er i færd med at iværksætte de foranstaltninger, der er nævnt i dennes kapitel III, især gennem frigivelse af finansielle midler til støtte for specifikke projekter, der gennemføres af multilaterale institutioner som f.eks. det midlertidige tekniske sekretariat for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (»CTBTO«).

| (3) | Rådet vedtog den 17. november 2003 fælles holdning 2003/805/FUSP om styrkelse af multilaterale aftaler og fremme af deres universelle karakter på området for ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler (1). Ét af målene for denne fælles holdning er at fremme undertegnelsen og ratificeringen af traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger (»CTBT«). |
| --- | --- |

(3)

Rådet vedtog den 17. november 2003 fælles holdning 2003/805/FUSP om styrkelse af multilaterale aftaler og fremme af deres universelle karakter på området for ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler (1). Ét af målene for denne fælles holdning er at fremme undertegnelsen og ratificeringen af traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger (»CTBT«).

| (4) | De stater, der har undertegnet CTBT, har besluttet at nedsætte en forberedende kommission med rets- og handleevne og status af international organisation, der skal varetage en effektiv gennemførelse af CTBT, indtil CTBTO er blevet oprettet. |
| --- | --- |

(4)

De stater, der har undertegnet CTBT, har besluttet at nedsætte en forberedende kommission med rets- og handleevne og status af international organisation, der skal varetage en effektiv gennemførelse af CTBT, indtil CTBTO er blevet oprettet.

| (5) | En snarlig ikrafttrædelse og universalisering af CTBT samt en styrkelse af CTBTO's Forberedende Kommissions overvågnings- og kontrolsystem er vigtige målsætninger i strategien. I denne sammenhæng understregede de atomprøvesprængninger, som Den Demokratiske Folkerepublik Korea foretog i oktober 2006 og maj 2009, yderligere vigtigheden af en snarlig ikrafttrædelse af CTBT og behovet for at fremskynde opbygningen og styrkelsen af CTBT's overvågnings- og kontrolsystem. |
| --- | --- |

(5)

En snarlig ikrafttrædelse og universalisering af CTBT samt en styrkelse af CTBTO's Forberedende Kommissions overvågnings- og kontrolsystem er vigtige målsætninger i strategien. I denne sammenhæng understregede de atomprøvesprængninger, som Den Demokratiske Folkerepublik Korea foretog i oktober 2006 og maj 2009, yderligere vigtigheden af en snarlig ikrafttrædelse af CTBT og behovet for at fremskynde opbygningen og styrkelsen af CTBT's overvågnings- og kontrolsystem.

| (6) | CTBTO's Forberedende Kommission er i gang med at kortlægge, hvorledes dens kontrolordning bedst kan styrkes, herunder ved udvikling af kapaciteter inden for ædelgasovervågning og bestræbelser på fuldt ud at inddrage CTBT-signatarstater i gennemførelsen af kontrolordningen. |
| --- | --- |

(6)

CTBTO's Forberedende Kommission er i gang med at kortlægge, hvorledes dens kontrolordning bedst kan styrkes, herunder ved udvikling af kapaciteter inden for ædelgasovervågning og bestræbelser på fuldt ud at inddrage CTBT-signatarstater i gennemførelsen af kontrolordningen.

| (7) | Inden for rammerne af gennemførelsen af strategien har Rådet vedtaget tre fælles aktioner og en afgørelse om støtte til aktiviteter i CTBTO's Forberedende Kommission, nemlig fælles aktion 2006/243/FUSP (2) inden for uddannelse og kapacitetsopbygning til kontrol og fælles aktion 2007/468/FUSP (3), fælles aktion 2008/588/FUSP (4) og afgørelse 2010/461/FUSP (5) med henblik på at styrke CTBTO's Forberedende Kommissions overvågnings- og kontrolkapaciteter. |
| --- | --- |

(7)

Inden for rammerne af gennemførelsen af strategien har Rådet vedtaget tre fælles aktioner og en afgørelse om støtte til aktiviteter i CTBTO's Forberedende Kommission, nemlig fælles aktion 2006/243/FUSP (2) inden for uddannelse og kapacitetsopbygning til kontrol og fælles aktion 2007/468/FUSP (3), fælles aktion 2008/588/FUSP (4) og afgørelse 2010/461/FUSP (5) med henblik på at styrke CTBTO's Forberedende Kommissions overvågnings- og kontrolkapaciteter.

| (8) | Nævnte støtte fra Unionen bør fortsættes. |
| --- | --- |

(8)

Nævnte støtte fra Unionen bør fortsættes.

| (9) | Den tekniske gennemførelse af denne afgørelse bør varetages af CTBTO's Forberedende Kommission, som på baggrund af dens enestående erfaring og kapaciteter gennem netværket for det internationale overvågningssystem (omfattende mere end 280 anlæg i 85 lande) og Det Internationale Datacenter er den eneste internationale organisation, der er i stand til og har legitimitet til at gennemføre denne afgørelse. De projekter, som støttes af Unionen, kan kun finansieres gennem bidrag uden for budgettet til CTBTO's Forberedende Kommission — |
| --- | --- |

(9)

Den tekniske gennemførelse af denne afgørelse bør varetages af CTBTO's Forberedende Kommission, som på baggrund af dens enestående erfaring og kapaciteter gennem netværket for det internationale overvågningssystem (omfattende mere end 280 anlæg i 85 lande) og Det Internationale Datacenter er den eneste internationale organisation, der er i stand til og har legitimitet til at gennemføre denne afgørelse. De projekter, som støttes af Unionen, kan kun finansieres gennem bidrag uden for budgettet til CTBTO's Forberedende Kommission —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Med henblik på at sikre den fortsatte og praktiske gennemførelse af visse af elementerne i strategien støtter Unionen CTBTO's Forberedende Kommissions aktiviteter for at fremme følgende målsætninger:

| a) | at styrke CTBT's overvågnings- og kontrolsystems kapaciteter, herunder inden for detektion af radionuklider |
| --- | --- |

a)

at styrke CTBT's overvågnings- og kontrolsystems kapaciteter, herunder inden for detektion af radionuklider

| b) | at styrke CTBT-signatarstaternes kapaciteter til at opfylde deres kontrolforpligtelser i henhold til CTBT og til at drage fuld nytte af deltagelsen i CTBT-ordningen. |
| --- | --- |

b)

at styrke CTBT-signatarstaternes kapaciteter til at opfylde deres kontrolforpligtelser i henhold til CTBT og til at drage fuld nytte af deltagelsen i CTBT-ordningen.

2.   De projekter, Unionen skal støtte, skal have følgende specifikke målsætninger:

| a) | at yde teknisk bistand til lande i Østeuropa, Latinamerika og Caribien, Sydøstasien, Stillehavsområdet og Fjernøsten for at muliggøre, at de kan deltage fuldt ud i og bidrage til CTBT overvågnings- og kontrolsystemet |
| --- | --- |

a)

at yde teknisk bistand til lande i Østeuropa, Latinamerika og Caribien, Sydøstasien, Stillehavsområdet og Fjernøsten for at muliggøre, at de kan deltage fuldt ud i og bidrage til CTBT overvågnings- og kontrolsystemet

| b) | at støtte det internationale overvågningssystem med henblik på at forbedre detektionen af eventuelle atomsprængninger, navnlig gennem støtte til udvalgte seismiske hjælpestationer samt baggrundsmåling og modvirkning af radioaktivt xenon |
| --- | --- |

b)

at støtte det internationale overvågningssystem med henblik på at forbedre detektionen af eventuelle atomsprængninger, navnlig gennem støtte til udvalgte seismiske hjælpestationer samt baggrundsmåling og modvirkning af radioaktivt xenon

| c) | at styrke CTBTO's Forberedende Kommissions kontrolkapaciteter inden for inspektioner på stedet, navnlig for at støtte forberedelsen og gennemførelsen af det næste integrerede feltforsøg |
| --- | --- |

c)

at styrke CTBTO's Forberedende Kommissions kontrolkapaciteter inden for inspektioner på stedet, navnlig for at støtte forberedelsen og gennemførelsen af det næste integrerede feltforsøg

| d) | at støtte udbredelsen af CTBT og den langsigtede bæredygtighed af dens kontrolordning gennem initiativet til udvikling af kapacitet, der er fokuseret på udvalgte uddannelsesprogrammer, der udbydes globalt, herunder programmer, som afholdes af CTBTO's Forberedende Kommission. |
| --- | --- |

d)

at støtte udbredelsen af CTBT og den langsigtede bæredygtighed af dens kontrolordning gennem initiativet til udvikling af kapacitet, der er fokuseret på udvalgte uddannelsesprogrammer, der udbydes globalt, herunder programmer, som afholdes af CTBTO's Forberedende Kommission.

Disse projekter skal gennemføres til fordel for alle CTBT-signatarstater.

Bilaget indeholder en detaljeret beskrivelse af projekterne.

Artikel 2

1.   Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant«) har ansvaret for gennemførelsen af denne afgørelse.

2.   Den tekniske gennemførelse af de projekter, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, gennemføres af CTBTO's Forberedende Kommission. Den udfører sin opgave under tilsyn af den højtstående repræsentant. Med henblik herpå indgår den højtstående repræsentant de nødvendige arrangementer med CTBTO's Forberedende Kommission.

Artikel 3

1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter er på 5 185 028 EUR.

2.   De udgifter, der finansieres med det i stk. 1 nævnte beløb, forvaltes efter de procedurer og regler, der gælder for Unionens budget.

3.   Kommissionen overvåger, at det i stk. 1 omhandlede finansielle referencegrundlag forvaltes korrekt. Med henblik herpå indgår den en finansieringsaftale med CTBTO's Forberedende Kommission. Finansieringsaftalen skal fastsætte, at CTBTO's Forberedende Kommission skal sikre, at Unionens bidrag til projektet bliver synligt i en grad, der står i forhold til bidragets størrelse.

4.   Kommissionen bestræber sig på at indgå den finansieringsaftale, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for indgåelsen af finansieringsaftalen.

Artikel 4

1.   Den højtstående repræsentant aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige rapporter fra CTBTO's Forberedende Kommission. Disse rapporter danner grundlag for den evaluering, der udføres af Rådet.

2.   Kommissionen oplyser om de finansielle aspekter af gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter.

Artikel 5

Denne afgørelse træder i kraft på datoen for vedtagelsen.

Den udløber 24 måneder efter datoen for indgåelsen af den i artikel 3, stk. 3, nævnte finansieringsaftale eller seks måneder efter datoen for ikrafttrædelsen, hvis der ikke forinden er indgået en finansieringsaftale.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EUT L 302 af 20.11.2003, s. 34.

1

(2)  EUT L 88 af 25.3.2006, s. 68.

2

(3)  EUT L 176 af 6.7.2007, s. 31.

3

(4)  EUT L 189 af 17.7.2008, s. 28.

4

(5)  EUT L 219 af 20.8.2010, s. 7.

5

---

BILAG

Unionens støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter, fremme mulighederne for tidlig ikrafttrædelse og universalisering af CTBT og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben

1.   INDLEDNING

Opbygningen af et velfungerende overvågnings- og kontrolsystem for CTBTO's Forberedende Kommission (»den forberedende kommission«) er et vigtigt element i forberedelsen af gennemførelsen af CTBT, når den er trådt i kraft. Udviklingen af den forberedende kommissions kapaciteter inden for området ædelgasovervågning er et vigtigt redskab til at vurdere, om en observeret eksplosion er en atomprøvesprængning. Endvidere afhænger CTBT's overvågnings- og kontrolsystems funktions- og ydeevne af, at alle CTBT-signatarstater yder et bidrag. Det er derfor vigtigt at sætte CTBT-signatarstaterne i stand til fuldt ud at deltage i og bidrage til CTBT's overvågnings- og kontrolsystem. Arbejdet med at gennemføre denne afgørelse spiller også en vigtig rolle for bedre udsigter til snarlig ikrafttrædelse og universalisering af CTBT.

Projekterne beskrevet i denne afgørelse vil bidrage markant til at nå målsætningerne i EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben.

Med henblik herpå vil Unionen støtte følgende seks projekter:

| 1) | levering af teknisk bistand og kapacitetsopbygning til CTBT-signatarstaterne med henblik på at gøre dem i stand til fuldt ud at deltage i og bidrage til gennemførelsen af CTBT's kontrolordning |
| --- | --- |

1)

levering af teknisk bistand og kapacitetsopbygning til CTBT-signatarstaterne med henblik på at gøre dem i stand til fuldt ud at deltage i og bidrage til gennemførelsen af CTBT's kontrolordning

| 2) | udvikling af kapacitet til fremtidige generationer af eksperter i CTBT gennem initiativet til udvikling af kapacitet (CDI) |
| --- | --- |

2)

udvikling af kapacitet til fremtidige generationer af eksperter i CTBT gennem initiativet til udvikling af kapacitet (CDI)

| 3) | forbedring af den atmosfæriske transportmodel (ATM) |
| --- | --- |

3)

forbedring af den atmosfæriske transportmodel (ATM)

| 4) | karakterisering og modvirkning af radioaktiv xenon |
| --- | --- |

4)

karakterisering og modvirkning af radioaktiv xenon

| 5) | støtte til det integrerede feltforsøg i 2014 (IFE14) gennem udvikling af et integreret multispektralt array |
| --- | --- |

5)

støtte til det integrerede feltforsøg i 2014 (IFE14) gennem udvikling af et integreret multispektralt array

| 6) | bedre understøttelse af certificerede seismiske hjælpestationer i det internationale overvågningssystem (IMS). |
| --- | --- |

6)

bedre understøttelse af certificerede seismiske hjælpestationer i det internationale overvågningssystem (IMS).

Udsigterne for CTBT's ikrafttræden er blevet bedre takket være et gunstigere politisk klima, hvilket også understøttes af nye undertegnelser og ratificeringer af CTBT, herunder af Indonesien, som er en af staterne nævnt i bilag 2 til CTBT. På grund af denne positive dynamik bør der i de kommende år sættes et større og nødvendigt fokus på både at færdiggøre opbygningen af CTBT-kontrolordningen, sikre, at det er driftsklart og operationelt, og fortsætte arbejdet hen imod ikrafttrædelsen og universaliseringen af CTBT. De atomprøvesprængninger, som Den Demokratiske Folkerepublik Korea udførte i oktober 2006 og maj 2009, viste ikke blot betydningen af et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger, men fremhævede også behovet for en effektiv kontrolordning til at overvåge, at et sådant forbud bliver overholdt. En fuldt operationel og troværdig CTBT-kontrolordning vil give det internationale samfund et pålideligt og uafhængigt middel til at sikre, at dette forbud respekteres.

CTBTO-data spiller desuden en afgørende rolle i forbindelse med rettidig tsunamivarsling og vurdering af spredningen af radioaktive emissioner efter kernekraftulykken på Fukushimaværket i marts 2011.

Ved at støtte disse projekter styrkes målsætningerne for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Gennemførelsen af disse komplekse projekter vil bidrage markant til at forbedre effektive multilaterale reaktioner på nuværende sikkerhedsmæssige udfordringer. Disse projekter vil navnlig fremme målene for EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben, herunder den yderligere universalisering og styrkelse af de normer, der er indeholdt i CTBT samt af dens kontrolordning. Den forberedende kommission er ved at udvikle IMS for at sikre, at alle atomsprængninger detekteres. Den forberedende kommission er på baggrund af dens enestående ekspertise gennem et verdensomspændende netværk, som omfatter mere end 280 anlæg i 85 lande, og Det Internationale Datacenter (IDC), den eneste organisation, der har kapacitet til at gennemføre disse projekter, som kun kan finansieres gennem bidrag uden for budgettet til den forberedende kommission.

I fælles aktion 2006/243/FUSP, fælles aktion 2007/468/FUSP, fælles aktion 2008/588/FUSP og afgørelse 2010/461/FUSP støtter Unionen følgende: Oprettelsen af et e-læringsuddannelsesprogram, det integrerede feltforsøg 2008 med hensyn til inspektioner på stedet (OSI), vurdering og måling af radioaktivt xenon, teknisk bistand til Afrika, Latinamerika og Caribien, seismiske hjælpestationer, styrket samarbejde med det videnskabelige samfund og styrkelse af kapaciteter til OSI gennem udvikling af et ædelgasdetektionssystem. De projekter, der henvises til i denne afgørelse, bygger på tidligere projekter under fælles aktioner og på de fremskridt, der blev gjort i forbindelse med gennemførelsen heraf. De projekter, der henvises til i denne afgørelse, blev udarbejdet på en måde, så der undgås eventuelt sammenfald med afgørelse 2010/461/FUSP. Nogle af dem omfatter elementer, som minder om aktiviteter, der er gennemført under tidligere fælles aktioner, men som har et andet materielt anvendelsesområde eller er rettet mod andre modtagerlande eller -regioner.

De seks projekter til støtte for aktiviteterne i den forberedende kommission nævnt ovenfor vil blive gennemført og styret af dens midlertidige tekniske sekretariat (PTS).

2.   PROJEKTBESKRIVELSE

2.1.   Projekt 1: Teknisk bistand og kapacitetsopbygning

2.1.1.   Baggrund

Et af de unikke træk ved CTBT's kontrolordning inden for ikkespredning og nedrustning er realtidsfremsendelsen af overholdelsesrelevante oplysninger direkte til CTBT-signatarstater. Ud over det primære kontrolformål med CTBT's overvågnings- og kontrolsystem er IMS' teknologier og data til betydelig nytte for civile og statslige agenturer i deres analyser af (for eksempel) jordskælv, vulkanudbrud, undersøiske eksplosioner, klimaændringer og tsunamier.

Mens interessen i udviklingslandene for at etablere nationale datacentre (NDC) er steget betydeligt i de seneste år — der har siden 2008 været en stigning i antallet af abonnenter på IDC på ca. 36 — har mange udviklingslande endnu ikke fuld adgang til CTBT's overvågnings- og kontrolsystem.

Den forberedende kommission gør derfor en yderligere indsats for at øge antallet af etablerede NDC'er, antallet af sikre signatarkonti (SSA) og antallet af autoriserede brugere. Det gælder især de 62 resterende CTBT-signatarstater, som endnu ikke har adgang til IMS-data og IDC-produkter (25 i Afrika, 9 i Latinamerika, 6 i Mellemøsten og Sydasien, 12 i Sydøstasien, Stillehavsområdet og Fjernøsten, 3 i Østeuropa og 7 i Nordamerika og Vesteuropa). Denne indsats er rettet mod dem, der har brug for teknisk støtte for at øge deres anvendelse af disse data og produkter.

Til understøttelse af NDC'ernes aktiviteter må de nødvendige ressourcer til anlæggets drift tilvejebringes af modtagerlandene. Modtagerlandenes indsats anses for at være en forudsætning for, at dette projekt kan lykkes.

Dette projekt består af fire indbyrdes supplerende komponenter, som forbedrer anvendelsesområdet og rækkevidden af den forberedende kommissions nuværende evne til at opbygge kapacitet. Projektet bygger på den eksisterende ramme, som omfatter levering af uddannelse og udstyr inden for kapacitetsopbygning til udviklingslande, herunder lande og regioner, som endnu ikke har modtaget denne form for støtte, og ved at udvide anvendelsesområdet til også at omfatte uddannelse i overvågning af radionuklider og ATM. Der udvikles og udbredes software til behandling af bølgeformede data fra seismiske og hydroakustiske data samt infralydsdata i realtid. Et nyt stipendiatprogram vil fremme udveksling af viden og samarbejde mellem staterne, mens videnskabelig forskning og samarbejde støttes af det virtuelle dataundersøgelsescenter (vDEC).

2.1.2.   Projektets anvendelsesområde

Dette projekt består af følgende fire komponenter, som skal gennemføres på en integreret måde for at forstærke hinanden:

| 1. | Komponent 1:
  Integration af CTBT-signatarstater i Østeuropa, Latinamerika og Caribien, Sydøstasien, Stillehavsområdet og Fjernøsten for at muliggøre, at de kan deltage fuldt ud i og bidrage til gennemførelsen af CTBT's kontrolordning og nødsituations- og katastrofeindsats samt den relaterede videnskabelige udvikling. |
| --- | --- |

1.

Komponent 1:

Integration af CTBT-signatarstater i Østeuropa, Latinamerika og Caribien, Sydøstasien, Stillehavsområdet og Fjernøsten for at muliggøre, at de kan deltage fuldt ud i og bidrage til gennemførelsen af CTBT's kontrolordning og nødsituations- og katastrofeindsats samt den relaterede videnskabelige udvikling.

| 2. | Komponent 2:
  Udvikling og udbredelse af softwarepakken Seiscomp 3 (SC3) til NDC'er med henblik på behandling af alle typer bølgeformede data i realtid. |
| --- | --- |

2.

Komponent 2:

Udvikling og udbredelse af softwarepakken Seiscomp 3 (SC3) til NDC'er med henblik på behandling af alle typer bølgeformede data i realtid.

| 3. | Komponent 3:
  Udvikling og udbredelse af et stipendiatprogram for at udvide den forberedende kommissions videnbase og forståelse ved at benytte den viden og ekspertise, som personalet i NDC'er og på stationerne har opbygget, og støtte til fremme af udveksling af viden og samarbejde mellem staterne med PTS som fungerende koordinator. |
| --- | --- |

3.

Komponent 3:

Udvikling og udbredelse af et stipendiatprogram for at udvide den forberedende kommissions videnbase og forståelse ved at benytte den viden og ekspertise, som personalet i NDC'er og på stationerne har opbygget, og støtte til fremme af udveksling af viden og samarbejde mellem staterne med PTS som fungerende koordinator.

| 4. | Komponent 4:
  Opretholdelse og udbredelse af vDEC, som er en platform for videnskabelig forskning og videnskabeligt samarbejde, der benytter IMS-data og IDC-produkter. |
| --- | --- |

4.

Komponent 4:

Opretholdelse og udbredelse af vDEC, som er en platform for videnskabelig forskning og videnskabeligt samarbejde, der benytter IMS-data og IDC-produkter.

Komponent 1:

Denne komponent er en opfølgning af den forberedende kommissions tekniske bistandsprogrammer, og den udvider den tekniske bistand til at omfatte andre lande i Latinamerika og Caribien og to andre regioner (Østeuropa samt Sydøstasien, Stillehavsområdet og Fjernøsten).

PTS vil udpege tekniske eksperter og stille dem til rådighed som konsulenter, der skal koordinere alle aktiviteter i samråd med og med forbehold af godkendelse af IDC-ledelsen. Denne komponent omfatter følgende tre elementer:

| | Element 1: Omfattende evaluering: Der vil blive gennemført en evaluering i potentielle modtagerstater med henblik på at vurdere kendskabet til og anvendelsen af PTS-data og -produkter. Dette vil omfatte procesevaluering og, hvis det er relevant, besøg i de omfattede lande for at forstå de aktuelle behov og synspunkter og for at øge kendskabet til PTS-data og -produkter, herunder deres potentielle anvendelse til civile og videnskabelige formål. Endvidere vil der blive etableret kontakt til andre relevante institutioner i hvert land, der kan have gavn af at anvende PTS-data og -produkter. Netværkssamarbejdet mellem den nationale myndighed og relevante institutioner vil blive lettet i nødvendigt omfang. I tilfælde, hvor der findes et NDC, vil hvert NDC's status blive vurderet for så vidt angår personale og infrastruktur (herunder computer- og internetinfrastruktur) med henblik på at udforme de aktiviteter, der skal prioriteres. For at sikre optimal virkning af komponent 2 sættes der særlig fokus på den nuværende udbredelse og brug af SC3.
  Hvis det er relevant, vil ovennævnte evaluering blive suppleret af regionale workshopper. På disse workshopper vil der være en mulighed for at forklare NDC'ernes rolle og funktioner inden for rammerne af CTBT og vurdere vidensniveauet og behovene i de deltagende lande. |
| --- | --- |

Element 1: Omfattende evaluering: Der vil blive gennemført en evaluering i potentielle modtagerstater med henblik på at vurdere kendskabet til og anvendelsen af PTS-data og -produkter. Dette vil omfatte procesevaluering og, hvis det er relevant, besøg i de omfattede lande for at forstå de aktuelle behov og synspunkter og for at øge kendskabet til PTS-data og -produkter, herunder deres potentielle anvendelse til civile og videnskabelige formål. Endvidere vil der blive etableret kontakt til andre relevante institutioner i hvert land, der kan have gavn af at anvende PTS-data og -produkter. Netværkssamarbejdet mellem den nationale myndighed og relevante institutioner vil blive lettet i nødvendigt omfang. I tilfælde, hvor der findes et NDC, vil hvert NDC's status blive vurderet for så vidt angår personale og infrastruktur (herunder computer- og internetinfrastruktur) med henblik på at udforme de aktiviteter, der skal prioriteres. For at sikre optimal virkning af komponent 2 sættes der særlig fokus på den nuværende udbredelse og brug af SC3.

Hvis det er relevant, vil ovennævnte evaluering blive suppleret af regionale workshopper. På disse workshopper vil der være en mulighed for at forklare NDC'ernes rolle og funktioner inden for rammerne af CTBT og vurdere vidensniveauet og behovene i de deltagende lande.

| | Element 2: Uddannelse og teknisk bistand: Der vil blive afholdt regionale kurser med deltagelse af medarbejdere fra de institutioner, der er udpeget i element 1. Denne uddannelse vil omhandle teknisk instruktion i PTS-data og -produkter. Under uddannelsen vil deltagerne arbejde med PTS-software udviklet til NDC'er, der kan anvendes til at få adgang til og analysere PTS-data og -produkter.
  Anvendelsesområdet udvides, så det omfatter teknologier, der anvender radionuklider og ATM teknologier. Desuden vil nogle lande være en del af pilotprojektet SC3 (som beskrevet i komponent 2). Denne uddannelse vil også give anledning til at fremme samarbejdet blandt tekniske medarbejdere ved relevante institutter i regionen.
  Derefter vil der blive ydet omfattende teknisk støtte til udvalgte NDC'er for at hjælpe dem med at anvende de indhøstede erfaringer fra den regionale uddannelse af specifikke NDC'er. Denne støtte vil blive skræddersyet på grundlag af NDC'ernes behov og NDC-personalets kvalifikationer og under hensyntagen til andre specifikke forhold (anvendelsesområder for data og produkter, sprog osv.). Deltagerne vil installere og konfigurere NDC-software med bistand fra den tekniske ekspert og fastlægge en ordning for rutinemæssig indsamling, behandling og analyse af data samt rapportering, afhængig af den nationale myndigheds behov. Endvidere vil der blive leveret basisudstyr til et NDC, herunder computerhardware og ydre enheder, til visse lande på grundlag af deres anslåede behov. Hvis der leveres udstyr, vil den tekniske ekspert også sørge for uddannelse i installation, vedligeholdelse og drift af det pågældende udstyr. |
| --- | --- |

Element 2: Uddannelse og teknisk bistand: Der vil blive afholdt regionale kurser med deltagelse af medarbejdere fra de institutioner, der er udpeget i element 1. Denne uddannelse vil omhandle teknisk instruktion i PTS-data og -produkter. Under uddannelsen vil deltagerne arbejde med PTS-software udviklet til NDC'er, der kan anvendes til at få adgang til og analysere PTS-data og -produkter.

Anvendelsesområdet udvides, så det omfatter teknologier, der anvender radionuklider og ATM teknologier. Desuden vil nogle lande være en del af pilotprojektet SC3 (som beskrevet i komponent 2). Denne uddannelse vil også give anledning til at fremme samarbejdet blandt tekniske medarbejdere ved relevante institutter i regionen.

Derefter vil der blive ydet omfattende teknisk støtte til udvalgte NDC'er for at hjælpe dem med at anvende de indhøstede erfaringer fra den regionale uddannelse af specifikke NDC'er. Denne støtte vil blive skræddersyet på grundlag af NDC'ernes behov og NDC-personalets kvalifikationer og under hensyntagen til andre specifikke forhold (anvendelsesområder for data og produkter, sprog osv.). Deltagerne vil installere og konfigurere NDC-software med bistand fra den tekniske ekspert og fastlægge en ordning for rutinemæssig indsamling, behandling og analyse af data samt rapportering, afhængig af den nationale myndigheds behov. Endvidere vil der blive leveret basisudstyr til et NDC, herunder computerhardware og ydre enheder, til visse lande på grundlag af deres anslåede behov. Hvis der leveres udstyr, vil den tekniske ekspert også sørge for uddannelse i installation, vedligeholdelse og drift af det pågældende udstyr.

| | Element 3: Opfølgning: For at konsolidere de opnåede færdigheder og/eller udfylde resterende huller vil der blive aflagt opfølgningsbesøg i modtagerlandene for at vurdere, hvordan deltagerne bruger det, de har lært på kurserne i element 2. Formålet med disse opfølgende besøg er at sikre, at det lokale tekniske personale har rutine i at anvende PTS-data og -produkter.
  Besøgene vil blive skræddersyet på grundlag af lokale behov og færdigheder med henblik på bæredygtighed, så aktiviteterne kan fortsætte også efter projektets afslutning. En afsluttende samlet rapport for hvert modtagerland vil danne grundlag for yderligere opfølgningsaktiviteter i de enkelte lande. |
| --- | --- |

Element 3: Opfølgning: For at konsolidere de opnåede færdigheder og/eller udfylde resterende huller vil der blive aflagt opfølgningsbesøg i modtagerlandene for at vurdere, hvordan deltagerne bruger det, de har lært på kurserne i element 2. Formålet med disse opfølgende besøg er at sikre, at det lokale tekniske personale har rutine i at anvende PTS-data og -produkter.

Besøgene vil blive skræddersyet på grundlag af lokale behov og færdigheder med henblik på bæredygtighed, så aktiviteterne kan fortsætte også efter projektets afslutning. En afsluttende samlet rapport for hvert modtagerland vil danne grundlag for yderligere opfølgningsaktiviteter i de enkelte lande.

Som i afgørelse 2010/461/FUSP vil dette projekt omfatte levering af regional gruppeuddannelse i behandling af IMS-data og analyse af IDC-produkter samt af basisudstyr efter behov. Der vil så vidt muligt blive etableret skræddersyet uddannelse og kapacitetsopbyggende aktiviteter for modtagerstater, hvor der er fastlagt og vurderet særlige behov med hensyn til etablering af NDC'er og sikre signatarkonti samt med hensyn til systemets civile og videnskabelige fordele.

Alle aktiviteter i modtagerlandene vil blive udført i tæt samordning med og med støtte fra PTS for at sikre effektivitet og bæredygtighed i uddannelsesindsatsen og andet kapacitetsopbyggende arbejde, der gennemføres under projektet. Dette vil desuden sikre tilstrækkelig harmonisering med aktiviteter, som er gennemført under tidligere rådsafgørelser/fælles aktioner og inden for rammerne af den forberedende kommissions beføjelser.

Under anvendelsen af ovennævnte kriterier forventer PTS at gennemføre aktiviteter i så mange af nedennævnte stater som muligt, idet PTS foretager en forudgående vurdering af gennemførligheden under hensyn til de lokale forhold på det pågældende tidspunkt:

| i) | Latinamerika og Caribien: Staterne er anført, men ikke udvalgt til at blive omfattet af afgørelse 2010/461/FUSP (Antigua og Barbuda, Barbados, Bahamas, Belize, Bolivia, Costa Rica, Den Dominikanske Republik, Ecuador, El Salvador, Grenada, Guatemala, Guyana, Haiti, Honduras, Jamaica, Panama, Paraguay, Surinam og Uruguay) foruden Brasilien, Chile, Colombia, Cuba, Dominica, Mexico, Nicaragua, Peru, Saint Lucia, Saint Vincent og Grenadinerne, Trinidad og Tobago samt Venezuela. |
| --- | --- |

i)

Latinamerika og Caribien: Staterne er anført, men ikke udvalgt til at blive omfattet af afgørelse 2010/461/FUSP (Antigua og Barbuda, Barbados, Bahamas, Belize, Bolivia, Costa Rica, Den Dominikanske Republik, Ecuador, El Salvador, Grenada, Guatemala, Guyana, Haiti, Honduras, Jamaica, Panama, Paraguay, Surinam og Uruguay) foruden Brasilien, Chile, Colombia, Cuba, Dominica, Mexico, Nicaragua, Peru, Saint Lucia, Saint Vincent og Grenadinerne, Trinidad og Tobago samt Venezuela.

| ii) | Østeuropa: Albanien, Armenien, Aserbajdsjan, Hviderusland, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Kroatien, Estland, Georgien, Ungarn, Letland, Litauen, Montenegro, Polen, Republikken Moldova, Rumænien, Serbien, Slovakiet og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. |
| --- | --- |

ii)

Østeuropa: Albanien, Armenien, Aserbajdsjan, Hviderusland, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Kroatien, Estland, Georgien, Ungarn, Letland, Litauen, Montenegro, Polen, Republikken Moldova, Rumænien, Serbien, Slovakiet og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.

| iii) | Sydøstasien, Stillehavsområdet og Fjernøsten: Negara Brunei Darussalam, Cambodia, Cookøerne, Fiji, Kiribati, Den Demokratiske Folkerepublik Laos, Marshalløerne, Mikronesiens Forenede Stater, Mongoliet, Myanmar, Nauru, Niue, Palau, Papua Ny Guinea, Filippinerne, Samoa, Singapore, Salomonøerne, Thailand, Timor-Leste, Tonga, Tuvalu, Vanuatu og Vietnam. |
| --- | --- |

iii)

Sydøstasien, Stillehavsområdet og Fjernøsten: Negara Brunei Darussalam, Cambodia, Cookøerne, Fiji, Kiribati, Den Demokratiske Folkerepublik Laos, Marshalløerne, Mikronesiens Forenede Stater, Mongoliet, Myanmar, Nauru, Niue, Palau, Papua Ny Guinea, Filippinerne, Samoa, Singapore, Salomonøerne, Thailand, Timor-Leste, Tonga, Tuvalu, Vanuatu og Vietnam.

Komponent 2: SC3-softwarepakke:

Denne komponent tilbyder en brugervenlig, åben, integreret platform, der anvender SC3, som er en softwarepakke, der allerede anvendes bredt inden for seismologi og tsunamivarsling i forbindelse med nødsituations- og katastrofeindsats sammen med specifik software til arraybehandling (PMCC, Fk) og interaktive vurderingsværktøjer (geotool, Jade). Softwaren er velegnet til NDC'ernes behov med hensyn til automatisk modtagelse og behandling af bølgeformede data, arraybehandling, automatisk bulletinfrembringelse og interaktiv datavurdering.

Med hensyn til kapacitetsudvikling findes der allerede en stor gruppe af SC3-brugere i NDC'erne og i andre institutioner. Denne integrerede platform vil, når den er bredt implementeret, tiltrække gruppen af nye NDC'er og fremskynde deres kapacitetsudvikling. SC3 gør det ligeledes let for NDC'erne at udveksle data. Formatet anvendes bredt i det internationale samfund, og anvendelse i NDC'erne og IDC'erne vil markant fremme og forenkle dataudvekslingerne, også i realtid (som på nuværende tidspunkt ikke er indeholdt i softwarepakken »NDC in a box«).

Det er blevet nævnt mange gange, at der er en stærk forbindelse mellem en aktiv NDC og velfungerende stationer. Derfor bør en udvikling af SC3-softwarepakken være en betydelig hjælp til støtte til seismiske hjælpestationer. På lang sigt vil implementeringen af SC3 muliggøre udviklingen af NDC'erne, så de effektivt kan anvende deres stationsdata og konstant observere driftsstatus.

Denne komponent fokuserer på softwareudvikling og -implementering, herunder udrulning og uddannelse.

I starten af projektet vil der blive leveret uddannelse, og systemet vil blive udrullet i nogle få udvalgte pilotlande, hvor der er institutioner, som har demonstreret, at de har tilstrækkelig teknisk kapacitet til og er interesserede i at deltage (f.eks. i Afrika, Østeuropa, Latinamerika og Sydøstasien, Stillehavsområdet og Fjernøsten).

Komponent 3: Stipendiatprogram:

Målene med stipendiatprogrammet er at udvikle den næste generation af videnskabeligt talent inden for overvågning af atomsprængninger, støtte de nationale foretagender og på samme tid fokusere på videnskabelige forskningsbehov, som er altafgørende for at forbedre de nuværende CTBT-kontrolkapaciteter og -applikationer inden for katastrofebegrænsning og geovidenskab.

I den indledende fase af stipendiatprogrammet skal der findes potentielle partnere, som skal være værter for gæstestipendiaterne. PTS gennemfører dette ved at offentliggøre stipendiatprogrammet og tage kontakt til NDC'er, universiteter og andre potentielle partnere for at indkredse de kompetenceområder, som de kan tilbyde som vært for stipendiaterne. Institutioner, som før har draget fordel af fælles aktion 2008/588/FUSP og afgørelse 2010/461/FUSP og af andre IMS-/IDC-aktiviteter, som f.eks. tekniske møder, ekspertmøder og workshopper, og som har opbygget ekspertise, vil blive opfordret til at ansøge om at blive værtsinstitutioner.

Mulighederne for stipendiater annonceres af PTS, hvilket omfatter de kompetenceområder, som støttes af værtsinstitutionerne. Kandidaterne vil i deres ansøgninger blive bedt om at beskrive deres projekt, og hvordan det inddrager de annoncerede kompetencer. Kandidaterne og forslagene evalueres og udvælges af PTS, muligvis med ændringer i henhold til PTS' behov. Hver stipendiat skal aflægge jævnlige rapporter til PTS angående resultater og feedback. Ekspertmøder, konferencen »CTBTO Science, Technology and Innovation 2013« og lignende arrangementer vil blive benyttet til at udbrede dette projekt, at opfordre til deltagelse og at tilbyde steder, hvor stipendiaterne kan fremvise deres resultater. Dette projekt er udarbejdet med henblik på at bruge ekstern ekspertise som styrkemultiplikator under hensyntagen til de tilgængelige PTS-personaleressourcer.

Komponent 4: vDEC

vDEC-udviklingsplatformen (hardware og software) leverer en platform for videnskabelig udveksling, som giver forskere, der arbejder med procesforbedring ved et IDC, adgang til et stort arkiv for parametriske, bølgeformede og radionuklide data. vDEC giver også adgang til software og testudgaver af procespipelines for at kunne indføje og afprøve alternative moduler.

SC3 vil navnlig blive implementeret i vDEC i løbet af udviklings- og testfasen. vDEC leverer også en platform for integration af yderligere data i IMS-data med henblik på undersøgelse af forbedringer som følge af denne tilføjelse. Der lægges særlig vægt på at gøre vDEC tilgængelig for stipendiater, som udvælges i henhold til komponent 3, som det er nødvendigt.

Finansieringen vil blive anvendt til at indgå kontrakter om eksperttjenester for at støtte forskere, der arbejder med vDEC, og sikre, at systemet fungerer korrekt.

2.1.3.   Fordele og resultater

Flere udviklingslande vil få mulighed for at opfylde deres kontrolforpligtelser i henhold til CTBT og gøre brug af IMS-data og IDC-produkter. Den tekniske bistand og uddannelse vil blive udvidet til at omfatte yderligere lande i Latinamerika og Caribien og til to andre regioner (Østeuropa samt Sydøstasien, Stillehavsområdet og Fjernøsten).

Anvendelsesområdet for dataapplikationer til kapacitetsopbygning vil blive gjort bredere gennem udvikling og fremme af en integreret softwareplatform rundt om SC3. Denne software udvides, så den kan behandle hydroakustiske data og infralydsdata. Da SC3 allerede er vidt udbredt og fremmer nem dataudveksling, vil det være et instrument til at nå ud til mange flere NDC'er og andre foretagender end før.

Der oprettes et stipendiatprogram for den næste generation af videnskabeligt talent inden for overvågning af atomsprængninger for at støtte de nationale foretagender og på samme tid fokusere på videnskabelige forskningsbehov, som er altafgørende for CTBT's kontrol og for civile og videnskabelige applikationer.

vDEC-platformen, som leverer en platform for videnskabelig udveksling, vedligeholdes og udvides, således at den kommer til at omfatte SC3-platformen.

2.2.   Projekt 2: Udvikling af kapacitet for fremtidige generationer af eksperter i CTBT — initiativet til udvikling af kapacitet (CDI)

2.2.1.   Baggrund

CDI, der blev oprettet i 2010, udgør et centralt element i den forberedende kommissions uddannelsesaktiviteter, der tager sigte på at opbygge og vedligeholde den fornødne kapacitet i forbindelse med CTBT og dens kontrolordnings tekniske, videnskabelige, retlige og politiske aspekter. Det er baseret på en anerkendelse af, at CTBT's ikrafttrædelse og universalisering og styrkelsen af kontrolordningen afhænger af en aktiv og bevidst inddragelse af fremtidige generationer af politiske, juridiske og tekniske eksperter, navnlig fra udviklingslandene.

2.2.2.   Projektets anvendelsesområde

I lyset af den fortsatte udsættelse af CTBT's ikrafttrædelse er det afgørende at bevare både den politiske støtte til CTBT og den tekniske ekspertise inden for alle aspekter af CTBT. Ved at udvide puljen af ekspertise til at omfatte andre end de traditionelle interessenter vil CDI give flere muligheder for at deltage i arbejdet med at styrke og effektivt gennemføre CTBT's multilateralt etablerede kontrolordning.

Projektet består af tre komponenter:

| 1. | Komponent 1:
  Deltagelse i seminarerne i 2013 og 2014 om uddannelse af undervisere |
| --- | --- |

1.

Komponent 1:

Deltagelse i seminarerne i 2013 og 2014 om uddannelse af undervisere

| 2. | Komponent 2:
  Deltagelse af eksperter fra udviklingslandene i CDI's uddannelseskurser og støtte til fælles forskningsprojekter |
| --- | --- |

2.

Komponent 2:

Deltagelse af eksperter fra udviklingslandene i CDI's uddannelseskurser og støtte til fælles forskningsprojekter

| 3. | Komponent 3:
  Styrkelse af CDI's e-læringsplatform og multimedieuddannelsesværktøjer. |
| --- | --- |

3.

Komponent 3:

Styrkelse af CDI's e-læringsplatform og multimedieuddannelsesværktøjer.

Komponent 1: Deltagelse i seminarerne i 2013 og 2014 om uddannelse af undervisere

Gennem seminarerne om uddannelse af undervisere vil den forberedende kommission give metodologisk vejledning til akademikere og forskningsinstitutioner, som er aktive på CTBT-relaterede områder og derved øge kendskabet til og forståelsen af CTBT i den akademiske verden og blandt politikere. Finansieringen hertil vil bidrage til, at der kan deltage repræsentanter fra den akademiske verden og forskningsinstitutioner — med vægt på universiteter og forskningsinstitutioner i Europa og udviklingslandene — som vil undervise i kurser og tilbyde uddannelsesprogrammer om CTBT, navnlig om dens videnskabelige og tekniske aspekter.

Seminarerne, der afholdes i 2013 og 2014, vil indbyde professorer og forskere fra alle verdenshjørner, herunder fra staterne nævnt i bilag 2 til CTBT, som vil udveksle eksempler på god praksis med hensyn til undervisning i CTBT-relaterede emner og modtage undervisning i, hvordan CDI's kursusmateriale integreres i deres læseplaner. Seminarerne vil også undersøge, hvordan antallet af CTBT-relaterede forskningsprojekter kan øges på måluniversiteterne, og tilskynde deltagerne til at udpege studerende til at deltage i CDI's kurser.

Komponent 2: Deltagelse af eksperter fra udviklingslandene i CDI's uddannelseskurser og støtte til fælles forskningsprojekter

—   Deltagelse i CDI's træningskurser

Ligesom kurset for avanceret videnskab i 2011, som uddannede mange hundrede personer, herunder stationsoperatører, NDC-analytikere, diplomater, studerende og medlemmer af civilsamfundet, og hvis succes var uden fortilfælde, vil den forberedende kommission også fremover udbyde årlige videnskabsbaserede CTBT-kurser. Den forberedende kommission vil afholde et intensivt videnskabs- og teknologibaseret kursus, der strækker sig over to uger i november 2012, og et tilsvarende kursus i slutningen af 2013. Disse kurser vil blive udbudt i Wien og benytte et særligt skræddersyet onlinelæringsmiljø, som omfatter forelæsninger, der streames i realtid til deltagere i hele verden.

Finansieringen, der er afsat hertil, vil bidrage til, at der kan deltage ca. 15 eksperter hvert år — med vægt på kvinder og udviklingslande — i CDI's videnskabelige og tekniske uddannelseskurser.

—   Fælles forskningsprojekter

Finansieringen vil bidrage til at støtte fælles forskningsprojekter om CTBT's kontrolordning gennem meritbaserede forskningsstipendiater til kandidater på ph.d.- og postdoktoralt niveau fra Europa og udviklingslandene. Denne forskning vil blive sammenkoblet med eksisterende projekter, som den forberedende kommission gennemfører.

Komponent 3: Styrkelse af CDI e-læringsplatform og multimedie-uddannelsesværktøjer

—   Teknisk udvikling af e-læringsplatformen

Finansieringen vil bidrage til yderligere forbedringer af e-læringsplatformen såvel som til udformningen og udviklingen af ekstra multimedieværktøjer, der vil hjælpe til med at opfylde de mål, der er opstillet for CDI — herunder gennemførelsesstrategier, der kan gøre CDI's ressourcer mere tilgængelige i udviklingslandene. Konsulenten vil især undersøge mulighederne for yderligere at styrke CDI's ressourcer til mobile læringsplatforme og andre ekstra multimedieværktøjer inden for uddannelse samt PR-materiale.

—   Produktion af indhold til CDI-ressourcer

Finansieringen vil bidrage til udviklingen af CDI's uddannelsesindhold, der vil blive brugt til at fylde e-læringsplatformen og til skabelsen af andre af CDI's multimedieværktøjer. Denne tilgang vil også fokusere på integrering af CDI's materialer i nye medier og anvendelse af sociale massenetværk til fremme af CTBT og dens kontrolordning.

2.2.3.   Fordele og resultater

CDI's erfaringer har vist, at med relativt minimale investeringer forbundet med en strategisk vision kan Unionen opnå et maksimalt udbytte. Med en allerede eksisterende CDI-infrastruktur og en tilgang, der er institutionaliseret i den forberedende kommissions arbejde, vil yderligere finansiering give den forberedende kommission mulighed for at forbedre igangværende projekter endnu mere samt udvikle mere innovative metoder til at undervise den bredest mulige målgruppe i CTBT-relaterede emner.

Dette initiativ videreudvikler også aktioner, der er opridset i EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben. Specifikt styrker CDI's kurser og uddannelsesaktiviteter bestræbelserne på at udvikle og fastholde multilateralisme som hjørnestenen i en effektiv strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben ved at udvikle kapacitet på det retlige, politiske, videnskabelige og tekniske område. Ved at samarbejde med et bredere udvalg af interessenter i det internationale samfund om CTBT-relaterede spørgsmål øges kendskabet til traktaten, ligesom det fremmer bestræbelserne på at sikre CTBT's universalisering og ikrafttrædelse.

2.3.   Projekt 3: Forbedring af den atmosfæriske transportmodel (ATM)

2.3.1.   Baggrund

ATM, som den forberedende kommission har taget i brug og anvender, har vist sig at være til stor gavn for civile applikationer, f.eks. ved at udarbejde prognoser om spredningen af radionuklider fra Dai-ichi-atomkraftværket i 2011.

Det nuværende ATM-system har nu nået en vis modenhed, og eventuelle yderligere forbedringer kræver investeringer i computerressourcer og ekspertviden. Japans frivillige bidrag til at støtte erhvervelsen af den nye ATM-hardware, som skal drive det kommende ATM-system, er derfor blevet noteret med stor interesse. For at bistå den forberedende kommission med at fremskynde processen, så fordelene ved denne ekstra computerkraft kan udnyttes, vil dette projekt give den forberedende kommission mulighed for at indgå kontrakter med eksperttjenester inden for ATM, der kan supplere ATM-holdets begrænsede bemanding i IDC (»ATM-eksperten«).

2.3.2.   Projektets anvendelsesområde

ATM-eksperten skal fokusere på at forbedre ATM's kapacitet. De opgaver, som ATM-eksperten vil blive tildelt, vil fokusere på optimal udnyttelse af den ekstra computerkraft, som finansieres af det japanske bidrag, så der sikres en så nøjagtig model som muligt over spredningen af radionuklider i særlige tilfælde. Disse opgaver skal tilpasses til den forberedende kommissions mission.

Opgaverne skal omfatte, men ikke begrænses til:

| a) | Anskaffelse af meteorologiske felter af høj kvalitet og i høj opløsning i samarbejde med Den Meteorologiske Verdensorganisation (WMO) og de specialiserede institutter i dens medlemsstater |
| --- | --- |

a)

Anskaffelse af meteorologiske felter af høj kvalitet og i høj opløsning i samarbejde med Den Meteorologiske Verdensorganisation (WMO) og de specialiserede institutter i dens medlemsstater

| b) | Forbedring af moduler, der er relevante for radionuklider, og specificering af en optimal konfiguration af en eller flere atmosfæriske transportmodeller |
| --- | --- |

b)

Forbedring af moduler, der er relevante for radionuklider, og specificering af en optimal konfiguration af en eller flere atmosfæriske transportmodeller

| c) | Identifikation af behovene for ATM-støtte til civile applikationer via kontakter med eksterne eksperter, herunder samarbejde med Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) |
| --- | --- |

c)

Identifikation af behovene for ATM-støtte til civile applikationer via kontakter med eksterne eksperter, herunder samarbejde med Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA)

| d) | Indarbejdning af disse udviklinger for at forbedre ATM-støtten til CTBT-relevante begivenheder. |
| --- | --- |

d)

Indarbejdning af disse udviklinger for at forbedre ATM-støtten til CTBT-relevante begivenheder.

ATM-eksperten skal derfor have en stærk baggrund, når det gælder kendskab til de atmosfæriske processer og navnlig fænomenet transport af radionuklider, ekspertviden om numerisk vejrprognose og spredning, teknisk kapacitet til kodning og scripting samt de fornødne samarbejdsfærdigheder for at sikre et problemfrit og styrket samarbejde mellem CTBTO, WMO, IAEA og »Inter-Agency Committee for Response to Nuclear Emergencies« (IACRNE).

2.3.3.   Fordele og resultater

Dette projekt skal bl.a. resultere i en avanceret ATM-kapacitet, der både støtter den forberedende kommissions mission og relevante civile applikationer. Det skal også fremme en bedre koordinering af ATM-ressourcer mellem internationale organisationer og lette kommunikation og informationsudveksling.

2.4.   Projekt 4: Karakterisering og modvirkning af radioaktiv xenon

2.4.1.   Baggrund

Radioaktiv xenon er en vigtig indikator for at afgøre, hvorvidt en nuklear eksplosion har fundet sted. I de sidste 10-15 år er de målingsteknologier, som anvendes af IMS, blevet væsentlig forbedret. Følsomheden ved IMS' ædelgasnetværk er derfor i stigende grad påvirket af den globale radioaktive xenonbaggrund fra civile nukleare applikationer (f.eks. isotopproduktionsanlæg til medicinske anvendelser). Dette projekt bygger på de aktioner, der støttes gennem fælles aktion 2008/588/FUSP.

2.4.2.   Projektets anvendelsesområde

Dette projekt består af to komponenter:

| 1. | Komponent 1: Karakterisering af den radioaktive xenonbaggrund |
| --- | --- |

1.

Komponent 1: Karakterisering af den radioaktive xenonbaggrund

| 2. | Komponent 2: Modvirkning af radioaktiv xenon |
| --- | --- |

2.

Komponent 2: Modvirkning af radioaktiv xenon

Komponent 1:

Den forberedende kommission måler radioaktiv xenon i miljøet med meget følsomme systemer, som udgør en vigtig del af CTBT's kontrolordning. Med bidraget fra Unionen inden for rammerne af fælles aktion 2008/588/FUSP har den forberedende kommission indkøbt to transportable systemer til måling af radioisotoperne 133Xe, 135Xe, 133mXe og 131mXe. Systemerne vil blive anvendt til at måle den radioaktive xenonbaggrund i Indonesien og Kuwait. Med henblik herpå er der blevet indgået samarbejdsaftaler med partnerinstitutioner (BATAN, Indonesien, og KISR, Kuwait).

Eftersom begge lokaliteter giver betydelig information om karakteriseringen af den globale radioaktive xenonbaggrund, er formålet med dette projekt for det første at forlænge målingskampagnerne i Indonesien og Kuwait med yderligere seks til tolv måneder. Forlængelsen af målingskampagnerne vil gøre det muligt at karakterisere disse to lokaliteter gennem hele 12-måneders-cyklussen og dække alle årstidsbetingede forhold.

For det andet planlægger PTS efter afslutningen af disse kampagner at udføre yderligere målinger i områder, hvor den globale radioaktive xenonbaggrund ikke kendes fuldt ud og dens indvirkning på IMS er ukendt. Den Persiske Golf og Sydamerika betragtes som kommende lokaliteter.

For at fortsætte disse målingskampagner kræves der finansiering til forsendelsen af de mobile ædelgassystemer til nye lokaliteter og til drift af begge systemer i en periode på helst ikke under 12 måneder på hver lokalitet, herunder periodisk vedligeholdelse.

Efter disse målingskampagner vil PTS kunne anvende disse systemer med henblik på opfølgningsstudier af den radioaktive xenonbaggrund og/eller som uddannelsessystemer.

Komponent 2:

I denne komponent indgår en pilotundersøgelse, der undersøger mulighederne for, at forskellige materialer og metoder kan absorbere radioaktiv xenons isotoper, og som udvikler et filtreringssystem. Dens formål er at forbedre IMS' detektionskapacitet og pålideligheden og kvaliteten af dataene fra IDC.

Denne komponent sigter mod at udvikle et alsidigt system i lille skala, som let kan tages i brug på de forskellige trin i produktionsprocessen for at afgøre reduktionssystemets optimale placering inden for et anlægs struktur. Reduktionssystemets alsidighed vil også lette ibrugtagningen i andre isotopproduktionsanlæg.

Mens tidligere EU-støttede aktiviteter har gjort det muligt, at kortlægge spørgsmålet om ædelgasemissioner, går denne pilotundersøgelse et skridt videre og udarbejder konkrete løsninger til at afhjælpe problemet. Denne komponent vil bygge på en foreløbig undersøgelse udført af det belgiske center for nuklear forskning (SCK•CEN, Belgien) og Pacific Northwest National Laboratory (USA).

Denne komponent består af tre elementer:

| | Element 1: Eksperimenter med absorption af radioaktiv xenon: konstruktion af en eksperimental opstilling og afprøvning af forskellige absorptionsmaterialer (sølvzeoliter, kulstofmolekylsigte) under forskellige forhold (temperatur, flow, bæregas). |
| --- | --- |

Element 1: Eksperimenter med absorption af radioaktiv xenon: konstruktion af en eksperimental opstilling og afprøvning af forskellige absorptionsmaterialer (sølvzeoliter, kulstofmolekylsigte) under forskellige forhold (temperatur, flow, bæregas).

| | Element 2: Udformning af et bærbart filtreringssystem baseret på analysen af de absorptionseksperimenter, der blev udført i fase 1. |
| --- | --- |

Element 2: Udformning af et bærbart filtreringssystem baseret på analysen af de absorptionseksperimenter, der blev udført i fase 1.

| | Element 3: Konstruktion af et optimeret bærbart filtreringssystem og afprøvning i laboratorieskala. Herefter er det bærbare filtreringssystem klar til at blive afprøvet i de radiofarmaceutiske produktionsanlæg i det belgiske nationale institut for radioaktive elementer (IRE, Belgien). Systemet vil omfatte instrumenter til strålingsdetektion for at fastlægge den reduktionsfaktor for radioaktiv xenon, der er opnået i felten. |
| --- | --- |

Element 3: Konstruktion af et optimeret bærbart filtreringssystem og afprøvning i laboratorieskala. Herefter er det bærbare filtreringssystem klar til at blive afprøvet i de radiofarmaceutiske produktionsanlæg i det belgiske nationale institut for radioaktive elementer (IRE, Belgien). Systemet vil omfatte instrumenter til strålingsdetektion for at fastlægge den reduktionsfaktor for radioaktiv xenon, der er opnået i felten.

Efter hvert trin vil al opnået viden blive indsamlet i en udførlig rapport.

Gennemførelsesarbejdet vedrørende denne komponent vil blive udført af kontrahenter. Den forberedende kommission stiller om nødvendigt sin ekspertise om indfangning af xenon til rådighed.

Den forberedende kommission vil også fortsat overvåge de radioaktive xenonemissioner, som detekteres af de nærliggende stationer. Reduktion af emissionen bør have omgående indvirkning på de niveauer af radioaktiv xenon, der detekteres. Anvendelsen af emissionsmålinger på anlægget i Belgien (dvs. »stack monitoring«) kan også give information om reduktionens succes, og den forberedende kommission kan hjælpe til med at analysere disse data.

2.4.3.   Fordele og resultater

I overensstemmelse med Unionens ikkespredningsmål vil dette projekt bidrage til at gøre CTBT's overvågnings- og kontrolsystem mere robust og styrke den forberedende kommissions kapacitet til at foretage en mere præcis overvågning af radioaktiv xenon. Ved at modvirke emissioner af radioaktiv xenon fra civile applikationer kan fremtidige emissioner — der fortsat er en nøgleindikator for overvågning og kontrol af nuklear aktivitet — med større sikkerhed henføres til nukleare eksplosioner.

Opbygning og opretholdelse af en robust kontrolordning styrker CTBT's kapacitet og troværdighed, hvilket igen bidrager til at styrke argumenterne for dens ikrafttrædelse og universalisering.

Mens tidligere aktiviteter inden for rammerne af fælles aktion 2008/588/FUSP og afgørelse 2010/461/FUSP har gjort det muligt at kortlægge spørgsmålet om ædelgasemissioner, vil yderligere finansiering supplere tidligere EU-finansiering og gøre det muligt at gå i gang med at løse problemet med ædelgasemissioner. Et tæt samarbejde mellem den forberedende kommission og de udpegede institutioner (SCK•CEN og IRE) vil sikre kontinuitet i det arbejde, som er blevet udført, og optimere puljen af eksisterende viden og ekspertise.

2.5.   Projekt 5: Støtte til det integrerede feltforsøg i 2014 (IFE14): Udvikling af et integreret multispektralt array

2.5.1.   Baggrund

Dette projekt skal støtte IFE14 gennem udvikling af et integreret multispektralt array ved brug af indkøbt udstyr og bidrag i naturalier.

Den forberedende kommission har mandat til at fortsætte sine aktiviteter vedrørende multispektral og infrarød teknologi (MSIR) for at kunne fastlægge specifikationen af udstyr og operative procedurer for OSI.

På ekspertmødet om multispektral afbildning og infrarød teknologi til inspektioner på stedet (MSEM-11), der blev afholdt 30. marts-1. april 2011 i Rom, Italien, og som blev finansieret af afgørelse 2010/461/FUSP, blev det konkluderet, at kommercielt tilgængeligt udstyr bør overvejes til inspektioner på stedet, da de repræsenterer den mest omkostningseffektive løsningsmodel for denne teknologi. MSIR-teknologiens betydning for OSI blev atter bekræftet under MSIR-testen i Ungarn i september 2011.

OSI-relevante elementer blev identificeret ved hjælp af et integreret MSIR-sensorarray. Ungarn har som et bidrag i naturalier tilbudt brug af to luftbårne sensorer til detektering i synligt nærinfrarød og kortbølgeinfrarød. Luftbåren telemåling ved brug af MSIR-teknologi giver store muligheder i forbindelse med inspektion på stedet, men de forskellige systemer består i øjeblikket af flere, individuelle sensorer med individuelle, særskilte procestekniske rutiner, som benytter forskellige skræddersyede softwarepakker. Der findes som sådan kun få integrerede MSIR-systemer, der er i stand til at indhente simultane data på tværs af den spektrale rækkevidde, som er af interesse i forbindelse med inspektioner på stedet.

2.5.2.   Projektets anvendelsesområde

For at optimere anvendelsen af luftbåren MSIR-telemålingsteknologi under inspektioner på stedet vil dette projekt sammensætte et system bestående af en kompakt array af udvalgte OSI-relevante sensorer med en prædefineret efterbearbejdningskæde, der benytter OSI-specifikke softwarerutiner, og som letter den kvantitative dataanalyse og fremskynder tilrådighedsstillelsen af resultater for inspektionsholdet.

Denne tilgang med »én kasse/ét styk software« kan potentielt forbedre inspektionsholdets arbejde væsentligt.

MSIR-systemet kan betragtes som modulært med mulighed for tilføjelse af yderligere sensorer til arrayet, når den fornødne finansiering er til rådighed.

Ideelt set består systemet af:

| a) | en multi-/hyperspektral sensor til detektion i VNIR for at identificere kendetegn som f.eks. menneskeskabte overflader, vegationsmønstre og belastning |
| --- | --- |

a)

en multi-/hyperspektral sensor til detektion i VNIR for at identificere kendetegn som f.eks. menneskeskabte overflader, vegationsmønstre og belastning

| b) | en multi-/hyperspektral sensor til detektion i SWIR for at identificere mønstre med vandindhold og ændringer i fordelingen af forskellige uorganiske materialer |
| --- | --- |

b)

en multi-/hyperspektral sensor til detektion i SWIR for at identificere mønstre med vandindhold og ændringer i fordelingen af forskellige uorganiske materialer

| c) | et digitalt kamera, der tager billeder i RGB (brugt i kombination med Lidar), til at generere et ortofoto af inspektionsområdet, så feltholdene kan orientere sig, og tilvejebringe baggrundsoplysninger |
| --- | --- |

c)

et digitalt kamera, der tager billeder i RGB (brugt i kombination med Lidar), til at generere et ortofoto af inspektionsområdet, så feltholdene kan orientere sig, og tilvejebringe baggrundsoplysninger

| d) | et Lidar-instrument til generering af en topografisk model til ortokorrektion af billedmaterialet og som bruges til at detektere kendetegn under kronetaget |
| --- | --- |

d)

et Lidar-instrument til generering af en topografisk model til ortokorrektion af billedmaterialet og som bruges til at detektere kendetegn under kronetaget

| e) | et termisk digitalt kamera til detektion af termiske mønstre forårsaget af køretøjers bevægelser og varmt eller koldt vand ved eller nær overfladen |
| --- | --- |

e)

et termisk digitalt kamera til detektion af termiske mønstre forårsaget af køretøjers bevægelser og varmt eller koldt vand ved eller nær overfladen

| f) | et nedadrettet videokamera, som tilvejebringer en gennemflyvning af inspektionsområdet for informationsteknologi (IT) |
| --- | --- |

f)

et nedadrettet videokamera, som tilvejebringer en gennemflyvning af inspektionsområdet for informationsteknologi (IT)

| g) | GPS- og hjælpefunktionsudstyr, herunder monitorer og certificerede instrumentkabinetter, med henblik på simultan drift af sensorerne. |
| --- | --- |

g)

GPS- og hjælpefunktionsudstyr, herunder monitorer og certificerede instrumentkabinetter, med henblik på simultan drift af sensorerne.

Genstand a, b og delvis g tilbydes som bidrag i naturalier fra Ungarn og vil udgøre kernen i MSIR-systemet. Yderligere sensorer og hjælpefunktioner skal tilføjes til systemet baseret på følgende rangordning og alt efter tilgængeligheden af finansiering: c, e, d og f.

I første udviklingsfase vil det være ønskeligt at indkøbe genstand c, e og d, da disse potentielt kan give inspektionsholdet den største indsigt.

I tillæg til hardware vil udviklingen af en softwareplatform tilvejebringe en optimeret, prædefineret efterbearbejdningskæde, som bruger OSI-specifikke rutiner, til at lette den kvantitative analyse af luftbårne telemålte data.

2.5.3.   Fordele og resultater

Dette projekt knytter an til målsætningerne og fremmer Unionens ikkespredningspolitik og vil forbedre den forberedende kommissions detektions- og kontrolkapacitet. Projektet vil også skabe et element af innovation og udviklingsarbejde.

2.6.   Projekt 6: Understøttelse af certificerede seismiske hjælpestationer i IMS

2.6.1.   Baggrund

Dette projekt skal bygge videre på de fremskridt, der er opnået via gennemførelsen af afgørelse 2010/461/FUSP. Hovedfokus i denne afgørelse var rettet mod at tackle forsømte stationer, hvor der var presserende brug for vedligeholdelse, forældet udstyr og forbedre delingen af udstyr på udvalgte stationer.

Formålet med dette projekt er at bygge på de indvundne erfaringer og fokusere på at styrke disse stationers understøttelsesstrukturer til deres fordel på lang sigt ved at indgå kontrakter om understøttelse af et »nul- eller lavbudget« med stationsoperatørerne. Dette projekt indeholder også en komponent vedrørende levering/erstatning af et krævet transportmiddel, som er nødvendigt for, at stationsoperatørerne kan udføre deres opgaver effektivt og rettidigt.

2.6.2.   Projektets anvendelsesområde

Dette projekt tager sigte på gennemførelse af en kontrakt om understøttelse af et »nul- eller lavbudget« med den udpegede stationsoperatørinstitution i værtslande, som har vist vilje til at gennemføre den krævede støttestruktur i deres land for disse stationer, med det formål at gøre det lettere at udføre PTS-kontraktarbejde på disse stationer.

Indtil der er sikret en passende støtte til de udvalgte stationer, kan det være nødvendigt med et årligt teknisk bistandsbesøg fra PTS for at sikre, at stationens vedligeholdelse er acceptabel. Indkøb af køretøjer (eller passende transportmidler) til understøttelse på de teknisk evaluerede lokaliteter kan være nødvendigt. Som led i etableringen af flere seismiske hjælpestationer modtog stationsoperatørerne køretøjer, så de kunne reagere prompte i tilfælde af svigt og sikre transportmidler til rutineoperationer og vedligeholdelse. Mange af disse køretøjer er nu nået til slutningen af deres livscyklus og skal udskiftes. Mange stationsoperatører og værtslande har imidlertid ikke de fornødne ressourcer til en sådan planlagt udskiftning. Der skal også bruges pengemidler til at indgå kontrakter med eksperttjenester.

Den forberedende kommission forudser, at aktiviteterne til støtte for flest mulige stationer også omfatter lande i følgende regioner: Østeuropa, Sydasien, Stillehavet, Latinamerika og Caribien samt Mellemøsten. Udvælgelsen af stationer, der skal modtage bistand, vil afhænge af den forberedende kommissions forudgående evaluering og gennemførligheden i lyset af de lokale forhold på det gældende tidspunkt.

2.6.3.   Fordele og resultater

Eftersom dette projekts varige resultater i stor udstrækning afhænger af værtslandenes deltagelse i de udvalgte certificerede seismiske hjælpestationer, viser de nuværende erfaringer, at de ofte reagerer langsomt, og at der skal gøres en betydelig indsats med hensyn til information og uddannelse. Dette projekt vil støtte disse bestræbelser og forbedre forståelsen af, hvad der er brug for at etablere, og hvad der kræves for at understøtte sådanne stationer.

Dette projekt skal fremhæve værtslandets rolle, deres respektive nationale myndigheder og faste missioner, og behovet for at fastlægge en facilitetsaftale og udpege en stationsoperatør, så disse stationer med tiden kan opnå et acceptabelt datatilgængelighedsniveau.

Dette projekt vil bidrage til øget datatilgængelighed i netværket af seismiske hjælpestationer som følge af mere veluddannede stationsoperatører, styrkede understøttelsesstrukturer, øget deling og øget synlighed for Unionen.

3.   VARIGHED

Den samlede anslåede varighed af projekternes gennemførelse er 24 måneder.

4.   STATER, DER ER OMFATTET

De stater, der er omfattet af de projekter, der støttes i henhold til denne afgørelse, er alle de stater, der har undertegnet CTBT, og derudover den forberedende kommission.

5.   GENNEMFØRELSESINSTANS

Den forberedende kommission får til opgave at stå for den tekniske gennemførelse af projekterne. Projekterne vil blive gennemført direkte af personale i den forberedende kommission, eksperter fra CTBT-signatarstaterne og kontrahenter.

Finansiering planlægges anvendt til at indgå kontrakt med en projektstyringskonsulent, som vil være ansvarlig for at bistå den forberedende kommission med gennemførelsen af denne afgørelse, for rapporteringskravene under hele gennemførelsesperioden, herunder den endelige beretning og økonomirapport, for at føre arkiv over alle dokumenter vedrørende denne afgørelse, navnlig i lyset af eventuelle kontrolbesøg, for at sikre Unionens synlighed i alle dets aspekter, for at sørge for, at alle aktiviteter med finansielle, juridiske og indkøbsmæssige aspekter er i overensstemmelse med den finansielle og administrative rammeaftale (FAFA) og for at sikre, at al information, herunder budgetmæssig information, er komplet, nøjagtig og rettidig.

Gennemførelsen af projekterne vil ske i overensstemmelse med FAFA og den finansieringsaftale, der skal indgås mellem Kommissionen og den forberedende kommission.

6.   TREDJEPARTSDELTAGERE

Projekterne finansieres fuldt ud ved denne afgørelse. Eksperterne fra den forberedende kommission og fra CTBT-signatarstaterne kan betragtes som tredjepartsdeltagere. De arbejder efter de almindelige regler for eksperter i den forberedende kommission.

---

| 14.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 314/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 314/40

---

RÅDETS AFGØRELSE 2012/700/FUSP

af 13. november 2012

inden for rammerne af den europæiske sikkerhedsstrategi til støtte for gennemførelsen af Cartagenahandlingsplanen for 2010-2014, der er vedtaget af de stater, der er part i 1997-konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 26, stk. 2, og artikel 31, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Unionen bør sigte mod en høj grad af samarbejde på alle områder i tilknytning til internationale forbindelser med henblik på bl.a. at bevare freden, forebygge konflikter og styrke international sikkerhed i overensstemmelse med formålene og grundsætningerne i De Forenede Nationers pagt. |
| --- | --- |

(1)

Unionen bør sigte mod en høj grad af samarbejde på alle områder i tilknytning til internationale forbindelser med henblik på bl.a. at bevare freden, forebygge konflikter og styrke international sikkerhed i overensstemmelse med formålene og grundsætningerne i De Forenede Nationers pagt.

| (2) | Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 den europæiske sikkerhedsstrategi, der identificerer globale udfordringer og trusler og opfordrer til en regelbaseret international orden, der er baseret på effektiv multilateralisme og velfungerende internationale institutioner. |
| --- | --- |

(2)

Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 den europæiske sikkerhedsstrategi, der identificerer globale udfordringer og trusler og opfordrer til en regelbaseret international orden, der er baseret på effektiv multilateralisme og velfungerende internationale institutioner.

| (3) | Den europæiske sikkerhedsstrategi anerkender De Forenede Nationers pagt som grundlaget for forholdet mellem nationer og går ind for at styrke De Forenede Nationer (»FN«) og sætte organisationen i stand til at opfylde sine forpligtelser og handle effektivt. |
| --- | --- |

(3)

Den europæiske sikkerhedsstrategi anerkender De Forenede Nationers pagt som grundlaget for forholdet mellem nationer og går ind for at styrke De Forenede Nationer (»FN«) og sætte organisationen i stand til at opfylde sine forpligtelser og handle effektivt.

| (4) | I FN's Generalforsamlings resolution 51/45 af 10. december 1996 opfordres alle stater indtrængende til energisk at arbejde for en effektiv, juridisk bindende international aftale om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer. |
| --- | --- |

(4)

I FN's Generalforsamlings resolution 51/45 af 10. december 1996 opfordres alle stater indtrængende til energisk at arbejde for en effektiv, juridisk bindende international aftale om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer.

| (5) | Konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion (»konventionen«) blev åbnet for undertegnelse den 3. december 1997 og trådte i kraft den 1. marts 1999. Den udgør det eneste omfattende internationale instrument, som beskæftiger sig med alle aspekter af personelminer, herunder brug, oplagring, produktion, handel og rydning heraf og bistand til ofre. |
| --- | --- |

(5)

Konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion (»konventionen«) blev åbnet for undertegnelse den 3. december 1997 og trådte i kraft den 1. marts 1999. Den udgør det eneste omfattende internationale instrument, som beskæftiger sig med alle aspekter af personelminer, herunder brug, oplagring, produktion, handel og rydning heraf og bistand til ofre.

| (6) | Den 23. juni 2008 vedtog Rådet fælles aktion 2008/487/FUSP (1) til støtte for universaliseringen og gennemførelsen af konventionen. Pr. 1. oktober 2012 har 160 stater givet deres tilsagn om at være bundet af konventionen. |
| --- | --- |

(6)

Den 23. juni 2008 vedtog Rådet fælles aktion 2008/487/FUSP (1) til støtte for universaliseringen og gennemførelsen af konventionen. Pr. 1. oktober 2012 har 160 stater givet deres tilsagn om at være bundet af konventionen.

| (7) | Den 3. december 2009 vedtog de stater, der er part i konventionen, Cartagenahandlingsplanen for 2010-2014 (»Cartagenahandlingsplanen«) om universalisering og gennemførelse af alle aspekter af konventionen. Derved anerkendte og tilskyndede de til fuld deltagelse i og bidrag til gennemførelsen af konventionen i Den Internationale Kampagne mod Landminer (»ICBL«), Den Internationale Røde Kors Komité (»ICRC«), de nationale Røde Kors- og Røde Halvmåne-selskaber, Det Internationale Forbund af Røde Kors- og Røde Halvmåne-selskaber (»IFRC«), FN, Det Internationale Center for Humanitær Minerydning i Genève (»GICHD«), internationale og regionale organisationer, mineoverlevere og deres organisationer og andre civilsamfundsorganisationer i henhold til aktion nr. 62 i Cartagenahandlingsplanen. |
| --- | --- |

(7)

Den 3. december 2009 vedtog de stater, der er part i konventionen, Cartagenahandlingsplanen for 2010-2014 (»Cartagenahandlingsplanen«) om universalisering og gennemførelse af alle aspekter af konventionen. Derved anerkendte og tilskyndede de til fuld deltagelse i og bidrag til gennemførelsen af konventionen i Den Internationale Kampagne mod Landminer (»ICBL«), Den Internationale Røde Kors Komité (»ICRC«), de nationale Røde Kors- og Røde Halvmåne-selskaber, Det Internationale Forbund af Røde Kors- og Røde Halvmåne-selskaber (»IFRC«), FN, Det Internationale Center for Humanitær Minerydning i Genève (»GICHD«), internationale og regionale organisationer, mineoverlevere og deres organisationer og andre civilsamfundsorganisationer i henhold til aktion nr. 62 i Cartagenahandlingsplanen.

| (8) | Den 3. december 2010 vedtog de stater, der er part i konventionen, »direktivet fra de stater, der er part i støtteenheden til gennemførelse« (»ISU«), hvori parterne fastsatte, at ISU bør yde rådgivning og teknisk støtte til parterne vedrørende gennemførelsen og universaliseringen af konventionen, lette kommunikation mellem parterne i konventionen, og fremme kommunikation og information vedrørende konventionen, både til stater, der ikke er part i konventionen, og til offentligheden. ISU fik mandat til i relevant omfang at samarbejde og koordinere med relevante internationale organisationer, der deltager i konventionens arbejde, bl.a. ICBL, ICRC, IFRC, FN og GICHD. |
| --- | --- |

(8)

Den 3. december 2010 vedtog de stater, der er part i konventionen, »direktivet fra de stater, der er part i støtteenheden til gennemførelse« (»ISU«), hvori parterne fastsatte, at ISU bør yde rådgivning og teknisk støtte til parterne vedrørende gennemførelsen og universaliseringen af konventionen, lette kommunikation mellem parterne i konventionen, og fremme kommunikation og information vedrørende konventionen, både til stater, der ikke er part i konventionen, og til offentligheden. ISU fik mandat til i relevant omfang at samarbejde og koordinere med relevante internationale organisationer, der deltager i konventionens arbejde, bl.a. ICBL, ICRC, IFRC, FN og GICHD.

| (9) | Den 2. december 2011 vedtog De Forenede Nationers Generalforsamling resolution 66/29 om gennemførelse af konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion. Generalforsamlingen mindede om, at det internationale samfund på den anden gennemgangskonference om konventionen havde gennemgået konventionens gennemførelse, og at stater, der er part i konventionen, havde vedtaget Cartagenahandlingsplanen og understreget betydningen af en fuld og effektiv gennemførelse og overholdelse af konventionen, bl.a. ved gennemførelsen af Cartagenahandlingsplanen. Stater der er part i konventionen opfordrede alle stater, der endnu ikke havde ratificeret eller tiltrådt konventionen, til at gøre dette og tilskyndede alle stater til at fastholde fokus på spørgsmålet på højeste politiske niveau og til at fremme overholdelsen af konventionen via bilaterale, subregionale, regionale og multilaterale kontakter, opsøgende aktiviteter, seminarer og andre midler. |
| --- | --- |

(9)

Den 2. december 2011 vedtog De Forenede Nationers Generalforsamling resolution 66/29 om gennemførelse af konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion. Generalforsamlingen mindede om, at det internationale samfund på den anden gennemgangskonference om konventionen havde gennemgået konventionens gennemførelse, og at stater, der er part i konventionen, havde vedtaget Cartagenahandlingsplanen og understreget betydningen af en fuld og effektiv gennemførelse og overholdelse af konventionen, bl.a. ved gennemførelsen af Cartagenahandlingsplanen. Stater der er part i konventionen opfordrede alle stater, der endnu ikke havde ratificeret eller tiltrådt konventionen, til at gøre dette og tilskyndede alle stater til at fastholde fokus på spørgsmålet på højeste politiske niveau og til at fremme overholdelsen af konventionen via bilaterale, subregionale, regionale og multilaterale kontakter, opsøgende aktiviteter, seminarer og andre midler.

| (10) | I 2012 og 2013 vil de stater, der er part i konventionen, holde møder. Det internationale samfund vil derefter samles i 2014 til den tredje gennemgangskonference om konventionen for at vurdere fremskridtene med gennemførelsen af Cartagenahandlingsplanen. På dette tidspunkt forventes det, at gennemførelsen af handlingsplanen har ydet et væsentligt bidrag til fremskridtene med at bringe lidelserne og dødsfaldene som følge af personelminer til ophør — |
| --- | --- |

(10)

I 2012 og 2013 vil de stater, der er part i konventionen, holde møder. Det internationale samfund vil derefter samles i 2014 til den tredje gennemgangskonference om konventionen for at vurdere fremskridtene med gennemførelsen af Cartagenahandlingsplanen. På dette tidspunkt forventes det, at gennemførelsen af handlingsplanen har ydet et væsentligt bidrag til fremskridtene med at bringe lidelserne og dødsfaldene som følge af personelminer til ophør —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Med henblik på at støtte gennemførelsen af Cartagenahandlingsplanen for 2010-2014 (»Cartagenahandlingsplanen«), der er vedtaget af de stater, der er part i 1997 konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion (»konventionen«), som led i den europæiske sikkerhedsstrategi og i overensstemmelse med de relevante afgørelser truffet af det internationale samfund forfølger Unionen følgende mål:

| a) | Støtte til den indsats, som de stater, der er part i konventionen, gør for at gennemføre de aspekter af Cartagenahandlingsplanen, der vedrører bistand til ofre. |
| --- | --- |

a)

Støtte til den indsats, som de stater, der er part i konventionen, gør for at gennemføre de aspekter af Cartagenahandlingsplanen, der vedrører bistand til ofre.

| b) | Støtte til den indsats, som de stater, der er part i konventionen, gør for at gennemføre de aspekter af Cartagenahandlingsplanen, der vedrører minerydning. |
| --- | --- |

b)

Støtte til den indsats, som de stater, der er part i konventionen, gør for at gennemføre de aspekter af Cartagenahandlingsplanen, der vedrører minerydning.

| c) | Fremme af universaliseringen af konventionen. |
| --- | --- |

c)

Fremme af universaliseringen af konventionen.

| d) | Tydeliggørelse af Unionens og dens medlemsstaters fortsatte engagement i konventionen og deres tilsagn om at samarbejde med og yde bistand til de stater, der har brug for støtte til at opfylde deres forpligtelser i henhold til konventionen, og styrke Unionens ledende rolle i forfølgelsen af konventionens målsætning om endegyldigt at bringe lidelserne og dødsfaldene som følge af personelminer til ophør. |
| --- | --- |

d)

Tydeliggørelse af Unionens og dens medlemsstaters fortsatte engagement i konventionen og deres tilsagn om at samarbejde med og yde bistand til de stater, der har brug for støtte til at opfylde deres forpligtelser i henhold til konventionen, og styrke Unionens ledende rolle i forfølgelsen af konventionens målsætning om endegyldigt at bringe lidelserne og dødsfaldene som følge af personelminer til ophør.

2.   Alle målene, der henvises til i stk. 1, forfølges på en sådan måde, at de styrker konventionens historiske partnerskabs- og samarbejdskultur mellem stater, ikkestatslige og andre organisationer og lokale partnere, navnlig gennem et tæt samarbejde med de relevante aktører for at styrke specifikke former for sådan et samarbejde.

3.   For at nå de i stk. 1 omhandlede mål iværksætter Unionen følgende projekter:

| a) | Bistand til ofre: teknisk støtte i op til otte tilfælde, gennemførelse af op til fem midtvejsbedømmelser og gennemførelse af op til fem opfølgningstiltag. |
| --- | --- |

a)

Bistand til ofre: teknisk støtte i op til otte tilfælde, gennemførelse af op til fem midtvejsbedømmelser og gennemførelse af op til fem opfølgningstiltag.

| b) | Minerydning: gennemførelse af op til fem midtvejsbedømmelser og gennemførelse af op til fem opfølgningstiltag. |
| --- | --- |

b)

Minerydning: gennemførelse af op til fem midtvejsbedømmelser og gennemførelse af op til fem opfølgningstiltag.

| c) | Universalisering af konventionen: støtte til en taskforce på højt plan, gennemførelse af en undersøgelse vedrørende grænsesikkerhed uden personelminer og tilrettelæggelse af op til tre universaliseringsworkshops. |
| --- | --- |

c)

Universalisering af konventionen: støtte til en taskforce på højt plan, gennemførelse af en undersøgelse vedrørende grænsesikkerhed uden personelminer og tilrettelæggelse af op til tre universaliseringsworkshops.

| d) | Tydeliggørelse af Unionens engagement: afholdelse af opstart- og afslutningsarrangementer, sikring af adgang til konventionens websted, således at tilsagn om bistand til ofre fra parterne i konventionen bliver almindeligt kendt, tilrettelæggelse af et pressebesøg og udarbejdelse af kommunikationsmateriale og publikationer. |
| --- | --- |

d)

Tydeliggørelse af Unionens engagement: afholdelse af opstart- og afslutningsarrangementer, sikring af adgang til konventionens websted, således at tilsagn om bistand til ofre fra parterne i konventionen bliver almindeligt kendt, tilrettelæggelse af et pressebesøg og udarbejdelse af kommunikationsmateriale og publikationer.

En detaljeret beskrivelse af projekterne er fastlagt i bilaget.

Artikel 2

1.   Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant«) er ansvarlig for gennemførelsen af denne afgørelse.

2.   Den tekniske implementering af de i artikel 1, stk. 3, omhandlede projekter udføres af støtteenheden til gennemførelse (»ISU«), repræsenteret ved Det Internationale Center for Humanitær Minerydning (»GICHD«) i Genève. ISU udfører disse opgaver under kontrol af den højtstående repræsentant. Med henblik herpå aftaler den højtstående repræsentant de nødvendige arrangementer med GICHD.

Artikel 3

1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 3, omhandlede projekter er på 1 030 000 EUR.

2.   De udgifter, der finansieres af det i stk. 1 angivne beløb, forvaltes i overensstemmelse med de procedurer og regler, der gælder for Unionens almindelige budget.

3.   Kommissionen overvåger den korrekte forvaltning af de i stk. 1 omhandlede udgifter. Med henblik herpå indgår den en finansieringsaftale med GICHD, hvoraf det fremgår, at ISU sørger for, at Unionens bidrag bliver synligt i en grad, der svarer til dets størrelse.

4.   Kommissionen bestræber sig på at indgå finansieringsaftalen, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for indgåelsen af finansieringsaftalen.

Artikel 4

Den højtstående repræsentant aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige rapporter, som udarbejdes af ISU. Disse rapporter danner udgangspunkt for Rådets evaluering. Kommissionen forelægger oplysninger om de finansielle aspekter af gennemførelsen af denne afgørelse.

Artikel 5

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Den udløber 24 måneder efter datoen for indgåelsen af den i artikel 3, stk. 3, nævnte finansieringsaftale eller seks måneder efter datoen for ikrafttræden, hvis der ikke er indgået nogen finansieringsaftale inden for denne periode.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EUT L 165 af 26.6.2008, s. 41.

1

---

BILAG

1.   Mål

Det overordnede mål med denne afgørelse er at fremme fred og sikkerhed ved at støtte gennemførelsen af Cartagenahandlingsplanen, for så vidt angår universalisering og gennemførelse af alle aspekter af konventionen.

2.   Beskrivelse af projekterne

For at opnå målene i artikel 1, stk. 1, i nærværende afgørelse, iværksætter Unionen følgende projekter:

2.1.   Bistand til ofre

2.1.1.   Målet med projekterne

De stater, der er part i konventionen, bistås med gennemførelsen af de aspekter af Cartagenahandlingsplanen, der vedrører bistand til ofre, på en sådan måde, at de bedre kan koordinere og gennemføre aktiviteter, som vil medføre en væsentlig positiv forskel i livet for kvinder, mænd, piger og drenge, der er ofre for landminer og andet eksplosivstofholdigt krigsaffald.

2.1.2.   Beskrivelse af projekterne

| — | ISU vil yde national teknisk støtte i op til tre tilfælde, herunder gennem iværksættelse af og/eller støtte til interministerielle processer med henblik på gennemførelse af forpligtelser vedrørende bistand til ofre i nationale sammenhænge, til de stater, der er part i konventionen, og som enten a) kun har deltaget ganske lidt i bestræbelserne på at gennemføre de elementer af Cartagenahandlingsplanen, der vedrører bistand til ofre, og derfor kan drage nytte af et incitament til at begynde at gøre dette, eller b) som har udarbejdet eller er godt på vej til at udarbejde en national plan og derfor vil skulle vurdere nogen gennemførelseserfaring og dermed med større sandsynlighed er egnede som kandidater til en omfattende national midtvejsbedømmelse af bestræbelser på at gennemføre Cartagenahandlingsplanen. |
| --- | --- |

—

ISU vil yde national teknisk støtte i op til tre tilfælde, herunder gennem iværksættelse af og/eller støtte til interministerielle processer med henblik på gennemførelse af forpligtelser vedrørende bistand til ofre i nationale sammenhænge, til de stater, der er part i konventionen, og som enten a) kun har deltaget ganske lidt i bestræbelserne på at gennemføre de elementer af Cartagenahandlingsplanen, der vedrører bistand til ofre, og derfor kan drage nytte af et incitament til at begynde at gøre dette, eller b) som har udarbejdet eller er godt på vej til at udarbejde en national plan og derfor vil skulle vurdere nogen gennemførelseserfaring og dermed med større sandsynlighed er egnede som kandidater til en omfattende national midtvejsbedømmelse af bestræbelser på at gennemføre Cartagenahandlingsplanen.

| — | Der vil blive foretaget omfattende nationale midtvejsbedømmelser i op til tre tilfælde. Disse bedømmelser vil omfatte ISU i samarbejde med nøgleaktører såsom ICBL, der bistår modtagerstater med at udarbejde et detaljeret baggrundspapir til en national workshop, tilrettelægge en national workshop og udarbejde et udkast til et detaljeret slutdokument, der vil udgøre »bedømmelsen«, hvori der vil blive angivet resterende udfordringer, fastsat mål og fremsat anbefalinger. |
| --- | --- |

—

Der vil blive foretaget omfattende nationale midtvejsbedømmelser i op til tre tilfælde. Disse bedømmelser vil omfatte ISU i samarbejde med nøgleaktører såsom ICBL, der bistår modtagerstater med at udarbejde et detaljeret baggrundspapir til en national workshop, tilrettelægge en national workshop og udarbejde et udkast til et detaljeret slutdokument, der vil udgøre »bedømmelsen«, hvori der vil blive angivet resterende udfordringer, fastsat mål og fremsat anbefalinger.

| — | Der vil blive iværksat opfølgningstiltag i op til tre tilfælde som svar på anbefalinger i midtvejsbedømmelserne. Disse opfølgningstiltag vil omfatte den yderligere tekniske støtte, som ISU yder (f.eks. til revision af nationale planer, udarbejdelse af et eller flere forslag til projekter osv.). |
| --- | --- |

—

Der vil blive iværksat opfølgningstiltag i op til tre tilfælde som svar på anbefalinger i midtvejsbedømmelserne. Disse opfølgningstiltag vil omfatte den yderligere tekniske støtte, som ISU yder (f.eks. til revision af nationale planer, udarbejdelse af et eller flere forslag til projekter osv.).

| — | En global konference på højt niveau om bistand til ofre for landminer og andet eksplosivstofholdigt krigsaffald vil blive tilrettelagt af ISU i samarbejde med nøgleaktører som f.eks. ICBL med henblik på at bygge videre på erfaringerne med at hjælpe ofre inden for rammerne af konventionen for at drage nytte af eventuelle synergi/nyttevirkninger med hensyn til gennemførelsen af internationale instrumenter (f.eks. konventionen om klyngeammunition (CCM), protokol V til konventionen om forbud mod eller begrænsninger i anvendelsen af visse konventionelle våben, som må anses for at være unødigt skadevoldende eller for at ramme i flæng (CCW) og FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (CRPD)), der vedrører samme emne og berørte stater. |
| --- | --- |

—

En global konference på højt niveau om bistand til ofre for landminer og andet eksplosivstofholdigt krigsaffald vil blive tilrettelagt af ISU i samarbejde med nøgleaktører som f.eks. ICBL med henblik på at bygge videre på erfaringerne med at hjælpe ofre inden for rammerne af konventionen for at drage nytte af eventuelle synergi/nyttevirkninger med hensyn til gennemførelsen af internationale instrumenter (f.eks. konventionen om klyngeammunition (CCM), protokol V til konventionen om forbud mod eller begrænsninger i anvendelsen af visse konventionelle våben, som må anses for at være unødigt skadevoldende eller for at ramme i flæng (CCW) og FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (CRPD)), der vedrører samme emne og berørte stater.

2.1.3.   Resultater af projekterne

| — | De stater, der har modtaget teknisk støtte, og som kun i ringe grad har deltaget i bestræbelserne på at gennemføre aspekter om bistand til ofre i Cartagenahandlingsplanen vil udpege et knudepunkt, der yderligere vil fremskynde gennemførelsen af forpligtelserne vedrørende bistand til ofre og deltager i efterfølgende aktiviteter i forbindelse med konventionen. |
| --- | --- |

—

De stater, der har modtaget teknisk støtte, og som kun i ringe grad har deltaget i bestræbelserne på at gennemføre aspekter om bistand til ofre i Cartagenahandlingsplanen vil udpege et knudepunkt, der yderligere vil fremskynde gennemførelsen af forpligtelserne vedrørende bistand til ofre og deltager i efterfølgende aktiviteter i forbindelse med konventionen.

| — | Hver stat, der har modtaget teknisk støtte i mindst et tilfælde, vil få en rapport med henstillinger om, hvilke logiske skridt, som den efterfølgende kan tage med hensyn til implementering af de aspekter af Cartagenahandlingsplanen, der vedrører bistand til ofre. |
| --- | --- |

—

Hver stat, der har modtaget teknisk støtte i mindst et tilfælde, vil få en rapport med henstillinger om, hvilke logiske skridt, som den efterfølgende kan tage med hensyn til implementering af de aspekter af Cartagenahandlingsplanen, der vedrører bistand til ofre.

| — | De stater, der har modtaget teknisk støtte i fem tilfælde, vil have udarbejdet konceptdokumentet og foreslået en deltagerliste med henblik på afholdelsen af nationale workshops som en del af en midtvejsbedømmelse. |
| --- | --- |

—

De stater, der har modtaget teknisk støtte i fem tilfælde, vil have udarbejdet konceptdokumentet og foreslået en deltagerliste med henblik på afholdelsen af nationale workshops som en del af en midtvejsbedømmelse.

| — | De stater, der har fået midtvejsbedømmelser vil modtage et detaljeret slutdokument, der redegør for de resterende udfordringer med mål og henstillinger om yderligere tiltag. |
| --- | --- |

—

De stater, der har fået midtvejsbedømmelser vil modtage et detaljeret slutdokument, der redegør for de resterende udfordringer med mål og henstillinger om yderligere tiltag.

| — | De stater, der har fået opfølgningsstøtte, vil være bedre i stand til at give udtryk for deres hensigter om at opfylde forpligtelserne i Cartagenahandlingsplanen og deres behov for støtte (f.eks. revision af nationale planer, udarbejdelse af et eller flere forslag til projekter osv.). |
| --- | --- |

—

De stater, der har fået opfølgningsstøtte, vil være bedre i stand til at give udtryk for deres hensigter om at opfylde forpligtelserne i Cartagenahandlingsplanen og deres behov for støtte (f.eks. revision af nationale planer, udarbejdelse af et eller flere forslag til projekter osv.).

| — | Metoder vil blive identificeret til at drage nytte af eventuelle synergi-/nyttevirkninger med hensyn til gennemførelsen af internationale instrumenter (f.eks. CCM, protokol V til CCW og CRPD), der vedrører samme emne og pågældende stater. |
| --- | --- |

—

Metoder vil blive identificeret til at drage nytte af eventuelle synergi-/nyttevirkninger med hensyn til gennemførelsen af internationale instrumenter (f.eks. CCM, protokol V til CCW og CRPD), der vedrører samme emne og pågældende stater.

| — | Der vil blive skabt opmærksomhed omkring de globale bestræbelser på at afhjælpe behovene og garantere de overlevendes rettigheder via bred deltagelse i en konference på højt niveau. |
| --- | --- |

—

Der vil blive skabt opmærksomhed omkring de globale bestræbelser på at afhjælpe behovene og garantere de overlevendes rettigheder via bred deltagelse i en konference på højt niveau.

2.1.4.   Støttemodtagere

| — | Stater, der er part i konventionen, og som har rapporteret, at de har ansvaret for et betydeligt antal overlevende landmineofre. |
| --- | --- |

—

Stater, der er part i konventionen, og som har rapporteret, at de har ansvaret for et betydeligt antal overlevende landmineofre.

| — | Kvinder, mænd, piger og drenge, der er ofre for landminer og andet eksplosivstofholdigt krigsaffald, samt disses familier og nærmiljø. |
| --- | --- |

—

Kvinder, mænd, piger og drenge, der er ofre for landminer og andet eksplosivstofholdigt krigsaffald, samt disses familier og nærmiljø.

2.2.   Minerydning

2.2.1.   Målet med projekterne

De stater, der er part i konventionen, støttes med gennemførelsen af de aspekter af Cartagenahandlingsplanen, der vedrører minerydning på en sådan måde, at de bedre kan gennemføre minerydningen hurtigst muligt, og således at borgerne, nærmiljøet og landene igen aktivt kan drage fordel af den jord, der engang blev betragtet som farlig, og som kan tilbageføres til normal menneskelig aktivitet.

2.2.2.   Beskrivelse af projekterne

| — | Der vil blive foretaget omfattende nationale midtvejsbedømmelser i op til fem tilfælde. Disse bedømmelser vil omfatte ISU, i samarbejde med nøgleaktører såsom ICBL og med støtte fra GICHD, der bistår støttemodtagerne med at udarbejde et detaljeret baggrundspapir til en national workshop, tilrettelægge en national workshop og udarbejde et udkast til et detaljeret slutdokument, der vil udgøre »bedømmelsen«, hvori der vil blive angivet resterende udfordringer, fastsat mål og fremsat anbefalinger. |
| --- | --- |

—

Der vil blive foretaget omfattende nationale midtvejsbedømmelser i op til fem tilfælde. Disse bedømmelser vil omfatte ISU, i samarbejde med nøgleaktører såsom ICBL og med støtte fra GICHD, der bistår støttemodtagerne med at udarbejde et detaljeret baggrundspapir til en national workshop, tilrettelægge en national workshop og udarbejde et udkast til et detaljeret slutdokument, der vil udgøre »bedømmelsen«, hvori der vil blive angivet resterende udfordringer, fastsat mål og fremsat anbefalinger.

| — | Der vil blive iværksat opfølgningstiltag i op til tre tilfælde som svar på anbefalinger i midtvejsbedømmelserne. Disse opfølgningstiltag vil omfatte den yderligere tekniske støtte, som ISU yder (f.eks. støtte til revision af nationale planer, udarbejdelse af et eller flere forslag til projekter osv.) eller tilrettelæggelse af støttemodtagerstaternes syd-syd-udvekslingsbesøg, så de gensidigt kan drage fordel af indhøstede erfaringer og forbedre fremtidig gennemførelse. |
| --- | --- |

—

Der vil blive iværksat opfølgningstiltag i op til tre tilfælde som svar på anbefalinger i midtvejsbedømmelserne. Disse opfølgningstiltag vil omfatte den yderligere tekniske støtte, som ISU yder (f.eks. støtte til revision af nationale planer, udarbejdelse af et eller flere forslag til projekter osv.) eller tilrettelæggelse af støttemodtagerstaternes syd-syd-udvekslingsbesøg, så de gensidigt kan drage fordel af indhøstede erfaringer og forbedre fremtidig gennemførelse.

2.2.3.   Resultater af projekterne

| — | De stater, der har fået midtvejsbedømmelser, vil modtage et detaljeret slutdokument, der redegør for de resterende udfordringer, med fastlæggelse af mål og henstillinger om yderligere tiltag. |
| --- | --- |

—

De stater, der har fået midtvejsbedømmelser, vil modtage et detaljeret slutdokument, der redegør for de resterende udfordringer, med fastlæggelse af mål og henstillinger om yderligere tiltag.

| — | De stater, der har fået opfølgningsstøtte, vil være bedre i stand til at give udtryk for deres hensigter om at opfylde forpligtelserne i Cartagenahandlingsplanen og deres behov for støtte (f.eks. revision af nationale planer, udarbejdelse af et eller flere forslag til projekter osv.), og støttemodtagerne vil have en bredere forståelse for de særlige aspekter af gennemførelsen af minerydning. |
| --- | --- |

—

De stater, der har fået opfølgningsstøtte, vil være bedre i stand til at give udtryk for deres hensigter om at opfylde forpligtelserne i Cartagenahandlingsplanen og deres behov for støtte (f.eks. revision af nationale planer, udarbejdelse af et eller flere forslag til projekter osv.), og støttemodtagerne vil have en bredere forståelse for de særlige aspekter af gennemførelsen af minerydning.

2.2.4.   Støttemodtagere

| — | Andre stater i konventionen end medlemsstaterne, der er part i konventionen, og som er i færd med at gennemføre deres minerydningsforpligtelser i henhold til konventionen. |
| --- | --- |

—

Andre stater i konventionen end medlemsstaterne, der er part i konventionen, og som er i færd med at gennemføre deres minerydningsforpligtelser i henhold til konventionen.

| — | Kvinder, mænd, piger og drenge, hvis liv påvirkes af tilstedeværelsen eller den formodede tilstedeværelse af personelminer, samt disses familier og nærmiljø. |
| --- | --- |

—

Kvinder, mænd, piger og drenge, hvis liv påvirkes af tilstedeværelsen eller den formodede tilstedeværelse af personelminer, samt disses familier og nærmiljø.

2.3.   Universalisering af konventionen

2.3.1.   Målet med projekterne

Hindringer for overholdelse af konventionen håndteres på en sådan måde, at de stater, der ikke er part i konventionen, bestræber sig på at anvende den universelt.

2.3.2.   Beskrivelse af projekterne

| — | En taskforce på højt plan om universalisering af konventionen vil blive støttet af ISU, der bl.a. yder støtte til højtstående personer, der kan inddrage lederne i op til seks stater, der ikke er part i konventionen. Taskforcemedlemmer vil deltage i op til to andre arrangementer, for at henlede opmærksomheden på igangværende bestræbelser med henblik på at opnå konventionens universalisering og gennemførelse. |
| --- | --- |

—

En taskforce på højt plan om universalisering af konventionen vil blive støttet af ISU, der bl.a. yder støtte til højtstående personer, der kan inddrage lederne i op til seks stater, der ikke er part i konventionen. Taskforcemedlemmer vil deltage i op til to andre arrangementer, for at henlede opmærksomheden på igangværende bestræbelser med henblik på at opnå konventionens universalisering og gennemførelse.

| — | En undersøgelse om grænsesikkerhed uden personelminer vil blive foretaget af ISU, der også samarbejder med eksperter på dette område og bygger videre på det arbejde, som ICRC udførte i midten af 1990'erne. En undersøgelsesrapport vil blive gjort tilgængelig på forskellige måder, bl.a. gennem oversættelse, udarbejdelse af resuméer, produktion af materialer i tilgængelige formater osv. |
| --- | --- |

—

En undersøgelse om grænsesikkerhed uden personelminer vil blive foretaget af ISU, der også samarbejder med eksperter på dette område og bygger videre på det arbejde, som ICRC udførte i midten af 1990'erne. En undersøgelsesrapport vil blive gjort tilgængelig på forskellige måder, bl.a. gennem oversættelse, udarbejdelse af resuméer, produktion af materialer i tilgængelige formater osv.

| — | ISU vil afholde i op til tre tilfælde universaliseringsworkshops i samarbejde med nøgleaktører som f.eks. ICBL og koordinatoren for konventionens uformelle universaliseringskontaktgruppe. Disse workshops vil finde sted på nationalt, subregionalt eller regionalt niveau for at fremme konventionen blandt stater og hjælpe stater, der ikke er part i konventionen, med at imødegå barrierer, der er reelle, eller som opfattes som en hindring for tiltrædelse, navnlig ved brug af undersøgelsesrapporten om grænsesikkerhed uden personelminer. |
| --- | --- |

—

ISU vil afholde i op til tre tilfælde universaliseringsworkshops i samarbejde med nøgleaktører som f.eks. ICBL og koordinatoren for konventionens uformelle universaliseringskontaktgruppe. Disse workshops vil finde sted på nationalt, subregionalt eller regionalt niveau for at fremme konventionen blandt stater og hjælpe stater, der ikke er part i konventionen, med at imødegå barrierer, der er reelle, eller som opfattes som en hindring for tiltrædelse, navnlig ved brug af undersøgelsesrapporten om grænsesikkerhed uden personelminer.

2.3.3.   Resultater af projekterne

| — | Op til seks stater, der ikke er part i konventionen, vil på ministerniveau eller derover blive involveret i overholdelsen af konventionen. |
| --- | --- |

—

Op til seks stater, der ikke er part i konventionen, vil på ministerniveau eller derover blive involveret i overholdelsen af konventionen.

| — | Der vil blive indhentet ajourført viden om personelminepolitikker i stater, der ikke er part i konventionen. Denne information vil blive brugt i forberedelsen af vigtige dokumenter til den tredje gennemgangskonference, herunder gennem en omfattende rapport om fremskridt i arbejdet med at opfylde målet om universalisering af konventionen og om muligheden for yderligere fremskridt. |
| --- | --- |

—

Der vil blive indhentet ajourført viden om personelminepolitikker i stater, der ikke er part i konventionen. Denne information vil blive brugt i forberedelsen af vigtige dokumenter til den tredje gennemgangskonference, herunder gennem en omfattende rapport om fremskridt i arbejdet med at opfylde målet om universalisering af konventionen og om muligheden for yderligere fremskridt.

| — | Tilskyndelse fra stater, der er part i konventionen, og ikkestatslige organisationer vil få ny styrke takket være opfølgningstiltag, der følger af besøg fra taskforcen på højt plan. |
| --- | --- |

—

Tilskyndelse fra stater, der er part i konventionen, og ikkestatslige organisationer vil få ny styrke takket være opfølgningstiltag, der følger af besøg fra taskforcen på højt plan.

| — | Der vil blive akkumuleret og samlet stadig mere viden i en publikation, som omhandler de barrierer, der oftest angives og opfattes som en hindring for tiltrædelse af konventionen, og som kan benyttes til at understøtte universaliseringsbestræbelserne. |
| --- | --- |

—

Der vil blive akkumuleret og samlet stadig mere viden i en publikation, som omhandler de barrierer, der oftest angives og opfattes som en hindring for tiltrædelse af konventionen, og som kan benyttes til at understøtte universaliseringsbestræbelserne.

| — | Stater, der ikke er part i konventionen, men som nu er blevet involveret, vil gøre fremskridt hen imod tiltrædelse af konventionen og/eller en accept af dens normer. |
| --- | --- |

—

Stater, der ikke er part i konventionen, men som nu er blevet involveret, vil gøre fremskridt hen imod tiltrædelse af konventionen og/eller en accept af dens normer.

2.3.4.   Støttemodtagere

| — | Andre stater end medlemsstater, som endnu ikke har ratificeret, godkendt, accepteret eller tiltrådt konventionen. |
| --- | --- |

—

Andre stater end medlemsstater, som endnu ikke har ratificeret, godkendt, accepteret eller tiltrådt konventionen.

| — | Stater, der er part i konventionen, og ikkestatslige og internationale organisationer, der arbejder med at fremme universaliseringen af konventionen. |
| --- | --- |

—

Stater, der er part i konventionen, og ikkestatslige og internationale organisationer, der arbejder med at fremme universaliseringen af konventionen.

2.4.   Tydeliggørelse af Unionens engagement

2.4.1.   Målet med projekterne

| — | Unionen og dens medlemsstaters fortsatte engagement i konventionen og deres tilsagn om at samarbejde med og yde bistand til de stater, der har brug for støtte til at opfylde deres forpligtelser i henhold til konventionen, tydeliggøres, og Unionens ledende rolle i forfølgelsen af konventionens målsætning om endegyldigt at bringe lidelserne og dødsfaldene som følge af personelminer til ophør styrkes. |
| --- | --- |

—

Unionen og dens medlemsstaters fortsatte engagement i konventionen og deres tilsagn om at samarbejde med og yde bistand til de stater, der har brug for støtte til at opfylde deres forpligtelser i henhold til konventionen, tydeliggøres, og Unionens ledende rolle i forfølgelsen af konventionens målsætning om endegyldigt at bringe lidelserne og dødsfaldene som følge af personelminer til ophør styrkes.

2.4.2.   Beskrivelse af projekterne

| — | Der afholdes et opstartsarrangement for at fremme denne afgørelse, og der tilrettelægges et afslutningsarrangement for at offentliggøre aktiviteterne i denne afgørelse og resultaterne heraf som følge af afgørelsen og derved understrege Unionens bidrag. |
| --- | --- |

—

Der afholdes et opstartsarrangement for at fremme denne afgørelse, og der tilrettelægges et afslutningsarrangement for at offentliggøre aktiviteterne i denne afgørelse og resultaterne heraf som følge af afgørelsen og derved understrege Unionens bidrag.

| — | Konventionens websted vil under hensyntagen til betydningen af udbredelsen af viden om tilsagn, som blev fremsat på Cartagenakonferencen af stater, der er part i konventionen, og metoder til gennemførelse af dem og nødvendigheden af, at der i denne indsats tages højde for modtagernes forskelligartethed (f.eks. modtagere, der taler forskellige sprog eller er handicappede) blive revideret for at sikre tilgængelighed af en høj standard, og ISU's eksisterende publikation, der dokumenterer tilsagn fra parterne i konventionen om bistand til ofre oversættes og offentliggøres på konventionens websted for at udvide disse tilsagns tilgængelighed på forskellige sprog. |
| --- | --- |

—

Konventionens websted vil under hensyntagen til betydningen af udbredelsen af viden om tilsagn, som blev fremsat på Cartagenakonferencen af stater, der er part i konventionen, og metoder til gennemførelse af dem og nødvendigheden af, at der i denne indsats tages højde for modtagernes forskelligartethed (f.eks. modtagere, der taler forskellige sprog eller er handicappede) blive revideret for at sikre tilgængelighed af en høj standard, og ISU's eksisterende publikation, der dokumenterer tilsagn fra parterne i konventionen om bistand til ofre oversættes og offentliggøres på konventionens websted for at udvide disse tilsagns tilgængelighed på forskellige sprog.

| — | Der tilrettelægges et pressebesøg til et mineinficeret land inden konventionens tredje gennemgangskonference i 2014. |
| --- | --- |

—

Der tilrettelægges et pressebesøg til et mineinficeret land inden konventionens tredje gennemgangskonference i 2014.

| — | Der erhverves kommunikationsmateriale (f.eks. plakater, reklamer, videooptagelser, oplysningsmateriale osv.) for at udnytte de kommunikationsmuligheder, der måtte opstå. |
| --- | --- |

—

Der erhverves kommunikationsmateriale (f.eks. plakater, reklamer, videooptagelser, oplysningsmateriale osv.) for at udnytte de kommunikationsmuligheder, der måtte opstå.

2.4.3.   Resultater af projekterne

| — | Embedsmænd i Unionen og medlemsstaterne vil være bekendt med denne afgørelse og med, hvordan den kan påvirke deres arbejde. |
| --- | --- |

—

Embedsmænd i Unionen og medlemsstaterne vil være bekendt med denne afgørelse og med, hvordan den kan påvirke deres arbejde.

| — | Stater, der er part i konventionen, vil få større forståelse for bistand til ofre, navnlig fransktalende lande berørt af miner. |
| --- | --- |

—

Stater, der er part i konventionen, vil få større forståelse for bistand til ofre, navnlig fransktalende lande berørt af miner.

| — | Oplysninger om konventionen vil blive gjort mere tilgængelige. |
| --- | --- |

—

Oplysninger om konventionen vil blive gjort mere tilgængelige.

| — | Eksponeringen af Unionens tilsagn til konventionen vil blive øget, og der vil blive skabt og fastholdt opmærksomhed om og påskønnelse af denne afgørelse, hvilket dokumenteres af presserapporter, der anerkender Unionens tilsagn og udtrykker påskønnelse herfor af stater, der er part i konventionen på deres møder. |
| --- | --- |

—

Eksponeringen af Unionens tilsagn til konventionen vil blive øget, og der vil blive skabt og fastholdt opmærksomhed om og påskønnelse af denne afgørelse, hvilket dokumenteres af presserapporter, der anerkender Unionens tilsagn og udtrykker påskønnelse herfor af stater, der er part i konventionen på deres møder.

| — | Opmærksomhed omkring den igangværende indsats for at fremme konventionens universalisering vil blive skabt. |
| --- | --- |

—

Opmærksomhed omkring den igangværende indsats for at fremme konventionens universalisering vil blive skabt.

2.4.4.   Støttemodtagere

Stater, der er parter i konventionen, og ikkestatslige og internationale organisationer, deres repræsentanter og andre, der er interesseret eller involveret i arbejdet med at gennemføre konventionen.

---