# Euroopan unionin L 4/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.004.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 4 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta9. tammikuu 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.004.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 4

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta9. tammikuu 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | | 2013/4/Euratom |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 11 päivänä joulukuuta 2012, sen hyväksymisestä, että Euroopan komissio tekee Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013) | 1 |
| Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimus välisestä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeva sopimus, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013) | 3 |
| | | 2013/5/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 17 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan unionin liittymisestä pöytäkirjaan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta | 13 |
| Pöytäkirja Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta | 15 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 6/2013, annettu 8 päivänä tammikuuta 2013, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 216/2008 muuttamisesta (
  1
  ) | 34 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 7/2013, annettu 8 päivänä tammikuuta 2013, ilma-alusten ja ilmailualan tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristösertifiointia sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden sertifiointia koskevista täytäntöönpanosäännöistä annetun asetuksen (EU) N:o 748/2012 muuttamisesta (
  1
  ) | 36 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 8/2013, annettu 8 päivänä tammikuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 38 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2013/6/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 4 päivänä joulukuuta 2012, päätöksen 2011/734/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi, muuttamisesta | 40 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

2013/4/Euratom

*

Neuvoston päätös, annettu 11 päivänä joulukuuta 2012, sen hyväksymisestä, että Euroopan komissio tekee Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013)

1

Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimus välisestä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeva sopimus, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013)

3

2013/5/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 17 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan unionin liittymisestä pöytäkirjaan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta

13

Pöytäkirja Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta

15

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 6/2013, annettu 8 päivänä tammikuuta 2013, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 216/2008 muuttamisesta (
  1
  )

1

34

*

Komission asetus (EU) N:o 7/2013, annettu 8 päivänä tammikuuta 2013, ilma-alusten ja ilmailualan tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristösertifiointia sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden sertifiointia koskevista täytäntöönpanosäännöistä annetun asetuksen (EU) N:o 748/2012 muuttamisesta (
  1
  )

1

36

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 8/2013, annettu 8 päivänä tammikuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

38

PÄÄTÖKSET

2013/6/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 4 päivänä joulukuuta 2012, päätöksen 2011/734/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi, muuttamisesta

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 9.1.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 4/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 4/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 11 päivänä joulukuuta 2012,

sen hyväksymisestä, että Euroopan komissio tekee Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013)

(2013/4/Euratom)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan komissio on neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti neuvotellut Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013), jäljempänä ’sopimus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio on neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti neuvotellut Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013), jäljempänä ’sopimus’.

| (2) | Olisi hyväksyttävä, että Euroopan komissio tekee sopimuksen, |
| --- | --- |

(2)

Olisi hyväksyttävä, että Euroopan komissio tekee sopimuksen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

Ainoa artikla

Hyväksytään, että Euroopan komissio tekee Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013).

Hyväksytään tämän päätöksen liitteessä oleva Euroopan komission julistus, jonka Euroopan komission edustaja antaa Euroopan atomienergiayhteisön puolesta kun sopimus tehdään.

Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

Tehty Brysselissä 11 päivänä joulukuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. D. MAVROYIANNIS

---

LIITE

Euroopan komission julistus Euroopan atomienergiayhteisön puolesta

Sveitsin valaliiton edustajat ovat pyytäneet Euroopan komissiota vahvistamaan, ettei Sveitsin valaliitolta vuodelle 2012 kaikissa Euratomin tutkimustoimissa odotettavien rahoitusosuuksien kokonaismäärä ole yli 55 miljoonaa Sveitsin frangia.

Euroopan komissio vahvistaa, että asiaa koskevien tilastotietojen perusteella ja ottaen huomioon suhdeluvut, joita sovelletaan Sveitsin valaliitolta vuodelle 2012 odotettavien rahoitusosuuksien laskentaan kaikissa Euratomin tutkimustoimissa, myös ennen tämän sopimuksen tekemistä, Sveitsin valaliiton maksettavaksi vuodelle 2012 tuleva kokonaismäärä ei ole yli 55 miljoonaa Sveitsin frangia.

---

Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton

SOPIMUS

välisestä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeva sopimus, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013)

EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ,

jäljempänä ’Euratom’,

jota edustaa Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’,

ja

SVEITSIN VALALIITTO,

jäljempänä ’Sveitsi’, jota edustaa Sveitsin liittoneuvosto,

jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotka

KATSOVAT, että läheiset suhteet Sveitsin ja Euratomin välillä ovat molempien sopimuspuolten eduksi,

KATSOVAT, että tieteellinen ja teknologinen tutkimus on tärkeää sopimuspuolille ja että on molempien edun mukaista tehdä yhteistyötä kyseisellä alalla varojen käytön tehostamiseksi ja tarpeettomien päällekkäisyyksien välttämiseksi,

KATSOVAT, että sopimuspuolet toteuttavat nykyisin tutkimusohjelmia aloilla, jotka ovat molemmille tärkeitä,

KATSOVAT, että sopimuspuolten kannattaa toimia kyseisissä ohjelmissa yhteistyössä osapuolten molemminpuoliseksi hyödyksi,

KATSOVAT, että molempien sopimuspuolten kannattaa kannustaa tutkimusyksiköidensä vastavuoroista pääsyä tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja koulutukseen,

TOTEAVAT, että Euroopan atomienergiayhteisö ja Sveitsi tekivät vuonna 1978 hallittua lämpöydinfuusiota ja plasmafysiikkaa koskevan yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’ydinfuusiosopimus’,

TOTEAVAT, että sopimuspuolet tekivät 8 päivänä tammikuuta 1986 tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, jäljempänä ’puitesopimus’, joka tuli voimaan 17 päivänä heinäkuuta 1987,

KATSOVAT, että mainitun puitesopimuksen 6 artiklan mukaan puitesopimuksessa tarkoitettu yhteistyö toteutetaan asianmukaisin sopimuksin,

TOTEAVAT, että Euroopan unioni ja Sveitsi allekirjoittivat 25 päivänä kesäkuuta 2007 tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen, jota sovellettiin väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2007 ja joka tuli voimaan 28 päivänä helmikuuta 2008,

KATSOVAT, että mainitun sopimuksen 9 artiklan 2 kohdassa määrätään sopimuksen uusimisesta tai uudelleen neuvottelemisesta, jotta osallistuminen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen uusiin monivuotisiin puiteohjelmiin olisi mahdollista yhteisesti sovituin ehdoin,

TOTEAVAT, että Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma (2012–2013), joka myös edistää eurooppalaisen tutkimusalueen luomista, jäljempänä ’Euratomin puiteohjelma 2012–2013’, on hyväksytty neuvoston päätöksellä 2012/93/Euratom (1), asetuksella (Euratom) N:o 139/2012 (2) ja neuvoston päätöksillä 2012/94/Euratom (3) ja 2012/95/Euratom (4),

TOTEAVAT, että tämä sopimus ja sen perusteella toteutettava toiminta eivät rajoita jäsenvaltioiden oikeuksia harjoittaa kahdenvälistä toimintaa Sveitsin kanssa tieteen, teknologian, tutkimuksen ja kehityksen aloilla ja tehdä tarvittaessa sopimuksia tätä varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen määräyksiä,

TOTEAVAT, että Euratom on tehnyt sopimuksen ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta. Mainitun sopimuksen 21 artiklan sekä Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välisenä kirjeenvaihtona 22 päivänä marraskuuta 2007 tehtyjen sopimusten mukaisesti, jotka koskevat ITER-sopimuksen, ITER-organisaation erioikeuksia ja vapauksia koskevan sopimuksen ja laajempaa lähestymistapaa koskevan sopimuksen soveltamista Sveitsin alueella sekä Sveitsin jäsenyyttä ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustetussa eurooppalaisessa yhteisyrityksessä, sopimusta sovelletaan Sveitsiin, joka osallistuu Euratomin fuusio-ohjelmaan täysin assosioituneena kolmantena maana,

TOTEAVAT, että Euratom on ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten 27 päivänä maaliskuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä perustetun eurooppalaisen yhteisyrityksen jäsen. Mainitun päätöksen 2 artiklan sekä Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välisenä kirjeenvaihtona 22 päivänä marraskuuta 2007 tehtyjen sopimusten mukaisesti, jotka koskevat ITER-sopimuksen, ITER-organisaation erioikeuksia ja vapauksia koskevan sopimuksen ja laajempaa lähestymistapaa koskevan sopimuksen soveltamista Sveitsin alueella sekä Sveitsin jäsenyyttä ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustetussa eurooppalaisessa yhteisyrityksessä, Sveitsistä tuli yhteisyrityksen jäsen kolmantena maana, joka on assosioinut oman tutkimusohjelmansa Euratomin fuusio-ohjelmaan,

TOTEAVAT, että Euratom on tehnyt Euroopan atomienergiayhteisön ja Japanin hallituksen välisen sopimuksen laajemman lähestymistavan toimien yhteisestä toteuttamisesta fuusioenergiatutkimuksen alalla. Mainitun sopimuksen 26 artiklan mukaisesti sopimusta sovelletaan Sveitsiin, joka osallistuu Euratomin fuusio-ohjelmaan täysin assosioituneena kolmantena maana,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 artikla

Kohde

1.   Tässä sopimuksessa määrätään Sveitsin osallistumisesta Euratomin puiteohjelman 2012–2013 täytäntöönpanoon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ydinfuusiosopimuksen soveltamista.

Sveitsiin sijoittautuneet oikeussubjektit voivat osallistua kaikkiin Euratomin puiteohjelman 2012–2013 erityisohjelmiin.

2.   Sveitsin oikeussubjektit voivat osallistua Euroopan unionin Yhteisen tutkimuskeskuksen toimintaan niiltä osin, joita 1 kohdan määräykset eivät koske.

3.   Euroopan unioniin sijoittautuneet oikeussubjektit, Yhteinen tutkimuskeskus mukaan luettuna, voivat osallistua sveitsiläisiin tutkimusohjelmiin ja/tai -hankkeisiin Euratomin puiteohjelmaan 2012–2013 kuuluvien ohjelmien aihepiirejä vastaavilla aloilla.

4.   Tässä sopimuksessa tarkoitetaan ’oikeussubjektilla’ luonnollista henkilöä tai sellaista oikeushenkilöä, joka on perustettu sen sijoittautumispaikkaan sovellettavan kansallisen oikeuden tai Euroopan unionin oikeuden mukaisesti, jolla on oikeushenkilön asema ja jolla voi olla omissa nimissään kaikentyyppisiä oikeuksia ja velvoitteita. Niitä ovat muun muassa korkeakoulut, tutkimusorganisaatiot, teollisuusyritykset, mukaan luettuina pienet ja keskisuuret yritykset, ja yksityishenkilöt.

2 artikla

Yhteistyön muodot ja keinot

Yhteistyötä tehdään seuraavilla tavoilla:

| 1. | Sveitsiin sijoittautuneiden oikeussubjektien osallistuminen kaikkien Euratomin puiteohjelman 2012–2013 kuuluvien erityisohjelmien täytäntöönpanoon. Tämä toteutetaan yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutustoimintaan koskevissa säännöissä vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Sveitsiin sijoittautuneiden oikeussubjektien osallistuminen kaikkien Euratomin puiteohjelman 2012–2013 kuuluvien erityisohjelmien täytäntöönpanoon. Tämä toteutetaan yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutustoimintaan koskevissa säännöissä vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti.

| 2. | Sveitsin rahoitusosuus Euratomin puiteohjelman 2012–2013 täytäntöönpanemiseksi hyväksyttyjen ohjelmien talousarviosta liitteessä B määriteltyjen edellytysten rajoissa. |
| --- | --- |

2.

Sveitsin rahoitusosuus Euratomin puiteohjelman 2012–2013 täytäntöönpanemiseksi hyväksyttyjen ohjelmien talousarviosta liitteessä B määriteltyjen edellytysten rajoissa.

| 3. | Euroopan unioniin sijoittautuneiden oikeussubjektien osallistuminen sveitsiläisiin tutkimusohjelmiin ja/tai -hankkeisiin, joista liittoneuvosto on päättänyt ja jotka koskevat Euratomin puiteohjelman 2012–2013 aihepiirejä vastaavia aiheita, asiaa koskevissa Sveitsin määräyksissä vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti sekä hankkeen kumppanien ja vastaavan sveitsiläisen ohjelman johdon suostumuksella. Jollei sovellettavissa Sveitsin määräyksissä toisin määrätä, sveitsiläisiin tutkimusohjelmiin ja/tai -hankkeisiin osallistuvien Euroopan unionin oikeussubjektien on katettava omat kulunsa, myös suhteellinen osuutensa hankkeen yleisistä hallintokustannuksista. |
| --- | --- |

3.

Euroopan unioniin sijoittautuneiden oikeussubjektien osallistuminen sveitsiläisiin tutkimusohjelmiin ja/tai -hankkeisiin, joista liittoneuvosto on päättänyt ja jotka koskevat Euratomin puiteohjelman 2012–2013 aihepiirejä vastaavia aiheita, asiaa koskevissa Sveitsin määräyksissä vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti sekä hankkeen kumppanien ja vastaavan sveitsiläisen ohjelman johdon suostumuksella. Jollei sovellettavissa Sveitsin määräyksissä toisin määrätä, sveitsiläisiin tutkimusohjelmiin ja/tai -hankkeisiin osallistuvien Euroopan unionin oikeussubjektien on katettava omat kulunsa, myös suhteellinen osuutensa hankkeen yleisistä hallintokustannuksista.

| 4. | Sen lisäksi, että sopimuspuolet toimittavat viipymättä toisilleen Euratomin puiteohjelman 2012–2013 ja Sveitsin ohjelmien ja/tai hankkeiden täytäntöönpanoon liittyvät tiedot ja asiakirjat, yhteistyöhön voivat sisältyä:






  a) | säännölliset keskustelut tutkimuspolitiikan ja tutkimuksen suunnittelun suuntaviivoista ja painopistealueista Sveitsissä ja Euratomissa, |
| --- | --- | --- |

4.

Sen lisäksi, että sopimuspuolet toimittavat viipymättä toisilleen Euratomin puiteohjelman 2012–2013 ja Sveitsin ohjelmien ja/tai hankkeiden täytäntöönpanoon liittyvät tiedot ja asiakirjat, yhteistyöhön voivat sisältyä:

a)

säännölliset keskustelut tutkimuspolitiikan ja tutkimuksen suunnittelun suuntaviivoista ja painopistealueista Sveitsissä ja Euratomissa,

| b) | keskustelut yhteistyön mahdollisuuksista ja kehittämisestä, |
| --- | --- |

b)

keskustelut yhteistyön mahdollisuuksista ja kehittämisestä,

| c) | oikea-aikainen tiedottaminen tutkimusohjelmien ja -hankkeiden täytäntöönpanosta Sveitsissä ja Euratomissa sekä tämän sopimuksen puitteissa toteutetun tutkimustyön tuloksista, |
| --- | --- |

c)

oikea-aikainen tiedottaminen tutkimusohjelmien ja -hankkeiden täytäntöönpanosta Sveitsissä ja Euratomissa sekä tämän sopimuksen puitteissa toteutetun tutkimustyön tuloksista,

| d) | yhteiset kokoukset, |
| --- | --- |

d)

yhteiset kokoukset,

| e) | tutkijoiden, insinöörien ja teknisten asiantuntijoiden vierailut ja vaihdot, |
| --- | --- |

e)

tutkijoiden, insinöörien ja teknisten asiantuntijoiden vierailut ja vaihdot,

| f) | säännölliset ja jatkuvat yhteydet Sveitsin ja Euratomin ohjelmien ja hankkeiden vetäjien välillä, |
| --- | --- |

f)

säännölliset ja jatkuvat yhteydet Sveitsin ja Euratomin ohjelmien ja hankkeiden vetäjien välillä,

| g) | asiantuntijoiden osallistuminen seminaareihin, symposiumeihin ja työpajoihin. |
| --- | --- |

g)

asiantuntijoiden osallistuminen seminaareihin, symposiumeihin ja työpajoihin.

3 artikla

Mukauttaminen

Yhteistyötä voidaan mukauttaa ja laajentaa milloin tahansa sopimuspuolten yhteisellä sopimuksella.

4 artikla

Aineettomaan omaisuuteen liittyvät oikeudet ja velvoitteet

1.   Euratomin puiteohjelmaan 2012–2013 osallistuvilla Sveitsin oikeussubjekteilla on osallistumisensa yhteydessä syntyvän tiedon ja aineettoman omaisuuden omistuksen, hyödyntämisen ja levittämisen suhteen samat oikeudet ja velvoitteet kuin Euroopan unionin oikeussubjekteilla, jollei liitteestä A ja voimassa olevasta lainsäädännöstä muuta johdu.

2.   Edellä 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin sveitsiläisiin tutkimusohjelmiin ja/tai -hankkeisiin osallistuvilla Euroopan unionin oikeussubjekteilla on osallistumisensa yhteydessä syntyvän tiedon ja henkisen omaisuuden omistuksen, hyödyntämisen ja levittämisen suhteen samat oikeudet ja velvoitteet kuin kyseisiin ohjelmiin ja/tai hankkeisiin osallistuvilla Sveitsin oikeussubjekteilla, jollei liitteestä A ja voimassa olevasta lainsäädännöstä muuta johdu.

5 artikla

Rahoitussäännöt

Sveitsin rahoitusosuutta koskevat säännöt esitetään liitteessä B.

6 artikla

Sveitsin ja yhteisöjen tutkimuskomitea

1.   Puitesopimuksella perustettu Sveitsin ja yhteisöjen tutkimuskomitea tarkastelee ja arvioi tämän sopimuksen täytäntöönpanoa ja varmistaa sen moitteettomuuden. Sopimuksen täytäntöönpanoon tai tulkintaan liittyvät kysymykset on esitettävä kyseiselle komitealle.

2.   Komitea voi päätöksellään muuttaa liitteessä C mainittuja viittauksia Euroopan unionin ja Euratomin säädöksiin.

7 artikla

Osallistuminen

1.   Euratomin puiteohjelmaan 2012–2013 osallistuvilla Sveitsin oikeussubjekteilla on samat sopimukselliset oikeudet ja velvoitteet kuin Euroopan unionin oikeussubjekteilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan määräysten soveltamista.

2.   Sveitsin oikeussubjektien ehdotusten esittämiseen ja arviointiin sekä Euratomin puiteohjelmaan 2012–2013 kuuluvien avustussopimusten myöntämiseen ja tekemiseen sovelletaan samoja ehtoja ja edellytyksiä kuin Euroopan unionin oikeussubjektien kanssa kyseisten ohjelmien yhteydessä tehtäviin avustussopimuksiin.

3.   Sveitsillä on assosioituneena maana oikeus ehdottaa arvioijia Euratomin puiteohjelmassa 2012–2013 noudattaen neuvoston asetusta (Euratom) N:o 139/2012 säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman epäsuoriin toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2012–2013).

4.   Euroopan unionin oikeussubjektit voivat osallistua 2 artiklan 3 kohdassa mainittujen sveitsiläisten tutkimusohjelmien hankkeisiin yhtäläisin ehdoin ja edellytyksin kuin sveitsiläiset hankekumppanit, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 artiklan 3 kohdan, 2 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan 2 kohdan sekä voimassa olevien määräysten ja menettelysääntöjen soveltamista. Sveitsin viranomaiset voivat asettaa ehdoksi, että yksi tai useampi Euroopan unionin oikeussubjekti voi osallistua hankkeeseen vain, jos siihen osallistuu myös vähintään yksi Sveitsin oikeussubjekti.

8 artikla

Liikkuvuus

Molemmat sopimuspuolet sitoutuvat takaamaan nykyisen sääntelyn ja voimassa olevien sopimusten mukaisesti maahan pääsyn ja maassa oleskelun tutkijoille, jotka osallistuvat tämän sopimuksen mukaiseen toimintaan Sveitsissä ja Euroopan unionissa, sekä rajoitetusti myös tutkimuksen apuhenkilöstölle, jos se on kyseisen toimen onnistumisen kannalta välttämätöntä.

9 artikla

Sopimuksen tarkistaminen ja tuleva yhteistyö

1.   Jos Euratom tarkistaa tai laajentaa tutkimusohjelmiaan, tätä sopimusta voidaan tarkistaa tai laajentaa yhteisesti sovituin ehdoin. Sopimuspuolet vaihtavat tietoja ja näkemyksiä tällaisesta tarkistamisesta tai laajentamisesta sekä kaikista muista seikoista, jotka vaikuttavat suoraan tai välillisesti Sveitsin kanssa Euratomin puiteohjelman 2012–2013 aloilla tehtävään yhteistyöhön. Sveitsille on ilmoitettava tarkistettujen tai laajennettujen ohjelmien täsmällinen sisältö kahden viikon kuluessa siitä, kun Euratom on ne hyväksynyt. Jos tutkimusohjelmaa tarkistetaan tai laajennetaan, Sveitsi voi irtisanoa tämän sopimuksen kuuden kuukauden irtisanomisajalla. Ilmoitus aikomuksesta irtisanoa sopimus tai laajentaa sitä on annettava toiselle sopimuspuolelle kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun Euratomin päätös on tehty.

2.   Euratomin hyväksyessä uuden monivuotisen tutkimuksen ja koulutuksen ohjelman sopimus voidaan uusia tai neuvotella uudelleen sopimuspuolten yhteisesti sopimin ehdoin. Sopimuspuolet vaihtavat 6 artiklassa tarkoitetussa Sveitsin ja Euroopan unionin tutkimuskomiteassa tietoja ja näkemyksiä tällaisten ohjelmien valmistelusta tai muista nykyisistä tai tulevista tutkimustoimista.

10 artikla

Yhteydet muihin kansainvälisiin sopimuksiin

1.   Tämän sopimuksen määräysten soveltaminen ei rajoita edun saamista muista sellaisista kansainvälisistä sopimuksista, jotka sitovat vain toista sopimuspuolta ja jotka on rajoitettu koskemaan kyseisen sopimuspuolen alueelle sijoittautuneita oikeussubjekteja.

2.   Oikeussubjektilla, joka on sijoittautunut maahan, joka on assosioitunut Euratomin puiteohjelmaan 2012–2013 (assosioitunut maa), on tämän sopimuksen nojalla samat oikeudet ja velvoitteet kuin jäsenvaltioon sijoittautuneella oikeussubjektilla, edellyttäen että assosioitunut maa, johon oikeussubjekti on sijoittautunut, myöntää Sveitsin oikeussubjekteille samat oikeudet ja velvoitteet.

11 artikla

Alueellinen soveltamisala

Tätä sopimusta sovelletaan toisaalta alueilla, joilla sovelletaan Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusta siinä määrätyin edellytyksin, ja toisaalta Sveitsin alueella.

12 artikla

Liitteet

Liitteet A, B ja C ovat erottamaton osa tätä sopimusta.

13 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

1.   Sopimuspuolet ratifioivat tai tekevät tämän sopimuksen omien sääntöjensä mukaisesti. Sopimus tulee voimaan päivänä, jona viimeiseksi ilmoitetaan tätä varten tarvittavien sisäisten menettelyjen saattamisesta päätökseen.

2.   Tätä sopimusta sovelletaan Euratomin puiteohjelman 2012–2013 voimassaolon alkamisesta 31 päivään joulukuuta 2013. Poiketen siitä, mitä jäljempänä 5 kohdassa määrätään, kumpikin sopimuspuoli voi 1 päivän tammikuuta 2013 ja 30 päivän kesäkuuta 2013 välisenä aikana irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla asiasta kirjallisesti. Tällöin sopimuksen soveltaminen päättyy 31 päivänä joulukuuta 2012.

3.   Jos tämän sopimuksen soveltaminen päättyy 2 kohdan mukaisesti 31 päivänä joulukuuta 2012, Euratom täyttää sitoumuksensa, jotka se on antanut sveitsiläisille edunsaajille siihen mennessä, kun jompikumpi sopimuspuoli vastaanottaa 2 kohdan mukaisen ilmoituksen toiselta sopimuspuolelta. Jos Sveitsi irtisanoo tämän sopimuksen 2 kohdan mukaisesti, Sveitsin on maksettava Euratomille korvaus, joka vastaa Euratomin vuoden 2013 sitoumuksia, jotka se on antanut sveitsiläisille edunsaajille siihen mennessä, kun Euratom on vastaanottanut Sveitsin ilmoituksen. Tämä korvaus on maksettava 45 päivän kuluessa komission esittämän pyynnön vastaanottamisesta. Tällöin sovelletaan liitteessä B olevaa II kohdan 2 alakohtaa. Sopimuspuolet sopivat muista mahdollisista seurauksista.

4.   Sopimusta voidaan muuttaa ainoastaan kirjallisesti sopimuspuolten yhteisellä suostumuksella. Muutoksiin sovelletaan samaa voimaantulomenettelyä kuin tähän sopimukseen.

5.   Kumpikin sopimuspuoli voi milloin tahansa irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla asiasta kirjallisesti kuuden kuukauden irtisanomisajalla.

6.   Hankkeita ja toimintaa, jotka ovat käynnissä, kun tämä sopimus irtisanotaan ja/tai sen voimassaolo päättyy, jatketaan, kunnes ne saadaan päätökseen tässä sopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti. Sopimuspuolet sopivat sopimuksen irtisanomisen muista mahdollisista seurauksista.

Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen.

---

(1)  EUVL L 47, 18.2.2012, s. 25.

1

(2)  EUVL L 47, 18.2.2012, s. 1.

2

(3)  EUVL L 47, 18.2.2012, s. 33.

3

(4)  EUVL L 47, 18.2.2012, s. 40.

4

LIITE A

IMMATERIAALIOIKEUKSIEN JAKOA KOSKEVAT PERIAATTEET

I   Soveltamisala

Tässä sopimuksessa tarkoitetaan ’immateriaalioikeuksilla’ sitä määritelmää, joka on annettu Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) perustamisesta Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 tehdyn yleissopimuksen 2 artiklassa.

Tässä sopimuksessa tarkoitetaan ’tulosaineistolla’ tuloksia, mukaan luettuina tiedot, riippumatta siitä, voidaanko ne suojata, sekä tekijänoikeutta taikka tällaisiin tietoihin liittyviä oikeuksia, jotka johtuvat patentin, mallioikeuden, kasvinjalostajanoikeuden, täydentävän todistuksen tai muun vastaavan suojan hakemisesta tai myöntämisestä.

II   Sopimuspuolten oikeussubjektien immateriaalioikeudet

| 1. | Kummankin sopimuspuolen on varmistettava, että tähän sopimukseen perustuviin toimiin osallistuvien toisen sopimuspuolen oikeussubjektien immateriaalioikeudet ja muut tällaisen osallistumisen yhteydessä syntyvät oikeudet ja velvoitteet ovat sopimuspuoliin sovellettavien kansainvälisten yleissopimusten mukaisia, mukaan luettuna TRIPS-sopimus (Maailman kauppajärjestön hallinnoima teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehty sopimus) sekä Bernin yleissopimus (Pariisin asiakirja 1971) ja Pariisin yleissopimus (Tukholman asiakirja 1967). |
| --- | --- |

1.

Kummankin sopimuspuolen on varmistettava, että tähän sopimukseen perustuviin toimiin osallistuvien toisen sopimuspuolen oikeussubjektien immateriaalioikeudet ja muut tällaisen osallistumisen yhteydessä syntyvät oikeudet ja velvoitteet ovat sopimuspuoliin sovellettavien kansainvälisten yleissopimusten mukaisia, mukaan luettuna TRIPS-sopimus (Maailman kauppajärjestön hallinnoima teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehty sopimus) sekä Bernin yleissopimus (Pariisin asiakirja 1971) ja Pariisin yleissopimus (Tukholman asiakirja 1967).

| 2. | Euratomin puiteohjelman 2012–2013 epäsuoriin toimiin osallistuvilla Sveitsin oikeussubjekteilla on henkiseen omaisuuteen liittyvät oikeudet ja velvoitteet 19 päivänä joulukuuta 2011 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom) N:o 139/2012 (1) säädettyjen ja Euratomin kanssa tehdyissä avustussopimuksissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti, ja näiden oikeuksien ja velvoitteiden on oltava 1 kohdan mukaiset. |
| --- | --- |

2.

Euratomin puiteohjelman 2012–2013 epäsuoriin toimiin osallistuvilla Sveitsin oikeussubjekteilla on henkiseen omaisuuteen liittyvät oikeudet ja velvoitteet 19 päivänä joulukuuta 2011 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom) N:o 139/2012 (1) säädettyjen ja Euratomin kanssa tehdyissä avustussopimuksissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti, ja näiden oikeuksien ja velvoitteiden on oltava 1 kohdan mukaiset.

| 3. | Sveitsiläisiin tutkimusohjelmiin ja/tai -hankkeisiin osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltion oikeussubjekteilla on samat henkiseen omaisuuteen liittyvät oikeudet ja velvoitteet kuin kyseisiin tutkimusohjelmiin tai -hankkeisiin osallistuvilla Sveitsin oikeussubjekteilla, ja näiden oikeuksien ja velvoitteiden on oltava 1 kohdan mukaisia. |
| --- | --- |

3.

Sveitsiläisiin tutkimusohjelmiin ja/tai -hankkeisiin osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltion oikeussubjekteilla on samat henkiseen omaisuuteen liittyvät oikeudet ja velvoitteet kuin kyseisiin tutkimusohjelmiin tai -hankkeisiin osallistuvilla Sveitsin oikeussubjekteilla, ja näiden oikeuksien ja velvoitteiden on oltava 1 kohdan mukaisia.

III   Sopimuspuolten immateriaalioikeudet

| 1. | Jolleivät sopimuspuolet erityisesti muuta sovi, tulosaineistoon, jonka sopimuspuolet tuottavat tämän sopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa toimissa, sovelletaan seuraavia sääntöjä:






  a) | Tulosaineiston tuottaneella sopimuspuolella on omistusoikeus kyseiseen tulosaineistoon. Jos sopimuspuolten osuutta työhön ei voida määrittää, niillä on tulosaineistoon yhteinen omistusoikeus. |
| --- | --- | --- |

1.

Jolleivät sopimuspuolet erityisesti muuta sovi, tulosaineistoon, jonka sopimuspuolet tuottavat tämän sopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa toimissa, sovelletaan seuraavia sääntöjä:

a)

Tulosaineiston tuottaneella sopimuspuolella on omistusoikeus kyseiseen tulosaineistoon. Jos sopimuspuolten osuutta työhön ei voida määrittää, niillä on tulosaineistoon yhteinen omistusoikeus.

| b) | Kyseisen tulosaineiston omistavan sopimuspuolen on myönnettävä sen käyttöoikeudet toiselle sopimuspuolelle tämän sopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamista varten. Tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä ilman maksua. |
| --- | --- |

b)

Kyseisen tulosaineiston omistavan sopimuspuolen on myönnettävä sen käyttöoikeudet toiselle sopimuspuolelle tämän sopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamista varten. Tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä ilman maksua.

| 2. | Jolleivät sopimuspuolet erityisesti muuta sovi, sopimuspuolten tieteellisiin kirjallisiin teoksiin sovelletaan seuraavia sääntöjä:






  a) | Jos sopimuspuoli julkaisee tähän sopimukseen perustuvan toiminnan tuloksena saatuja tieteellisiä ja teknisiä tietoja ja tuloksia lehdissä, artikkeleissa, raporteissa ja kirjoissa, mukaan luettuina kuvatallenteet ja ohjelmistot, toiselle sopimuspuolelle on myönnettävä maailmanlaajuinen mutta ei yksinomainen, peruuttamaton ja tekijänpalkkioista vapautettu lupa kääntää, jäljentää, mukauttaa, välittää sekä levittää julkisesti kyseisiä teoksia. |
| --- | --- | --- |

2.

Jolleivät sopimuspuolet erityisesti muuta sovi, sopimuspuolten tieteellisiin kirjallisiin teoksiin sovelletaan seuraavia sääntöjä:

a)

Jos sopimuspuoli julkaisee tähän sopimukseen perustuvan toiminnan tuloksena saatuja tieteellisiä ja teknisiä tietoja ja tuloksia lehdissä, artikkeleissa, raporteissa ja kirjoissa, mukaan luettuina kuvatallenteet ja ohjelmistot, toiselle sopimuspuolelle on myönnettävä maailmanlaajuinen mutta ei yksinomainen, peruuttamaton ja tekijänpalkkioista vapautettu lupa kääntää, jäljentää, mukauttaa, välittää sekä levittää julkisesti kyseisiä teoksia.

| b) | Kaikissa tekijänoikeuden piiriin kuuluvien teosten kappaleissa, joita levitetään ja valmistetaan julkisesti näiden määräysten mukaisesti, on oltava teoksen tekijän nimi tai tekijöiden nimet, jollei tekijä nimenomaisesti sitä kiellä. Lisäksi niissä on oltava selvä maininta sopimuspuolten yhdessä antamasta tuesta. |
| --- | --- |

b)

Kaikissa tekijänoikeuden piiriin kuuluvien teosten kappaleissa, joita levitetään ja valmistetaan julkisesti näiden määräysten mukaisesti, on oltava teoksen tekijän nimi tai tekijöiden nimet, jollei tekijä nimenomaisesti sitä kiellä. Lisäksi niissä on oltava selvä maininta sopimuspuolten yhdessä antamasta tuesta.

| 3. | Jolleivät sopimuspuolet erityisesti muuta sovi, sopimuspuolten julkistamattomaan tietoon sovelletaan seuraavia sääntöjä:






  a) | Kun sopimuspuoli toimittaa toiselle tähän sopimukseen perustuviin toimiin liittyviä tietoja, kummankin sopimuspuolen on yksilöitävä tiedot, jotka se haluaa pitää julkistamattomana. |
| --- | --- | --- |

3.

Jolleivät sopimuspuolet erityisesti muuta sovi, sopimuspuolten julkistamattomaan tietoon sovelletaan seuraavia sääntöjä:

a)

Kun sopimuspuoli toimittaa toiselle tähän sopimukseen perustuviin toimiin liittyviä tietoja, kummankin sopimuspuolen on yksilöitävä tiedot, jotka se haluaa pitää julkistamattomana.

| b) | Vastaanottava sopimuspuoli voi omalla vastuullaan toimittaa julkistamattomat tiedot tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä erityistarkoituksia varten elimille tai henkilöille, joilla on sen valtuutus. |
| --- | --- |

b)

Vastaanottava sopimuspuoli voi omalla vastuullaan toimittaa julkistamattomat tiedot tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä erityistarkoituksia varten elimille tai henkilöille, joilla on sen valtuutus.

| c) | Vastaanottava sopimuspuoli voi levittää kyseistä julkistamatonta tietoa laajemmin kuin edellä b alakohdassa sallitaan, jos julkistamatonta tietoa toimittava sopimuspuoli antaa siihen ennakolta kirjallisen suostumuksen. Sopimuspuolet vahvistavat yhteistyössä menettelyt, joita sovelletaan hankittaessa kirjallinen suostumus tällaista laajempaa levitystä varten, ja kumpikin sopimuspuoli antaa tällaisen suostumuksen omien sisäisten toimintaperiaatteidensa, määräystensä ja lainsäädäntönsä sallimissa rajoissa. |
| --- | --- |

c)

Vastaanottava sopimuspuoli voi levittää kyseistä julkistamatonta tietoa laajemmin kuin edellä b alakohdassa sallitaan, jos julkistamatonta tietoa toimittava sopimuspuoli antaa siihen ennakolta kirjallisen suostumuksen. Sopimuspuolet vahvistavat yhteistyössä menettelyt, joita sovelletaan hankittaessa kirjallinen suostumus tällaista laajempaa levitystä varten, ja kumpikin sopimuspuoli antaa tällaisen suostumuksen omien sisäisten toimintaperiaatteidensa, määräystensä ja lainsäädäntönsä sallimissa rajoissa.

| d) | Asiakirjoihin perustumatonta julkistamatonta tai muuten luottamuksellista tietoa, jonka sopimuspuolten edustajat saavat tämän sopimuksen perusteella järjestetyissä seminaareissa ja muissa kokouksissa, sekä tietoa, jonka ne saavat henkilöstön palvelukseen ottamisen, tilojen ja laitteistojen käytön tai epäsuorien toimien myötä, on käsiteltävä luottamuksellisena, kun tällaisen julkistamattoman tai muuten luottamuksellisen taikka salassa pidettävän tiedon vastaanottajalle on tietoa välitettäessä ilmoitettu tiedon luottamuksellisesta luonteesta a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

Asiakirjoihin perustumatonta julkistamatonta tai muuten luottamuksellista tietoa, jonka sopimuspuolten edustajat saavat tämän sopimuksen perusteella järjestetyissä seminaareissa ja muissa kokouksissa, sekä tietoa, jonka ne saavat henkilöstön palvelukseen ottamisen, tilojen ja laitteistojen käytön tai epäsuorien toimien myötä, on käsiteltävä luottamuksellisena, kun tällaisen julkistamattoman tai muuten luottamuksellisen taikka salassa pidettävän tiedon vastaanottajalle on tietoa välitettäessä ilmoitettu tiedon luottamuksellisesta luonteesta a alakohdan mukaisesti.

| e) | Kummankin sopimuspuolen on pyrittävä varmistamaan, että sen a ja d alakohdan mukaisesti saamaa julkistamatonta tietoa valvotaan tässä sopimuksessa määrätyllä tavalla. Jos sopimuspuoli havaitsee, että se on kykenemätön tai että sen on aiheellista epäillä olevansa myöhemmin kykenemätön noudattamaan a ja d alakohdassa olevia tietojen levityksen kieltämistä koskevia määräyksiä, sen on ilmoitettava tästä välittömästi toiselle sopimuspuolelle. Sopimuspuolet neuvottelevat tämän jälkeen keskenään löytääkseen asianmukaisen toimintatavan. |
| --- | --- |

e)

Kummankin sopimuspuolen on pyrittävä varmistamaan, että sen a ja d alakohdan mukaisesti saamaa julkistamatonta tietoa valvotaan tässä sopimuksessa määrätyllä tavalla. Jos sopimuspuoli havaitsee, että se on kykenemätön tai että sen on aiheellista epäillä olevansa myöhemmin kykenemätön noudattamaan a ja d alakohdassa olevia tietojen levityksen kieltämistä koskevia määräyksiä, sen on ilmoitettava tästä välittömästi toiselle sopimuspuolelle. Sopimuspuolet neuvottelevat tämän jälkeen keskenään löytääkseen asianmukaisen toimintatavan.

---

(1)  EUVL L 47, 18.2.2012, s. 1.

LIITE B

SVEITSIN RAHOITUSOSUUTTA KOSKEVAT RAHOITUSSÄÄNNÖT

I   Rahoitusosuuden määrittäminen

| 1. | Sveitsin rahoitusosuus Euratomin puiteohjelmasta 2012–2013 Euratomin ydinfuusio-ohjelmaa lukuun ottamatta on yhtä suuri kuin Sveitsin markkinahintoina ilmaistun bruttokansantuotteen suhde Euroopan unionin jäsenvaltioiden markkinahintoina ilmaistujen bruttokansantuotteiden summaan. Sveitsin osuus ydinfuusio-ohjelmasta lasketaan edelleen ydinfuusiosopimuksen mukaisesti. Suhdeluvut lasketaan Euroopan unionin alustavan talousarvioesityksen julkaisuajankohtana saatavilla olevien Eurostatin tuoreimpien samaa vuotta koskevien tilastotietojen perusteella. |
| --- | --- |

1.

Sveitsin rahoitusosuus Euratomin puiteohjelmasta 2012–2013 Euratomin ydinfuusio-ohjelmaa lukuun ottamatta on yhtä suuri kuin Sveitsin markkinahintoina ilmaistun bruttokansantuotteen suhde Euroopan unionin jäsenvaltioiden markkinahintoina ilmaistujen bruttokansantuotteiden summaan. Sveitsin osuus ydinfuusio-ohjelmasta lasketaan edelleen ydinfuusiosopimuksen mukaisesti. Suhdeluvut lasketaan Euroopan unionin alustavan talousarvioesityksen julkaisuajankohtana saatavilla olevien Eurostatin tuoreimpien samaa vuotta koskevien tilastotietojen perusteella.

| 2. | Komissio toimittaa Sveitsille mahdollisimman pian seuraavat tiedot sekä tarvittavat asiakirjat:






  a) | Euroopan unionin alustavan talousarvioesityksen menotaulukossa Euratomin puiteohjelmaan 2012–2013 vuodeksi 2013 varatut maksusitoumusmäärärahat, |
| --- | --- | --- |

2.

Komissio toimittaa Sveitsille mahdollisimman pian seuraavat tiedot sekä tarvittavat asiakirjat:

a)

Euroopan unionin alustavan talousarvioesityksen menotaulukossa Euratomin puiteohjelmaan 2012–2013 vuodeksi 2013 varatut maksusitoumusmäärärahat,

| b) | alustavan talousarvioesityksen perusteella arvioidut rahoitusosuudet, jotka vastaavat Sveitsin mahdollista osallistumista Euratomin puiteohjelmaan 2012–2013 vuonna 2013. |
| --- | --- |

b)

alustavan talousarvioesityksen perusteella arvioidut rahoitusosuudet, jotka vastaavat Sveitsin mahdollista osallistumista Euratomin puiteohjelmaan 2012–2013 vuonna 2013.

| 3. | Komissio ilmoittaa Sveitsille edellä mainitut menotaulukon määrät heti, kun yleinen talousarvio vuodeksi 2013 on lopullisesti hyväksytty. |
| --- | --- |

3.

Komissio ilmoittaa Sveitsille edellä mainitut menotaulukon määrät heti, kun yleinen talousarvio vuodeksi 2013 on lopullisesti hyväksytty.

| 4. | Euratomin puiteohjelman 2012–2013 täytäntöönpanoon osallistumisesta johtuva Sveitsin rahoitusosuus vahvistetaan sen määrän lisäksi, joka on kunakin vuonna varattu Euroopan unionin yleiseen talousarvioon maksusitoumusmäärärahoiksi tämän sopimuksen kattamien ohjelmien ja toiminnan toteuttamiseen, hallinnointiin ja toimintaan liittyvien komission rahoitusvelvoitteiden täyttämistä varten. |
| --- | --- |

4.

Euratomin puiteohjelman 2012–2013 täytäntöönpanoon osallistumisesta johtuva Sveitsin rahoitusosuus vahvistetaan sen määrän lisäksi, joka on kunakin vuonna varattu Euroopan unionin yleiseen talousarvioon maksusitoumusmäärärahoiksi tämän sopimuksen kattamien ohjelmien ja toiminnan toteuttamiseen, hallinnointiin ja toimintaan liittyvien komission rahoitusvelvoitteiden täyttämistä varten.

II   Maksumenettelyt

| 1. | Komissio esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 Sveitsille rahoituspyynnön, joka vastaa sen tämän sopimuksen mukaista rahoitusosuutta vuodeksi 2012. Rahoituspyynnössä edellytetään, että Sveitsi maksaa rahoitusosuutensa 30 päivän kuluessa sitä koskevan rahoituspyynnön vastaanottamisesta. Määrän laskemiseksi Sveitsin frangeina vuodeksi 2012 komissio käyttää Sveitsin frangin ja euron välisenä vaihtokurssina Euroopan keskuspankin ilmoittamaa edellisen kuukauden toiseksi viimeisen päivän markkinakurssia tai lähellä tätä päivämäärää lähetystöistä tai muista asianmukaisista lähteistä ilmoitettua vaihtokurssia, jos sellainen on käytettävissä.
  Jollei tämän sopimuksen soveltaminen pääty 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti 31 päivänä joulukuuta 2012, komissio esittää 1 päivän heinäkuuta jälkeen ja viimeistään marraskuussa 2013 Sveitsille rahoituspyynnön, joka vastaa tämän sopimuksen mukaista ja tämän liitteen I kohdan 1 alakohdan perusteella määritettyä rahoitusosuutta vuodeksi 2013. Rahoituspyynnössä edellytetään, että kyseinen rahoitusosuus maksetaan 30 päivän kuluessa rahoituspyynnön vastaanottamisesta. |
| --- | --- |

1.

Komissio esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 Sveitsille rahoituspyynnön, joka vastaa sen tämän sopimuksen mukaista rahoitusosuutta vuodeksi 2012. Rahoituspyynnössä edellytetään, että Sveitsi maksaa rahoitusosuutensa 30 päivän kuluessa sitä koskevan rahoituspyynnön vastaanottamisesta. Määrän laskemiseksi Sveitsin frangeina vuodeksi 2012 komissio käyttää Sveitsin frangin ja euron välisenä vaihtokurssina Euroopan keskuspankin ilmoittamaa edellisen kuukauden toiseksi viimeisen päivän markkinakurssia tai lähellä tätä päivämäärää lähetystöistä tai muista asianmukaisista lähteistä ilmoitettua vaihtokurssia, jos sellainen on käytettävissä.

Jollei tämän sopimuksen soveltaminen pääty 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti 31 päivänä joulukuuta 2012, komissio esittää 1 päivän heinäkuuta jälkeen ja viimeistään marraskuussa 2013 Sveitsille rahoituspyynnön, joka vastaa tämän sopimuksen mukaista ja tämän liitteen I kohdan 1 alakohdan perusteella määritettyä rahoitusosuutta vuodeksi 2013. Rahoituspyynnössä edellytetään, että kyseinen rahoitusosuus maksetaan 30 päivän kuluessa rahoituspyynnön vastaanottamisesta.

| 2. | Sveitsin rahoitusosuudet vuodeksi 2012 maksetaan Sveitsin frangeina, ja vuodeksi 2013 ne ilmaistaan ja maksetaan euroina komission rahoituspyynnössä ilmoittamalle pankkitilille. |
| --- | --- |

2.

Sveitsin rahoitusosuudet vuodeksi 2012 maksetaan Sveitsin frangeina, ja vuodeksi 2013 ne ilmaistaan ja maksetaan euroina komission rahoituspyynnössä ilmoittamalle pankkitilille.

| 3. | Sveitsi suorittaa tämän sopimuksen mukaisen rahoitusosuutensa 1 kohdassa esitetyn aikataulun mukaisesti. Maksun viivästymisestä maksetaan korkoa, joka vastaa Reutersin EURIBOR01-sivulla (Teleraten sivu 248) esitettyä pankkien välistä yhden kuukauden korkoa (EURIBOR). Korkokantaan lisätään 1,5 pistettä kutakin viivästyskuukautta kohden. Korotettua korkoa sovelletaan koko viivästyskauteen. Korkoa peritään kuitenkin vasta, jos rahoitusosuus maksetaan 1 kohdassa mainittujen maksupäivämäärien jälkeen. |
| --- | --- |

3.

Sveitsi suorittaa tämän sopimuksen mukaisen rahoitusosuutensa 1 kohdassa esitetyn aikataulun mukaisesti. Maksun viivästymisestä maksetaan korkoa, joka vastaa Reutersin EURIBOR01-sivulla (Teleraten sivu 248) esitettyä pankkien välistä yhden kuukauden korkoa (EURIBOR). Korkokantaan lisätään 1,5 pistettä kutakin viivästyskuukautta kohden. Korotettua korkoa sovelletaan koko viivästyskauteen. Korkoa peritään kuitenkin vasta, jos rahoitusosuus maksetaan 1 kohdassa mainittujen maksupäivämäärien jälkeen.

| 4. | Komissio korvaa sveitsiläisten edustajien ja asiantuntijoiden matkakustannukset, jotka aiheutuvat osallistumisesta tutkimuskomiteoiden työhön ja Euratomin puiteohjelman 2012–2013 täytäntöönpanoon samoin perustein ja samoja voimassa olevia menettelyjä noudattaen kuin se korvaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden edustajien ja asiantuntijoiden kustannukset. |
| --- | --- |

4.

Komissio korvaa sveitsiläisten edustajien ja asiantuntijoiden matkakustannukset, jotka aiheutuvat osallistumisesta tutkimuskomiteoiden työhön ja Euratomin puiteohjelman 2012–2013 täytäntöönpanoon samoin perustein ja samoja voimassa olevia menettelyjä noudattaen kuin se korvaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden edustajien ja asiantuntijoiden kustannukset.

III   Täytäntöönpanosäännöt

| 1. | Tämän liitteen mukainen Euratomin puiteohjelmaan 2012–2013 liittyvä Sveitsin rahoitusosuus pysyy tavallisesti muuttumattomana kulloisenkin varainhoitovuoden ajan. |
| --- | --- |

1.

Tämän liitteen mukainen Euratomin puiteohjelmaan 2012–2013 liittyvä Sveitsin rahoitusosuus pysyy tavallisesti muuttumattomana kulloisenkin varainhoitovuoden ajan.

| 2. | Komissio pyrkii kunkin varainhoitovuoden (n) tilinpäätöksen yhteydessä tulos- ja menotilejä vahvistettaessa tasaamaan Sveitsin osuuden tilejä ottamalla huomioon varainhoitovuoden aikana siirtojen, peruutusten, määrärahasiirtojen tai korjaavien ja täydentävien talousarvioiden muodossa tapahtuneet muutokset. Tilit tasataan vuoden n + 1 ensimmäisen maksun yhteydessä. Tilit on kuitenkin tasattava lopullisesti viimeistään Euratomin puiteohjelman 2012–2013 päättymistä seuraavan neljännen vuoden heinäkuussa. Sveitsin suorittamat maksut hyvitetään Euratomin ohjelmiin budjettisaatavina, jotka osoitetaan asianomaisiin budjettikohtiin Euroopan unionin yleisen talousarvion tulotaulukossa. |
| --- | --- |

2.

Komissio pyrkii kunkin varainhoitovuoden (n) tilinpäätöksen yhteydessä tulos- ja menotilejä vahvistettaessa tasaamaan Sveitsin osuuden tilejä ottamalla huomioon varainhoitovuoden aikana siirtojen, peruutusten, määrärahasiirtojen tai korjaavien ja täydentävien talousarvioiden muodossa tapahtuneet muutokset. Tilit tasataan vuoden n + 1 ensimmäisen maksun yhteydessä. Tilit on kuitenkin tasattava lopullisesti viimeistään Euratomin puiteohjelman 2012–2013 päättymistä seuraavan neljännen vuoden heinäkuussa. Sveitsin suorittamat maksut hyvitetään Euratomin ohjelmiin budjettisaatavina, jotka osoitetaan asianomaisiin budjettikohtiin Euroopan unionin yleisen talousarvion tulotaulukossa.

IV   Tiedottaminen

| 1. | Vuoteen 2012 liittyvät Euratomin puiteohjelman 2012–2013 määrärahalaskelmat laaditaan ja toimitetaan tiedoksi Sveitsille vuoden 2013 maksun yhteydessä komission tulos- ja menotilin muodossa.
  Vuoteen 2013 liittyvät Euratomin puiteohjelman 2012–2013 määrärahalaskelmat laaditaan ja toimitetaan tiedoksi Sveitsille viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2014 komission tulos- ja menotilin muodossa. |
| --- | --- |

1.

Vuoteen 2012 liittyvät Euratomin puiteohjelman 2012–2013 määrärahalaskelmat laaditaan ja toimitetaan tiedoksi Sveitsille vuoden 2013 maksun yhteydessä komission tulos- ja menotilin muodossa.

Vuoteen 2013 liittyvät Euratomin puiteohjelman 2012–2013 määrärahalaskelmat laaditaan ja toimitetaan tiedoksi Sveitsille viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2014 komission tulos- ja menotilin muodossa.

| 2. | Komissio ilmoittaa Sveitsille tilastotiedot ja kaikki muut Euratomin puiteohjelman täytäntöönpanoon liittyvät yleiset rahoitustiedot, jotka annetaan jäsenvaltioiden käyttöön. |
| --- | --- |

2.

Komissio ilmoittaa Sveitsille tilastotiedot ja kaikki muut Euratomin puiteohjelman täytäntöönpanoon liittyvät yleiset rahoitustiedot, jotka annetaan jäsenvaltioiden käyttöön.

LIITE C

EURATOMIN PUITEOHJELMAN 2012–2013 SVEITSILÄISIÄ OSANOTTAJIA KOSKEVA VARAINHOIDON VALVONTA

I   Suora yhteydenpito

Komissio on suoraan yhteydessä Sveitsiin sijoittautuneisiin Euratomin puiteohjelman 2012–2013 osanottajiin ja niiden alihankkijoihin. Niiden on toimitettava suoraan komissiolle asiaan liittyvät tiedot ja aineistot, jotka ne ovat velvollisia toimittamaan niiden välineiden, joihin tässä sopimuksessa viitataan, sekä niitä sovellettaessa tehtyjen avustussopimusten, perusteella.

II   Tarkastukset

| 1. | Neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EU, Euratom) N:o 1081/2010 (2), ja komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 478/2007 (4), sekä muiden tässä sopimuksessa tarkoitettujen määräysten mukaisesti avustussopimuksissa, jotka tehdään Sveitsiin sijoittautuneiden ohjelman osanottajien kanssa, voidaan määrätä, että komission virkamiehet tai muut komission valtuuttamat henkilöt voivat milloin tahansa suorittaa kyseisten osanottajien tai niiden alihankkijoiden toimitiloissa tieteellisiä, rahoitukseen liittyviä, teknisiä tai muita tarkastuksia. |
| --- | --- |

1.

Neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EU, Euratom) N:o 1081/2010 (2), ja komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 478/2007 (4), sekä muiden tässä sopimuksessa tarkoitettujen määräysten mukaisesti avustussopimuksissa, jotka tehdään Sveitsiin sijoittautuneiden ohjelman osanottajien kanssa, voidaan määrätä, että komission virkamiehet tai muut komission valtuuttamat henkilöt voivat milloin tahansa suorittaa kyseisten osanottajien tai niiden alihankkijoiden toimitiloissa tieteellisiä, rahoitukseen liittyviä, teknisiä tai muita tarkastuksia.

| 2. | Tarkastusten suorittamiseksi komission virkamiehillä ja muilla sen valtuuttamilla henkilöillä on oltava asianmukaiset mahdollisuudet tutustua paikkoihin, töihin ja asiakirjoihin sekä kaikkiin, myös sähköisessä muodossa oleviin, tietoihin. Tämä oikeus toistetaan selvästi avustussopimuksissa, jotka tehdään tässä sopimuksessa tarkoitettujen välineiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

2.

Tarkastusten suorittamiseksi komission virkamiehillä ja muilla sen valtuuttamilla henkilöillä on oltava asianmukaiset mahdollisuudet tutustua paikkoihin, töihin ja asiakirjoihin sekä kaikkiin, myös sähköisessä muodossa oleviin, tietoihin. Tämä oikeus toistetaan selvästi avustussopimuksissa, jotka tehdään tässä sopimuksessa tarkoitettujen välineiden soveltamiseksi.

| 3. | Euroopan tilintarkastustuomioistuimella on samat oikeudet kuin komissiolla. |
| --- | --- |

3.

Euroopan tilintarkastustuomioistuimella on samat oikeudet kuin komissiolla.

| 4. | Tarkastukset voidaan tehdä Euratomin puiteohjelman 2012–2013 tai tämän sopimuksen voimassaolon päätyttyä asianomaisissa avustussopimuksissa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

Tarkastukset voidaan tehdä Euratomin puiteohjelman 2012–2013 tai tämän sopimuksen voimassaolon päätyttyä asianomaisissa avustussopimuksissa vahvistettujen ehtojen mukaisesti.

| 5. | Sveitsin valtiontalouden tarkastusvirastolle ilmoitetaan ennakolta Sveitsissä suoritettavista tarkastuksista. Ilmoittaminen ei kuitenkaan ole laissa säädetty edellytys tarkastusten suorittamiselle. |
| --- | --- |

5.

Sveitsin valtiontalouden tarkastusvirastolle ilmoitetaan ennakolta Sveitsissä suoritettavista tarkastuksista. Ilmoittaminen ei kuitenkaan ole laissa säädetty edellytys tarkastusten suorittamiselle.

III   Paikalla suoritettavat tarkastukset

| 1. | Tämän sopimuksen yhteydessä komissiolla (Euroopan petostentorjuntavirasto, OLAF) on valtuudet suorittaa Sveitsissä paikalla tarkastuksia ja todentamisia neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2185/96 (5) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1073/1999 (6) säädettyjen ehtojen ja edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Tämän sopimuksen yhteydessä komissiolla (Euroopan petostentorjuntavirasto, OLAF) on valtuudet suorittaa Sveitsissä paikalla tarkastuksia ja todentamisia neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2185/96 (5) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1073/1999 (6) säädettyjen ehtojen ja edellytysten mukaisesti.

| 2. | Komissio valmistelee ja johtaa paikalla tehtävät tarkastukset ja todentamiset yhdessä Sveitsin valtiontalouden tarkastusviraston tai muiden sen nimeämien Sveitsin toimivaltaisten viranomaisten kanssa, joille on ilmoitettava mahdollisimman pian tarkastusten ja todentamisten aihe, tavoite ja oikeusperusta, jotta tarkastukseen voidaan antaa kaikki tarvittava apu. Tätä varten Sveitsin toimivaltaisten viranomaisten toimihenkilöt voivat osallistua paikalla tehtäviin tarkastuksiin ja todentamisiin. |
| --- | --- |

2.

Komissio valmistelee ja johtaa paikalla tehtävät tarkastukset ja todentamiset yhdessä Sveitsin valtiontalouden tarkastusviraston tai muiden sen nimeämien Sveitsin toimivaltaisten viranomaisten kanssa, joille on ilmoitettava mahdollisimman pian tarkastusten ja todentamisten aihe, tavoite ja oikeusperusta, jotta tarkastukseen voidaan antaa kaikki tarvittava apu. Tätä varten Sveitsin toimivaltaisten viranomaisten toimihenkilöt voivat osallistua paikalla tehtäviin tarkastuksiin ja todentamisiin.

| 3. | Jos asiasta vastaavat Sveitsin viranomaiset niin toivovat, ne voivat suorittaa paikalla tehtävät tarkastukset ja todentamiset yhdessä komission kanssa. |
| --- | --- |

3.

Jos asiasta vastaavat Sveitsin viranomaiset niin toivovat, ne voivat suorittaa paikalla tehtävät tarkastukset ja todentamiset yhdessä komission kanssa.

| 4. | Jos Euratomin puiteohjelman 2012–2013 osanottajat vastustavat paikalla suoritettavaa tarkastusta tai todentamista, Sveitsin viranomaisten on tarjottava kansallisten säännöstensä mukaisesti komission tarkastajille tarpeellinen apu, jotta nämä voivat täyttää velvollisuutensa ja suorittaa paikalla tehtävät tarkastukset ja todentamiset. |
| --- | --- |

4.

Jos Euratomin puiteohjelman 2012–2013 osanottajat vastustavat paikalla suoritettavaa tarkastusta tai todentamista, Sveitsin viranomaisten on tarjottava kansallisten säännöstensä mukaisesti komission tarkastajille tarpeellinen apu, jotta nämä voivat täyttää velvollisuutensa ja suorittaa paikalla tehtävät tarkastukset ja todentamiset.

| 5. | Komissio ilmoittaa mahdollisimman pian Sveitsin valtiontalouden tarkastusvirastolle kaikki väärinkäytöksiä koskevat tosiseikat ja epäilyt, jotka ovat tulleet sen tietoon suoritettaessa paikalla tarkastusta tai todentamista. Komission on aina ilmoitettava edellä tarkoitetulle viranomaiselle tarkastusten ja todentamisten tulokset. |
| --- | --- |

5.

Komissio ilmoittaa mahdollisimman pian Sveitsin valtiontalouden tarkastusvirastolle kaikki väärinkäytöksiä koskevat tosiseikat ja epäilyt, jotka ovat tulleet sen tietoon suoritettaessa paikalla tarkastusta tai todentamista. Komission on aina ilmoitettava edellä tarkoitetulle viranomaiselle tarkastusten ja todentamisten tulokset.

IV   Tiedottaminen ja kuuleminen

| 1. | Tämän liitteen moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi Sveitsin ja yhteisön toimivaltaiset viranomaiset vaihtavat tietoja säännöllisesti ja järjestävät kuulemisia jommankumman niin pyytäessä. |
| --- | --- |

1.

Tämän liitteen moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi Sveitsin ja yhteisön toimivaltaiset viranomaiset vaihtavat tietoja säännöllisesti ja järjestävät kuulemisia jommankumman niin pyytäessä.

| 2. | Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat komissiolle viipymättä kaikista tietoonsa saamista seikoista, jotka antavat aihetta epäillä, että tässä sopimuksessa tarkoitettuja asiakirjoja sovellettaessa tehtyjen avustussopimusten tekemiseen ja täytäntöönpanoon liittyy väärinkäytöksiä. |
| --- | --- |

2.

Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat komissiolle viipymättä kaikista tietoonsa saamista seikoista, jotka antavat aihetta epäillä, että tässä sopimuksessa tarkoitettuja asiakirjoja sovellettaessa tehtyjen avustussopimusten tekemiseen ja täytäntöönpanoon liittyy väärinkäytöksiä.

V   Luottamuksellisuus

Kaikki tämän liitteen nojalla toimitetut ja saadut tiedot, niiden muodosta riippumatta, kuuluvat ammattisalaisuuden piiriin ja niillä on sama tietosuoja, joka vastaaville tiedoille on säädetty Sveitsin lainsäädännössä ja yhteisön toimielimiin sovellettavissa vastaavissa säännöksissä. Kyseisiä tietoja saa antaa vain niille henkilöille yhteisön toimielimissä, jäsenvaltioissa tai Sveitsissä, joiden tehtävät edellyttävät niiden tuntemista, ja niitä saa käyttää vain sopimuspuolten taloudellisten etujen tehokkaan suojaamisen varmistamiseksi.

VI   Hallinnolliset toimenpiteet ja seuraamukset

Komissio voi määrätä käyttöön hallinnollisia toimenpiteitä ja seuraamuksia asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EU, Euratom) N:o 1081/2010 (7), ja asetuksen (EY, Euratom) 2342/2002, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 478/2007 (8), sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (9) mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Sveitsin rikoslain soveltamista.

VII   Perintä ja täytäntöönpano

Komission tämän sopimuksen yhteydessä tekemät, Euratomin puiteohjelmaan 2012–2013 liittyvät päätökset, joilla määrätään maksuvelvollisuus muille kuin valtioille, ovat Sveitsissä täytäntöönpanokelpoisia. Täytäntöönpanomääräyksen antaa Sveitsin hallituksen nimeämä ja komissiolle ilmoittama viranomainen, joka tarkastaa ainoastaan määräyksen oikeellisuuden. Täytäntöönpanoon sovelletaan Sveitsin menettelysääntöjä. Täytäntöönpanomääräyksen muodostavan päätöksen lainvoimaisuutta valvoo Euroopan unionin tuomioistuin. Euroopan unionin tuomioistuimen jostakin Euratomin puiteohjelmaan 2012–2013 liittyvästä avustussopimuksesta välityslausekkeen nojalla antamat tuomiot ovat täytäntöönpanokelpoisia samoin ehdoin.

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUVL L 311, 26.11.2010, s. 9.

(3)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

(4)  EUVL L 111, 28.4.2007, s. 13.

(5)  EUVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

(6)  EUVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

(7)  EUVL L 311, 26.11.2010, s. 9.

(8)  EUVL L 111, 28.4.2007, s. 13.

(9)  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

---

| 9.1.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 4/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 4/13

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 17 päivänä joulukuuta 2012,

Euroopan unionin liittymisestä pöytäkirjaan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta

(2013/5/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Välimeren suojelemista pilaantumiselta koskeva yleissopimus, joka nimettiin myöhemmin uudelleen Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevaksi yleissopimukseksi, jäljempänä ’Barcelonan yleissopimus’, tehtiin Euroopan yhteisön puolesta neuvoston päätöksellä 77/585/ETY (2), ja muutokset Barcelonan yleissopimukseen hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 1999/802/EY (3). |
| --- | --- |

(1)

Välimeren suojelemista pilaantumiselta koskeva yleissopimus, joka nimettiin myöhemmin uudelleen Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevaksi yleissopimukseksi, jäljempänä ’Barcelonan yleissopimus’, tehtiin Euroopan yhteisön puolesta neuvoston päätöksellä 77/585/ETY (2), ja muutokset Barcelonan yleissopimukseen hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 1999/802/EY (3).

| (2) | Barcelonan yleissopimuksen 7 artiklan mukaan osapuolten on toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvan pilaantumisen ehkäisemiseksi, vähentämiseksi, torjumiseksi ja poistamiseksi Välimeren merialueella mahdollisimman suuressa määrin. |
| --- | --- |

(2)

Barcelonan yleissopimuksen 7 artiklan mukaan osapuolten on toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvan pilaantumisen ehkäisemiseksi, vähentämiseksi, torjumiseksi ja poistamiseksi Välimeren merialueella mahdollisimman suuressa määrin.

| (3) | Yksi Barcelonan yleissopimuksen pöytäkirjoista koskee Välimeren suojelemista mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta, jäljempänä ’Offshore-pöytäkirja’. Se tuli voimaan 24 päivänä maaliskuuta 2011. Tähän mennessä sen ovat ratifioineet Albania, Kypros, Libya, Marokko, Syyria ja Tunisia. Jotkin unionin jäsenvaltiot, jotka ovat Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuolia, ovat jo ilmoittaneet viime kuukausien aikana, että myös ne aikovat ratifioida pöytäkirjan. |
| --- | --- |

(3)

Yksi Barcelonan yleissopimuksen pöytäkirjoista koskee Välimeren suojelemista mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta, jäljempänä ’Offshore-pöytäkirja’. Se tuli voimaan 24 päivänä maaliskuuta 2011. Tähän mennessä sen ovat ratifioineet Albania, Kypros, Libya, Marokko, Syyria ja Tunisia. Jotkin unionin jäsenvaltiot, jotka ovat Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuolia, ovat jo ilmoittaneet viime kuukausien aikana, että myös ne aikovat ratifioida pöytäkirjan.

| (4) | Arvioiden mukaan Välimerellä on toiminnassa yli 200 offshore-lauttaa ja uusia laitoksia harkitaan. Hiilivetyjen etsintä- ja hyödyntämistoimien odotetaan lisääntyvän, koska Välimerestä on löydetty laajoja fossiilisten polttoaineiden varantoja. Välimeren osittain suljetun luonteen ja sen erityisen hydrodynamiikan vuoksi Meksikonlahdella vuonna 2010 sattuneen onnettomuuden kaltaisella onnettomuudella voisi olla välittömiä ja haitallisia rajatylittäviä vaikutuksia Välimeren alueen talouteen sekä meren ja rannikon herkkiin ekosysteemeihin. On todennäköistä, että keskipitkällä aikavälillä etsitään ja hyödynnetään myös muita syvänmeren, merenpohjan ja maaperän mineraalivaroja. |
| --- | --- |

(4)

Arvioiden mukaan Välimerellä on toiminnassa yli 200 offshore-lauttaa ja uusia laitoksia harkitaan. Hiilivetyjen etsintä- ja hyödyntämistoimien odotetaan lisääntyvän, koska Välimerestä on löydetty laajoja fossiilisten polttoaineiden varantoja. Välimeren osittain suljetun luonteen ja sen erityisen hydrodynamiikan vuoksi Meksikonlahdella vuonna 2010 sattuneen onnettomuuden kaltaisella onnettomuudella voisi olla välittömiä ja haitallisia rajatylittäviä vaikutuksia Välimeren alueen talouteen sekä meren ja rannikon herkkiin ekosysteemeihin. On todennäköistä, että keskipitkällä aikavälillä etsitään ja hyödynnetään myös muita syvänmeren, merenpohjan ja maaperän mineraalivaroja.

| (5) | Mikäli näihin toimintoihin liittyviin riskeihin ei varauduta asianmukaisesti, voidaan vaarantaa merkittävästi kaikkien niiden jäsenvaltioiden ponnistelut, joiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi merialueillaan Välimerellä, kuten yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/56/EY (meristrategiadirektiivi) (4) edellytetään. Tarvittavien toimenpiteiden toteuttaminen myös edistäisi niiden sitoumusten ja velvoitteiden täyttämistä, joihin Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Kypros, Malta, Slovenia sekä unioni itse ovat sitoutuneet Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuolina. |
| --- | --- |

(5)

Mikäli näihin toimintoihin liittyviin riskeihin ei varauduta asianmukaisesti, voidaan vaarantaa merkittävästi kaikkien niiden jäsenvaltioiden ponnistelut, joiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi merialueillaan Välimerellä, kuten yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/56/EY (meristrategiadirektiivi) (4) edellytetään. Tarvittavien toimenpiteiden toteuttaminen myös edistäisi niiden sitoumusten ja velvoitteiden täyttämistä, joihin Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Kypros, Malta, Slovenia sekä unioni itse ovat sitoutuneet Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuolina.

| (6) | Offshore-pöytäkirja kattaa suuren määrän erilaisia määräyksiä, jotka on pantava täytäntöön hallinnon eri tasoilla. Vaikka Euroopan unionin on syytä tukea avomerellä tapahtuvien etsintä- ja hyödyntämistoimien turvallisuutta ottaen huomioon muun muassa se, että näihin toimiin liittyvät ympäristöongelmat erittäin todennäköisesti ylittävät valtioiden rajat, jäsenvaltioiden ja niiden toimivaltaisten viranomaisten olisi oltava vastuussa tietyistä Offshore-pöytäkirjassa määrätyistä yksityiskohtaisista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(6)

Offshore-pöytäkirja kattaa suuren määrän erilaisia määräyksiä, jotka on pantava täytäntöön hallinnon eri tasoilla. Vaikka Euroopan unionin on syytä tukea avomerellä tapahtuvien etsintä- ja hyödyntämistoimien turvallisuutta ottaen huomioon muun muassa se, että näihin toimiin liittyvät ympäristöongelmat erittäin todennäköisesti ylittävät valtioiden rajat, jäsenvaltioiden ja niiden toimivaltaisten viranomaisten olisi oltava vastuussa tietyistä Offshore-pöytäkirjassa määrätyistä yksityiskohtaisista toimenpiteistä.

| (7) | Komission 12 päivänä lokakuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuus avomerellä” todetaan, että tarvitaan kansainvälistä yhteistyötä avomeritoiminnan turvallisuuden ja kriisivalmiuksien edistämiseksi maailmanlaajuisesti ja että tähän liittyen olisi tarkasteltava alueellisten sopimusten tarjoamia mahdollisuuksia. Tiedonannossa suositellaan, että käynnistetään uudelleen tiiviissä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa prosessi Offshore-pöytäkirjan voimaan saattamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Komission 12 päivänä lokakuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuus avomerellä” todetaan, että tarvitaan kansainvälistä yhteistyötä avomeritoiminnan turvallisuuden ja kriisivalmiuksien edistämiseksi maailmanlaajuisesti ja että tähän liittyen olisi tarkasteltava alueellisten sopimusten tarjoamia mahdollisuuksia. Tiedonannossa suositellaan, että käynnistetään uudelleen tiiviissä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa prosessi Offshore-pöytäkirjan voimaan saattamiseksi.

| (8) | Neuvosto totesi avomerellä harjoitettavan öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuudesta 3 päivänä joulukuuta 2010 antamissaan päätelmissä, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi edelleen toimittava esimerkkinä pyrittäessä tiukimpiin mahdollisiin turvallisuusstandardeihin kansainvälisten aloitteiden ja foorumien sekä alueellisen yhteistyön puitteissa esimerkiksi Välimerellä, ja kehotti komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään voimassa olevia kansainvälisiä yleissopimuksia parhaalla mahdollisella tavalla. |
| --- | --- |

(8)

Neuvosto totesi avomerellä harjoitettavan öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuudesta 3 päivänä joulukuuta 2010 antamissaan päätelmissä, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi edelleen toimittava esimerkkinä pyrittäessä tiukimpiin mahdollisiin turvallisuusstandardeihin kansainvälisten aloitteiden ja foorumien sekä alueellisen yhteistyön puitteissa esimerkiksi Välimerellä, ja kehotti komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään voimassa olevia kansainvälisiä yleissopimuksia parhaalla mahdollisella tavalla.

| (9) | Euroopan parlamentti korosti 13 päivänä syyskuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa, että ratifioimaton Offshore-pöytäkirja, jolla pyritään suojautumaan tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta, on välittömästi pantava täytäntöön. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan parlamentti korosti 13 päivänä syyskuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa, että ratifioimaton Offshore-pöytäkirja, jolla pyritään suojautumaan tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta, on välittömästi pantava täytäntöön.

| (10) | Yksi unionin ympäristöpolitiikan tavoitteista on edistää toimia kansainvälisellä tasolla alueellisten ympäristöongelmien ratkaisemiseksi. Offshore-pöytäkirjan osalta on erityisen tärkeää muistaa, että mikäli Välimeren kaltaisella osittain suljetulla merialueella tapahtuu onnettomuus, sen ympäristövaikutukset ulottuvat erittäin todennäköisesti valtioiden rajojen yli. Tämän vuoksi unionin on syytä toteuttaa kaikki tarvittavat toimet avomerellä tapahtuvien etsintä- ja hyödyntämistoimien turvallisuuden tukemiseksi sekä ympäristön suojelemiseksi Välimerellä. |
| --- | --- |

(10)

Yksi unionin ympäristöpolitiikan tavoitteista on edistää toimia kansainvälisellä tasolla alueellisten ympäristöongelmien ratkaisemiseksi. Offshore-pöytäkirjan osalta on erityisen tärkeää muistaa, että mikäli Välimeren kaltaisella osittain suljetulla merialueella tapahtuu onnettomuus, sen ympäristövaikutukset ulottuvat erittäin todennäköisesti valtioiden rajojen yli. Tämän vuoksi unionin on syytä toteuttaa kaikki tarvittavat toimet avomerellä tapahtuvien etsintä- ja hyödyntämistoimien turvallisuuden tukemiseksi sekä ympäristön suojelemiseksi Välimerellä.

| (11) | Komissio ehdottaa myös asetusta öljyn ja kaasun etsintä-, hyödyntämis- ja tuotantotoiminnan turvallisuudesta avomerellä, jäljempänä ’asetusehdotus’. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ehdottaa myös asetusta öljyn ja kaasun etsintä-, hyödyntämis- ja tuotantotoiminnan turvallisuudesta avomerellä, jäljempänä ’asetusehdotus’.

| (12) | Offshore-pöytäkirja kattaa alan, jota säännellään jo suuressa määrin unionin lainsäädännöllä. Siihen kuuluvat esimerkiksi meriympäristön suojelu, ympäristövaikutusten arviointi ja ympäristövahinkovastuu. Jollei asetusehdotusta koskevasta lainsäätäjien lopullisesta päätöksestä muuta johdu, Offshore-pöytäkirja vastaa myös asetusehdotuksen tavoitteita, myös niitä, jotka liittyvät lupien myöntämiseen, ympäristövaikutusten arviointiin sekä toiminnanharjoittajien teknisiin ja taloudellisiin valmiuksiin. |
| --- | --- |

(12)

Offshore-pöytäkirja kattaa alan, jota säännellään jo suuressa määrin unionin lainsäädännöllä. Siihen kuuluvat esimerkiksi meriympäristön suojelu, ympäristövaikutusten arviointi ja ympäristövahinkovastuu. Jollei asetusehdotusta koskevasta lainsäätäjien lopullisesta päätöksestä muuta johdu, Offshore-pöytäkirja vastaa myös asetusehdotuksen tavoitteita, myös niitä, jotka liittyvät lupien myöntämiseen, ympäristövaikutusten arviointiin sekä toiminnanharjoittajien teknisiin ja taloudellisiin valmiuksiin.

| (13) | On tärkeää varmistaa tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten välillä sekä neuvottelujen aikana että pöytäkirjaa tehtäessä ja annettujen sitoumusten täyttämisessä. Tämä yhteistoimintavelvollisuus perustuu vaatimukseen, jonka mukaan unionia on edustettava yhtenäisesti kansainvälisissä yhteyksissä. Tämän vuoksi niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuolia mutta jotka eivät vielä ole toteuttaneet tarvittavia toimia toteuttaakseen menettelyt, joilla Offshore-pöytäkirja ratifioidaan tai siihen liitytään, olisi tehtävä niin. |
| --- | --- |

(13)

On tärkeää varmistaa tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten välillä sekä neuvottelujen aikana että pöytäkirjaa tehtäessä ja annettujen sitoumusten täyttämisessä. Tämä yhteistoimintavelvollisuus perustuu vaatimukseen, jonka mukaan unionia on edustettava yhtenäisesti kansainvälisissä yhteyksissä. Tämän vuoksi niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuolia mutta jotka eivät vielä ole toteuttaneet tarvittavia toimia toteuttaakseen menettelyt, joilla Offshore-pöytäkirja ratifioidaan tai siihen liitytään, olisi tehtävä niin.

| (14) | Unionin olisi näin ollen liityttävä Offshore-pöytäkirjaan, |
| --- | --- |

(14)

Unionin olisi näin ollen liityttävä Offshore-pöytäkirjaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin liittyminen pöytäkirjaan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta, jäljempänä ’Offshore-pöytäkirja’.

Offshore-pöytäkirjan teksti on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus tallettaa unionin puolesta hyväksymisasiakirja Offshore-pöytäkirjan 32 artiklan 2 kohdassa määrättynä pöytäkirjan tallettajana toimivan Espanjan hallituksen huostaan osoituksena unionin tahdosta tulla Offshore-pöytäkirjan sitomaksi (5).

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

S. ALETRARIS

---

(1)  Hyväksyntä annettu 20. marraskuuta 2012 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  EYVL L 240, 19.9.1977, s. 1.

2

(3)  EYVL L 322, 14.12.1999, s. 32.

3

(4)  EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.

4

(5)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä päivän, jolloin Offshore-pöytäkirja tulee voimaan unionin osalta.

5

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

---

KÄÄNNÖS

PÖYTÄKIRJA

Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta

JOHDANTO

TÄMÄN PÖYTÄKIRJAN SOPIMUSPUOLET, jotka

OVAT Barcelonassa 16 päivänä helmikuuta 1976 hyväksytyn Välimeren suojelemista pilaantumiselta koskevan yleissopimuksen OSAPUOLIA,

OTTAVAT HUOMIOON edellä mainitun yleissopimuksen 7 artiklan,

OTTAVAT HUOMIOON Välimeren merenpohjan ja sen maaperän tutkimista ja hyväksikäyttöä koskevien toimien lisääntymisen,

TUNNUSTAVAT, että niistä mahdollisesti johtuva pilaantuminen on vakava uhka ympäristölle ja ihmisille,

HALUAVAT suojella Välimerta tutkimusta ja hyväksikäyttöä koskevista toimista aiheutuvalta pilaantumiselta,

OTTAVAT HUOMIOON Välimeren suojelemista pilaantumiselta koskevan yleissopimuksen pöytäkirjat sekä erityisesti pöytäkirjan yhteistyöstä öljyn ja muiden vahingollisten aineiden aiheuttaman Välimeren pilaantumisen torjumiseksi hätätilanteessa, joka hyväksyttiin Barcelonassa 16 päivänä helmikuuta 1976, sekä pöytäkirjan Välimeren erityisistä suojelualueista, joka hyväksyttiin Genevessä 3 päivänä huhtikuuta 1982,

OTTAVAT HUOMIOON asiaa koskevat määräykset Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa, joka tehtiin Montego Bayssä 10 päivänä joulukuuta 1982 ja jonka useat sopimuspuolet ovat allekirjoittaneet,

TUNNUSTAVAT erot kehityksen tasossa rannikkovaltioiden välillä ja ottavat huomioon kehitysmaiden taloudelliset ja sosiaaliset vaatimukset,

OVAT SOPINEET SEURAAVISTA MÄÄRÄYKSISTÄ:

I   JAKSO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Määritelmät

Tätä pöytäkirjaa sovellettaessa:

| a) | ’yleissopimuksella’ tarkoitetaan Välimeren suojelemista pilaantumiselta koskevaa Barcelonassa 16 päivänä helmikuuta 1976 hyväksyttyä yleissopimusta; |
| --- | --- |

a)

’yleissopimuksella’ tarkoitetaan Välimeren suojelemista pilaantumiselta koskevaa Barcelonassa 16 päivänä helmikuuta 1976 hyväksyttyä yleissopimusta;

| b) | ’organisaatiolla’ tarkoitetaan yleissopimuksen 17 artiklassa tarkoitettua elintä; |
| --- | --- |

b)

’organisaatiolla’ tarkoitetaan yleissopimuksen 17 artiklassa tarkoitettua elintä;

| c) | ’resursseilla’ tarkoitetaan kaikkia mineraalivaroja kiinteässä, nestemäisessä tai kaasumaisessa muodossa; |
| --- | --- |

c)

’resursseilla’ tarkoitetaan kaikkia mineraalivaroja kiinteässä, nestemäisessä tai kaasumaisessa muodossa;

| d) | ’toimilla, jotka koskevat resurssien tutkimista ja/tai hyväksikäyttöä pöytäkirjassa tarkoitetulla alueella’, jäljempänä ’toimet’, tarkoitetaan:






  i) | tieteellisiä tutkimustoimia, jotka koskevat merenpohjan ja sen maaperän resursseja; |
| --- | --- | --- |

d)

’toimilla, jotka koskevat resurssien tutkimista ja/tai hyväksikäyttöä pöytäkirjassa tarkoitetulla alueella’, jäljempänä ’toimet’, tarkoitetaan:

i)

tieteellisiä tutkimustoimia, jotka koskevat merenpohjan ja sen maaperän resursseja;

| ii) | tutkimustoimia:






  — | seismologiset toimet; merenpohjan ja sen maaperän tutkimukset; näytteenotto; |
| --- | --- | --- |

ii)

tutkimustoimia:

—

seismologiset toimet; merenpohjan ja sen maaperän tutkimukset; näytteenotto;

| — | koeporaukset; |
| --- | --- |

—

koeporaukset;

| iii) | hyväksikäyttötoimia:






  — | laitoksen rakentaminen resurssien talteenottoa varten ja siihen liittyvät toimet; |
| --- | --- | --- |

iii)

hyväksikäyttötoimia:

—

laitoksen rakentaminen resurssien talteenottoa varten ja siihen liittyvät toimet;

| — | kehitysporaus; |
| --- | --- |

—

kehitysporaus;

| — | talteenotto, käsittely ja varastointi; |
| --- | --- |

—

talteenotto, käsittely ja varastointi;

| — | kuljettaminen rannalle putken kautta ja alusten lastaaminen; |
| --- | --- |

—

kuljettaminen rannalle putken kautta ja alusten lastaaminen;

| — | huolto, korjaus ja muut aputoimet; |
| --- | --- |

—

huolto, korjaus ja muut aputoimet;

| e) | ’pilaantuminen’ määritellään yleissopimuksen 2 artiklan a alakohdassa; |
| --- | --- |

e)

’pilaantuminen’ määritellään yleissopimuksen 2 artiklan a alakohdassa;

| f) | ’laitoksella’ tarkoitetaan kaikkia kiinteitä tai kelluvia rakenteita ja niihin kiinteästi kuuluvia osia, jotka liittyvät toimiin, erityisesti:






  i) | kiinteitä tai liikkuvia porausyksikköjä; |
| --- | --- | --- |

f)

’laitoksella’ tarkoitetaan kaikkia kiinteitä tai kelluvia rakenteita ja niihin kiinteästi kuuluvia osia, jotka liittyvät toimiin, erityisesti:

i)

kiinteitä tai liikkuvia porausyksikköjä;

| ii) | kiinteitä tai kelluvia tuotantoyksikköjä, mukaan lukien dynaamisesti sijoitetut yksiköt; |
| --- | --- |

ii)

kiinteitä tai kelluvia tuotantoyksikköjä, mukaan lukien dynaamisesti sijoitetut yksiköt;

| iii) | offshore-varastoja, mukaan lukien tähän tarkoitukseen tarkoitetut alukset; |
| --- | --- |

iii)

offshore-varastoja, mukaan lukien tähän tarkoitukseen tarkoitetut alukset;

| iv) | offshore-lastausterminaaleja ja -kuljetusjärjestelmiä talteen otetuille tuotteille, kuten merenalaisia putkia; |
| --- | --- |

iv)

offshore-lastausterminaaleja ja -kuljetusjärjestelmiä talteen otetuille tuotteille, kuten merenalaisia putkia;

| v) | siihen liitettyjä laitteita sekä välineitä sellaisten aineiden uudelleenlastausta, jalostamista, varastointia ja käsittelyä varten, jotka on otettu merenpohjasta tai sen maaperästä; |
| --- | --- |

v)

siihen liitettyjä laitteita sekä välineitä sellaisten aineiden uudelleenlastausta, jalostamista, varastointia ja käsittelyä varten, jotka on otettu merenpohjasta tai sen maaperästä;

| g) | ’toiminnanharjoittajalla’ tarkoitetaan:






  i) | luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolle osapuoli, jonka lainkäyttövaltaan kuuluu se alue, jolla toimia harjoitetaan, jäljempänä ’osapuoli’, on myöntänyt tämän pöytäkirjan mukaisesti luvan suorittaa toimia ja/tai joka suorittaa tällaisia toimia; tai |
| --- | --- | --- |

g)

’toiminnanharjoittajalla’ tarkoitetaan:

i)

luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolle osapuoli, jonka lainkäyttövaltaan kuuluu se alue, jolla toimia harjoitetaan, jäljempänä ’osapuoli’, on myöntänyt tämän pöytäkirjan mukaisesti luvan suorittaa toimia ja/tai joka suorittaa tällaisia toimia; tai

| ii) | henkilöä, jolla ei ole lupaa tässä pöytäkirjassa tarkoitetussa merkityksessä mutta jonka tosiasiallisessa määräysvallassa tällaisia toimia suoritetaan; |
| --- | --- |

ii)

henkilöä, jolla ei ole lupaa tässä pöytäkirjassa tarkoitetussa merkityksessä mutta jonka tosiasiallisessa määräysvallassa tällaisia toimia suoritetaan;

| h) | ’suojavyöhykkeellä’ tarkoitetaan vyöhykettä, joka on perustettu laitosten ympärille yleisen kansainvälisen oikeuden määräysten ja teknisten vaatimusten mukaisesti ja jossa on asianmukaiset merkinnät merenkulun ja laitosten turvallisuuden takaamiseksi; |
| --- | --- |

h)

’suojavyöhykkeellä’ tarkoitetaan vyöhykettä, joka on perustettu laitosten ympärille yleisen kansainvälisen oikeuden määräysten ja teknisten vaatimusten mukaisesti ja jossa on asianmukaiset merkinnät merenkulun ja laitosten turvallisuuden takaamiseksi;

| i) | ’jätteillä’ tarkoitetaan kaikenlaisia ja kaikenmuotoisia aineita ja materiaaleja, joita syntyy tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvista toimista ja jotka käsitellään tai aiotaan käsitellä tai joita vaaditaan käsiteltäviksi; |
| --- | --- |

i)

’jätteillä’ tarkoitetaan kaikenlaisia ja kaikenmuotoisia aineita ja materiaaleja, joita syntyy tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvista toimista ja jotka käsitellään tai aiotaan käsitellä tai joita vaaditaan käsiteltäviksi;

| j) | ’vahingollisilla tai haitallisilla aineilla ja materiaaleilla’ tarkoitetaan kaikenlaisia ja kaikenmuotoisia aineita ja materiaaleja, jotka voivat aiheuttaa pilaantumista, jos niitä viedään pöytäkirjassa tarkoitetulle alueelle; |
| --- | --- |

j)

’vahingollisilla tai haitallisilla aineilla ja materiaaleilla’ tarkoitetaan kaikenlaisia ja kaikenmuotoisia aineita ja materiaaleja, jotka voivat aiheuttaa pilaantumista, jos niitä viedään pöytäkirjassa tarkoitetulle alueelle;

| k) | ’kemikaalien käyttösuunnitelmalla’ tarkoitetaan offshore-laitoksen toiminnanharjoittajan tekemää suunnitelmaa, jossa esitetään:






  i) | kemikaalit, joita toiminnanharjoittaja aikoo käyttää toiminnassa; |
| --- | --- | --- |

k)

’kemikaalien käyttösuunnitelmalla’ tarkoitetaan offshore-laitoksen toiminnanharjoittajan tekemää suunnitelmaa, jossa esitetään:

i)

kemikaalit, joita toiminnanharjoittaja aikoo käyttää toiminnassa;

| ii) | tarkoitus tai tarkoitukset, joihin toiminnanharjoittaja aikoo käyttää kemikaaleja; |
| --- | --- |

ii)

tarkoitus tai tarkoitukset, joihin toiminnanharjoittaja aikoo käyttää kemikaaleja;

| iii) | niiden kemikaalien enimmäispitoisuudet, joita toiminnanharjoittaja aikoo käyttää muissa aineissa, sekä enimmäismäärät, joita aiotaan käyttää määriteltyinä ajanjaksoina; |
| --- | --- |

iii)

niiden kemikaalien enimmäispitoisuudet, joita toiminnanharjoittaja aikoo käyttää muissa aineissa, sekä enimmäismäärät, joita aiotaan käyttää määriteltyinä ajanjaksoina;

| iv) | alue, jonka sisällä kemikaalia voi päästä meriympäristöön; |
| --- | --- |

iv)

alue, jonka sisällä kemikaalia voi päästä meriympäristöön;

| l) | ’öljyllä’ tarkoitetaan raakaöljyä kaikissa muodoissa, mukaan luettuna raakaöljy, polttoöljy, öljyinen liete, jäteöljy ja jalostetut tuotteet, ja rajoittamatta edellä yleisluontoisesti lueteltuja aineita se sisältää tämän pöytäkirjan lisäyksessä luetellut aineet; |
| --- | --- |

l)

’öljyllä’ tarkoitetaan raakaöljyä kaikissa muodoissa, mukaan luettuna raakaöljy, polttoöljy, öljyinen liete, jäteöljy ja jalostetut tuotteet, ja rajoittamatta edellä yleisluontoisesti lueteltuja aineita se sisältää tämän pöytäkirjan lisäyksessä luetellut aineet;

| m) | ’öljypitoisella seoksella’ tarkoitetaan seosta, joka sisältää mitä tahansa öljyä; |
| --- | --- |

m)

’öljypitoisella seoksella’ tarkoitetaan seosta, joka sisältää mitä tahansa öljyä;

| n) | ’jätevedellä’ tarkoitetaan:






  i) | käymälöistä, pisoaareista ja WC-lattiakaivoista peräisin olevia jätevesiä ja muita jätteitä; |
| --- | --- | --- |

n)

’jätevedellä’ tarkoitetaan:

i)

käymälöistä, pisoaareista ja WC-lattiakaivoista peräisin olevia jätevesiä ja muita jätteitä;

| ii) | lääkintätilojen (poliklinikka, sairashytti jne.), pesualtaista, kylpyammeista ja lattiakaivoista peräisin olevia jätevesiä; |
| --- | --- |

ii)

lääkintätilojen (poliklinikka, sairashytti jne.), pesualtaista, kylpyammeista ja lattiakaivoista peräisin olevia jätevesiä;

| iii) | muita jätevesiä, jotka ovat sekoittuneet edellä määritettyjen jätevesien kanssa; |
| --- | --- |

iii)

muita jätevesiä, jotka ovat sekoittuneet edellä määritettyjen jätevesien kanssa;

| o) | ’kiinteällä jätteellä’ tarkoitetaan kaikenlaista ruoka- ja kotitalousjätettä ja muuta vastaavaa jätettä, jota syntyy laitoksen tavanomaisen toiminnan aikana ja jota on jatkuvasti tai ajoittain poistettava laitoksesta, lukuun ottamatta niitä aineita, jotka on määritelty tai lueteltu muualla tässä pöytäkirjassa; |
| --- | --- |

o)

’kiinteällä jätteellä’ tarkoitetaan kaikenlaista ruoka- ja kotitalousjätettä ja muuta vastaavaa jätettä, jota syntyy laitoksen tavanomaisen toiminnan aikana ja jota on jatkuvasti tai ajoittain poistettava laitoksesta, lukuun ottamatta niitä aineita, jotka on määritelty tai lueteltu muualla tässä pöytäkirjassa;

| p) | ’makeanveden rajalla’ tarkoitetaan vesistön kohtaa, jossa laskuveden aikana ja makeanveden alivirtaaman aikana suolapitoisuus kohoaa huomattavasti meriveden vaikutuksesta. |
| --- | --- |

p)

’makeanveden rajalla’ tarkoitetaan vesistön kohtaa, jossa laskuveden aikana ja makeanveden alivirtaaman aikana suolapitoisuus kohoaa huomattavasti meriveden vaikutuksesta.

2 artikla

Maantieteellinen soveltamisalue

1.   Alue, johon tätä pöytäkirjaa sovelletaan (tässä pöytäkirjassa ’pöytäkirjassa tarkoitettu alue’), on:

| a) | Välimeren alue, sellaisena kuin on määriteltynä yleissopimuksen 1 artiklassa, mukaan lukien mannerjalusta sekä merenpohja ja sen maaperä; |
| --- | --- |

a)

Välimeren alue, sellaisena kuin on määriteltynä yleissopimuksen 1 artiklassa, mukaan lukien mannerjalusta sekä merenpohja ja sen maaperä;

| b) | vesialueet, mukaan lukien merenpohja ja sen maaperä, jotka ovat aluemeren leveyden mittauksen perusviivasta katsoen maan puolella ja jotka vesistöjen kohdalla ulottuvat makeanveden rajaan asti. |
| --- | --- |

b)

vesialueet, mukaan lukien merenpohja ja sen maaperä, jotka ovat aluemeren leveyden mittauksen perusviivasta katsoen maan puolella ja jotka vesistöjen kohdalla ulottuvat makeanveden rajaan asti.

2.   Tämän pöytäkirjan sopimuspuolet (tässä pöytäkirjassa ’osapuolet’) voivat sisällyttää pöytäkirjassa tarkoitettuun alueeseen myös omalla alueellaan sijaitsevia kosteikkoja tai rannikkoalueita.

3.   Mikään tässä pöytäkirjassa tai mikään säädös, joka on hyväksytty tämän pöytäkirjan perusteella, ei saa rajoittaa valtioiden oikeutta, joka koskee mannerjalustan rajojen määräämistä.

3 artikla

Yleiset sitoumukset

1.   Osapuolet toteuttavat yksittäin taikka kahdenvälisellä tai monenvälisellä yhteistyöllä kaikki aiheelliset toimenpiteet toimista aiheutuvan pilaantumisen ehkäisemiseksi, vähentämiseksi, torjumiseksi ja hallitsemiseksi pöytäkirjassa tarkoitetulla alueella muun muassa varmistamalla, että tarkoitukseen käytetään parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa, joka on ympäristön kannalta tehokasta ja taloudellisesti tarkoituksenmukaista.

2.   Osapuolet varmistavat, että toteutetaan kaikki aiheelliset toimenpiteet, jotta toimet eivät aiheuta pilaantumista.

II   JAKSO

LUPAJÄRJESTELMÄ

4 artikla

Yleiset periaatteet

1.   Toimivaltaisen viranomaisen on myönnettävä etukäteen kirjallinen lupa kaikille tutkimusta tai hyväksikäyttöä koskeville toimille pöytäkirjassa tarkoitetulla alueella, mukaan lukien laitosten perustaminen sinne. Kyseinen viranomainen varmistaa ennen luvan myöntämistä, että laitos on rakennettu kansainvälisten normien ja käytäntöjen mukaisesti ja että toiminnanharjoittajalla on tekninen kelpoisuus ja taloudelliset valmiudet toteuttaa toimet. Lupa myönnetään noudattaen asianmukaista menettelyä, jonka toimivaltainen viranomainen on määritellyt.

2.   Lupa on evättävä, jos käy ilmi, että ehdotetut toimet todennäköisesti aiheuttavat ympäristölle merkittäviä haittavaikutuksia, joita ei voida välttää noudattamalla luvassa asetettuja ja tämän pöytäkirjan 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja ehtoja.

3.   Harkitessaan laitoksen sijainnin hyväksymistä osapuolen on varmistettava, että kyseinen sijainti ei aiheuta haittaa olemassa oleville laitoksille eikä varsinkaan putkille ja kaapeleille.

5 artikla

Lupavaatimukset

1.   Osapuolen on määrättävä, että haettaessa luvan myöntämistä tai uusimista toiminnanharjoittajaehdokkaan on esitettävä hanke toimivaltaiselle viranomaiselle ja että tällaisen hakemuksen on sisällettävä erityisesti seuraavat asiat:

| a) | tutkimus ehdotettujen toimien ympäristövaikutuksista; toimivaltainen viranomainen voi toimien luonteen, laajuuden, keston ja teknisten menetelmien sekä alueen ominaispiirteiden perusteella vaatia, että ympäristövaikutusten arviointi laaditaan tämän pöytäkirjan liitteen IV mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

tutkimus ehdotettujen toimien ympäristövaikutuksista; toimivaltainen viranomainen voi toimien luonteen, laajuuden, keston ja teknisten menetelmien sekä alueen ominaispiirteiden perusteella vaatia, että ympäristövaikutusten arviointi laaditaan tämän pöytäkirjan liitteen IV mukaisesti;

| b) | tarkka määrittely maantieteellisistä alueista, joilla toimintaa aiotaan harjoittaa, suojavyöhykkeet mukaan lukien; |
| --- | --- |

b)

tarkka määrittely maantieteellisistä alueista, joilla toimintaa aiotaan harjoittaa, suojavyöhykkeet mukaan lukien;

| c) | toiminnanharjoittajaehdokkaan ammatillista ja teknistä pätevyyttä sekä laitoksen henkilökuntaa ja miehistön kokoonpanoa koskevat tiedot; |
| --- | --- |

c)

toiminnanharjoittajaehdokkaan ammatillista ja teknistä pätevyyttä sekä laitoksen henkilökuntaa ja miehistön kokoonpanoa koskevat tiedot;

| d) | varotoimet, sellaisina kuin ne määritetään 15 artiklassa; |
| --- | --- |

d)

varotoimet, sellaisina kuin ne määritetään 15 artiklassa;

| e) | toiminnanharjoittajan valmiussuunnitelma, sellaisena kuin se määritetään 16 artiklassa; |
| --- | --- |

e)

toiminnanharjoittajan valmiussuunnitelma, sellaisena kuin se määritetään 16 artiklassa;

| f) | valvontamenettelyt, sellaisina kuin ne määritetään 19 artiklassa; |
| --- | --- |

f)

valvontamenettelyt, sellaisina kuin ne määritetään 19 artiklassa;

| g) | laitosten poistamista koskevat suunnitelmat, sellaisina kuin ne määritetään 20 artiklassa; |
| --- | --- |

g)

laitosten poistamista koskevat suunnitelmat, sellaisina kuin ne määritetään 20 artiklassa;

| h) | erityisiä suojelualueita koskevat varotoimenpiteet, sellaisina kuin ne määritetään 21 artiklassa; |
| --- | --- |

h)

erityisiä suojelualueita koskevat varotoimenpiteet, sellaisina kuin ne määritetään 21 artiklassa;

| i) | vakuutus tai muu rahavakuus vastuun kattamiseksi 27 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

i)

vakuutus tai muu rahavakuus vastuun kattamiseksi 27 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.

2.   Toimivaltainen viranomainen voi tutkimustointen ja tieteellisten tutkimustointen osalta päättää rajoittaa tämän artiklan 1 kohdassa asetettujen vaatimusten soveltamisalaa toimien luonteen, laajuuden, keston ja teknisten menetelmien sekä alueen ominaispiirteiden perusteella.

6 artikla

Luvan myöntäminen

1.   Edellä 4 artiklassa tarkoitettu lupa myönnetään vasta sen jälkeen, kun toimivaltainen viranomainen on tutkinut 5 artiklassa ja liitteessä IV luetellut vaatimukset.

2.   Jokaisessa luvassa eritellään toimet ja luvan voimassaoloaika, määritetään luvan kattaman alueen maantieteelliset rajat ja eritellään tekniset vaatimukset ja luvan saaneet laitokset. Tarvittavat suojavyöhykkeet määritetään myöhemmin sopivassa vaiheessa.

3.   Luvassa voidaan määrätä ehtoja, jotka koskevat toimenpiteitä, tekniikoita tai menetelmiä, joilla toimista aiheutuvan pilaantumisen riskit ja siitä aiheutuvat vahingot vähennetään mahdollisimman pieniksi.

4.   Osapuolet ilmoittavat myönnetyistä tai uusituista luvista organisaatiolle mahdollisimman pian. Organisaatio pitää luetteloa kaikista luvan saaneista laitoksista pöytäkirjassa tarkoitetulla alueella.

7 artikla

Seuraamukset

Kukin osapuoli määrää seuraamuksia tähän pöytäkirjaan perustuvien velvoitteiden rikkomisesta tai pöytäkirjan täytäntöön panemiseksi annettujen kansallisen lakien tai asetusten noudattamatta jättämisestä tai lupaan liittyvien erityisehtojen noudattamatta jättämisestä.

III   JAKSO

JÄTTEET JA VAHINGOLLISET TAI HAITALLISET AINEET JA MATERIAALIT

8 artikla

Yleinen velvoite

Osapuolet määräävät toiminnanharjoittajille yleisen velvoitteen käyttää parhaita käytettävissä olevia, ympäristön kannalta tehokkaita ja taloudellisesti tarkoituksenmukaisia tekniikoita ja noudattaa kansainvälisesti hyväksyttyjä normeja, jotka koskevat jätteitä sekä vahingollisten tai haitallisten aineiden ja materiaalien käyttöä, varastointia ja päästöjä, jotta pilaantumisen riski saadaan mahdollisimman pieneksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden tässä jaksossa tarkoitettujen normien tai velvoitteiden soveltamista.

9 artikla

Vahingolliset tai haitalliset aineet ja materiaalit

1.   Toimivaltainen viranomainen hyväksyy kemikaalien käytön ja varastoinnin toimia varten kemikaalien käyttösuunnitelman pohjalta.

2.   Osapuoli voi tointen osalta säännellä tai rajoittaa kemikaalien käyttöä tai kieltää sen osapuolten hyväksymien suuntaviivojen mukaisesti.

3.   Osapuolet varmistavat ympäristön suojelemiseksi, että aineiden ja materiaalien tuottajat liittävät jokaiseen toimissa käytettävään aineeseen ja materiaaliin yhdisteen kuvauksen.

4.   Tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvissa ja sen liitteessä I luetelluissa toimissa syntyvien vahingollisten tai haitallisten aineiden ja materiaalien päästäminen pöytäkirjassa tarkoitetulle alueelle on kiellettyä.

5.   Tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvissa ja sen liitteessä II luetelluissa toimissa syntyvien vahingollisten tai haitallisten aineiden ja materiaalien päästäminen pöytäkirjassa tarkoitetulle alueelle edellyttää kussakin tapauksessa etukäteen myönnettävää erityislupaa toimivaltaiselta viranomaiselta.

6.   Tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvissa toimissa syntyvien vahingollisten tai haitallisten aineiden ja materiaalien päästäminen pöytäkirjassa tarkoitetulle alueelle niin, että se voisi aiheuttaa pilaantumista, edellyttää etukäteen myönnettävää yleistä lupaa toimivaltaiselta viranomaiselta.

7.   Edellä 5 ja 6 kohdassa tarkoitetut luvat myönnetään vasta sen jälkeen, kun on huolellisesti tarkasteltu kaikkia tekijöitä, jotka luetellaan tämän pöytäkirjan liitteessä III.

10 artikla

Öljy ja öljypitoiset seokset sekä porausnesteet ja poraussoija

1.   Osapuolet laativat ja hyväksyvät yhteiset normit öljyn ja öljypitoisten seosten päästämiseksi laitoksista pöytäkirjassa tarkoitetulle alueelle:

| a) | tällaiset yhteiset normit laaditaan liitteessä V olevan A kohdan määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

tällaiset yhteiset normit laaditaan liitteessä V olevan A kohdan määräysten mukaisesti;

| b) | tällaiset yhteiset normit eivät saa olla vähemmän rajoittavia kuin seuraavat vaatimukset, erityisesti:






  i) | koneistotilan tyhjennyksessä öljypitoisuuden enimmäismäärä on 15 milligrammaa litraa kohden laimentamattomana; |
| --- | --- | --- |

b)

tällaiset yhteiset normit eivät saa olla vähemmän rajoittavia kuin seuraavat vaatimukset, erityisesti:

i)

koneistotilan tyhjennyksessä öljypitoisuuden enimmäismäärä on 15 milligrammaa litraa kohden laimentamattomana;

| ii) | tuotantoveden suurin sallittu öljypitoisuus on 40 milligrammaa litraa kohden kalenterikuukauden keskiarvona; sisältö ei saa missään vaiheessa olla enempää kuin 100 milligrammaa litraa kohden; |
| --- | --- |

ii)

tuotantoveden suurin sallittu öljypitoisuus on 40 milligrammaa litraa kohden kalenterikuukauden keskiarvona; sisältö ei saa missään vaiheessa olla enempää kuin 100 milligrammaa litraa kohden;

| c) | osapuolet määrittävät yhteisellä sopimuksella, mitä menetelmää öljypitoisuuden analysoinnissa käytetään. |
| --- | --- |

c)

osapuolet määrittävät yhteisellä sopimuksella, mitä menetelmää öljypitoisuuden analysoinnissa käytetään.

2.   Osapuolet laativat ja hyväksyvät yhteiset normit porausnesteiden ja poraussoijan käytöstä ja päästämisestä pöytäkirjassa tarkoitetulle alueelle. Tällaiset yhteiset normit laaditaan liitteessä V olevan B kohdan määräysten mukaisesti.

3.   Kukin osapuoli toteuttaa aiheelliset toimenpiteet pannakseen täytäntöön tämän artiklan nojalla hyväksytyt yhteiset normit tai pannakseen täytäntöön rajoittavammat normit, jotka se mahdollisesti on hyväksynyt.

11 artikla

Jätevesi

1.   Osapuolen on kiellettävä jäteveden päästäminen laitoksista, joissa on pysyvästi vähintään 10 henkilöä, pöytäkirjassa tarkoitetulle alueelle lukuun ottamatta tapauksia, joissa:

| a) | laitos päästää jätevettä toimivaltaisen viranomaisen hyväksymän käsittelyn jälkeen vähintään neljän meripeninkulman päässä lähimmästä maasta tai kiinteästä kalastuslaitoksesta osapuolen tehdessä päätökset tapauskohtaisesti; tai |
| --- | --- |

a)

laitos päästää jätevettä toimivaltaisen viranomaisen hyväksymän käsittelyn jälkeen vähintään neljän meripeninkulman päässä lähimmästä maasta tai kiinteästä kalastuslaitoksesta osapuolen tehdessä päätökset tapauskohtaisesti; tai

| b) | jätevettä ei käsitellä, mutta päästö suoritetaan kansainvälisten sääntöjen ja normien mukaisesti; tai |
| --- | --- |

b)

jätevettä ei käsitellä, mutta päästö suoritetaan kansainvälisten sääntöjen ja normien mukaisesti; tai

| c) | jätevesi on kulkenut toimivaltaisen viranomaisen sertifioiman jätevedenkäsittelylaitoksen kautta. |
| --- | --- |

c)

jätevesi on kulkenut toimivaltaisen viranomaisen sertifioiman jätevedenkäsittelylaitoksen kautta.

2.   Osapuolen on tarvittaessa annettava tiukempia määräyksiä muun muassa alueella vallitsevien virtojen tai 21 artiklassa tarkoitetun alueen läheisyyden takia.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia ei sovelleta, jos päästö aiheuttaa näkyvää kiinteää jätettä tai aiheuttaa värjäytymistä, värinmuutoksia tai sameutta ympäröivässä vedessä.

4.   Jos jätevettä sekoitetaan jätteisiin ja vahingollisiin tai haitallisiin aineisiin ja materiaaleihin, joiden osalta on asetettu erilaiset käsittelyä koskevat vaatimukset, sovelletaan tiukempia vaatimuksia.

12 artikla

Kiinteä jäte

1.   Osapuolen on kiellettävä seuraavien tuotteiden ja materiaalien päästäminen pöytäkirjassa tarkoitetulla alueelle:

| a) | kaikki muovit, mukaan lukien muun muassa synteettiset köydet, synteettiset kalaverkot ja muoviset jätesäkit; |
| --- | --- |

a)

kaikki muovit, mukaan lukien muun muassa synteettiset köydet, synteettiset kalaverkot ja muoviset jätesäkit;

| b) | kaikki muu biologisesti hajoamaton kiinteä jäte, mukaan lukien paperituotteet, rievut, lasi, metalli, pullot, astiat, sälyspuut, verhoilut ja pakkausmateriaalit. |
| --- | --- |

b)

kaikki muu biologisesti hajoamaton kiinteä jäte, mukaan lukien paperituotteet, rievut, lasi, metalli, pullot, astiat, sälyspuut, verhoilut ja pakkausmateriaalit.

2.   Elintarvikejätteiden päästäminen pöytäkirjassa tarkoitetulle alueelle on toteutettava mahdollisimman kaukana maasta kansainvälisten sääntöjen ja normien mukaisesti.

3.   Jos kiinteää jätettä sekoitetaan muihin päästöihin, joiden osalta on annettu erilaiset käsittelyä ja päästöjä koskevat vaatimukset, sovelletaan tiukempia vaatimuksia.

13 artikla

Vastaanottolaitokset, ohjeet ja seuraamukset

Osapuolet varmistavat, että

| a) | toiminnanharjoittajat käsittelevät kaikki jätteet ja vahingolliset tai haitalliset aineet ja materiaalit tyydyttävällä tavalla sitä varten nimetyissä maalla sijaitsevissa vastaanottolaitoksissa, ellei pöytäkirjassa anneta lupaa muuhun; |
| --- | --- |

a)

toiminnanharjoittajat käsittelevät kaikki jätteet ja vahingolliset tai haitalliset aineet ja materiaalit tyydyttävällä tavalla sitä varten nimetyissä maalla sijaitsevissa vastaanottolaitoksissa, ellei pöytäkirjassa anneta lupaa muuhun;

| b) | kaikelle henkilökunnalle annetaan ohjeet asianmukaisista jätteen käsittelykeinoista; |
| --- | --- |

b)

kaikelle henkilökunnalle annetaan ohjeet asianmukaisista jätteen käsittelykeinoista;

| c) | laittomasta jätteen käsittelystä määrätään seuraamukset. |
| --- | --- |

c)

laittomasta jätteen käsittelystä määrätään seuraamukset.

14 artikla

Poikkeukset

1.   Tämän jakson määräyksiä ei sovelleta seuraavissa tapauksissa:

| a) | Ylivoimainen este sekä päästäminen veteen:






  — | ihmishengen pelastamiseksi, |
| --- | --- | --- |

a)

Ylivoimainen este sekä päästäminen veteen:

—

ihmishengen pelastamiseksi,

| — | laitosten turvallisuuden varmistamiseksi, |
| --- | --- |

—

laitosten turvallisuuden varmistamiseksi,

| — | jos laitokselle tai sen laitteille aiheutuu vahinkoa, |
| --- | --- |

—

jos laitokselle tai sen laitteille aiheutuu vahinkoa,

edellyttäen, että kaikki kohtuulliset varotoimenpiteet on toteutettu sen jälkeen, kun vahinko on havaittu, tai sen jälkeen, kun päästäminen on toteutettu haittavaikutusten vähentämiseksi.

| b) | Sellaisten öljyä tai vahingollisia tai haitallisia aineita tai materiaaleja sisältävien aineiden päästäminen mereen, joita toimivaltaisen viranomaisen ennakkohyväksynnän perusteella käytetään erityisten pilaantumisonnettomuuksien torjumiseksi pilaantumisesta aiheutuvan vahingon saattamiseksi mahdollisimman pieneksi. |
| --- | --- |

b)

Sellaisten öljyä tai vahingollisia tai haitallisia aineita tai materiaaleja sisältävien aineiden päästäminen mereen, joita toimivaltaisen viranomaisen ennakkohyväksynnän perusteella käytetään erityisten pilaantumisonnettomuuksien torjumiseksi pilaantumisesta aiheutuvan vahingon saattamiseksi mahdollisimman pieneksi.

2.   Tämän jakson määräyksiä sovelletaan kuitenkin kaikissa tapauksissa, joissa toiminnanharjoittaja on toiminut tarkoituksellisesti vahingon aiheuttamiseksi taikka piittaamattomasti tietäen, että vahinkoa todennäköisesti aiheutuu.

3.   Veteen päästämisestä, joka on toteutettu tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa, on ilmoitettava välittömästi organisaatiolle ja organisaation kautta tai suoraan kaikille osapuolille, joihin asia todennäköisesti vaikuttaa; ilmoitukseen on liitettävä kaikki tiedot olosuhteista sekä veteen päästetyn jätteen tai päästettyjen vahingollisten tai haitallisen aineiden tai materiaalien luonteesta ja määrästä.

IV   JAKSO

SUOJATOIMENPITEET

15 artikla

Varotoimet

1.   Osapuolen, jonka lainkäyttöalueella toimia suunnitellaan tai toteutetaan, on varmistettava, että toteutetaan varotoimia, jotka koskevat laitosten suunnittelua, rakentamista, sijoittamista, välineistöä, merkintää, käyttöä ja ylläpitoa.

2.   Osapuolen on varmistettava, että toiminnanharjoittajalla on laitoksissa koko ajan hyvässä kunnossa pidetyt asianmukaiset välineet ja laitteet ihmishenkien suojelemiseksi, pilaantumisonnettomuuksien ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä nopean toiminnan edistämiseksi hätätilanteessa parhaiden käytettävissä olevien ympäristötehokkaiden ja taloudellisesti tarkoituksenmukaisten tekniikoiden sekä 16 artiklassa tarkoitetun toiminnanharjoittajan valmiussuunnitelman määräysten mukaisesti.

3.   Toimivaltaisen viranomaisen on tätä varten vaadittava tunnustetun elimen myöntämä todistus, jäljempänä ’todistus’, tuotantolauttojen, liikkuvien offshore-porausyksiköiden, offshore-varastojen, offshore-lastausjärjestelmien ja -putkien sekä osapuolen yksilöimien muiden tällaisten laitosten turvallisuudesta ja kunnosta.

4.   Osapuolten on varmistettava tarkastuksella, että toiminnanharjoittajat toteuttavat toimet tämän artiklan mukaisesti.

16 artikla

Valmiussuunnitelma

1.   Hätätilanteessa osapuolet panevat soveltuvin osin täytäntöön yhteistyöstä öljyn ja muiden vahingollisten aineiden aiheuttaman Välimeren pilaantumisen torjumiseksi hätätilanteessa tehdyn pöytäkirjan määräykset.

2.   Kukin osapuoli vaatii lainkäyttövaltaansa kuuluvista laitoksista vastaavilta toiminnanharjoittajilta pilaantumisonnettomuuksien torjuntaa koskevan valmiussuunnitelman, joka on sovitettu yhteen yhteistyöstä öljyn ja muiden vahingollisten aineiden aiheuttaman Välimeren pilaantumisen torjumiseksi hätätilanteessa tehdyn pöytäkirjan mukaisesti laaditun osapuolen valmiussuunnitelman kanssa sekä hyväksytty toimivaltaisten viranomaisten vahvistamien menettelyjen mukaisesti.

3.   Kukin osapuoli koordinoi valmiussuunnitelmien kehittämistä ja täytäntöönpanoa. Tällaiset suunnitelmat on laadittava toimivaltaisen kansainvälisen organisaation hyväksymien suuntaviivojen mukaisesti. Niissä on noudatettava erityisesti tämän pöytäkirjan liitteen VII määräyksiä.

17 artikla

Tiedonannot

Kukin osapuoli vaatii lainkäyttövaltaansa kuuluvista laitoksista vastaavia toiminnanharjoittajia ilmoittamaan toimivaltaiselle viranomaiselle viipymättä:

| a) | kaikista sellaisista tapahtumista niiden laitoksissa, jotka aiheuttavat tai todennäköisesti aiheuttavat pilaantumista pöytäkirjassa tarkoitetulla alueella; |
| --- | --- |

a)

kaikista sellaisista tapahtumista niiden laitoksissa, jotka aiheuttavat tai todennäköisesti aiheuttavat pilaantumista pöytäkirjassa tarkoitetulla alueella;

| b) | kaikista merellä havaituista tapahtumista, jotka aiheuttavat tai todennäköisesti aiheuttavat pilaantumista pöytäkirjassa tarkoitetulla alueella. |
| --- | --- |

b)

kaikista merellä havaituista tapahtumista, jotka aiheuttavat tai todennäköisesti aiheuttavat pilaantumista pöytäkirjassa tarkoitetulla alueella.

18 artikla

Keskinäinen avunanto hätätilanteessa

Hätätilanteessa osapuoli, joka tarvitsee apua ehkäistäkseen, vähentääkseen tai torjuakseen toimista aiheutuvaa pilaantumista, voi pyytää apua muilta osapuolilta suoraan tai REMPEC-keskuksen (Regional Marine Pollution Emergency Response Centre for the Mediterranean Sea) kautta, ja näiden on tehtävä kaikkensa tarjotakseen pyydettyä apua.

Tätä tarkoitusta varten osapuolen, joka on myös yhteistyöstä öljyn ja muiden vahingollisten aineiden aiheuttaman Välimeren pilaantumisen torjumiseksi hätätilanteessa tehdyn pöytäkirjan osapuoli, on sovellettava kyseisen pöytäkirjan asiaankuuluvia määräyksiä.

19 artikla

Valvonta

1.   Toiminnanharjoittajan on mitattava tai mittautettava pätevän asiantuntijayksikön toimesta toimien vaikutus ympäristöön niiden luonteen, laajuuden, keston ja teknisten menetelmien sekä alueen ominaispiirteiden perusteella ja raportoitava niistä säännöllisesti tai toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä toimivaltaisen viranomaisen arviointia varten sellaisen menettelyn mukaisesti, jonka toimivaltainen viranomainen vahvistaa lupajärjestelmässään.

2.   Toimivaltainen viranomainen perustaa tarvittaessa kansallisen valvontajärjestelmän voidakseen valvoa säännöllisesti laitoksia ja toimien ympäristövaikutuksia, jotta se voi varmistaa, että luvan myöntämiseen liittyvät edellytykset täyttyvät.

20 artikla

Laitosten poistaminen

1.   Toimivaltainen viranomainen vaatii toiminnanharjoittajaa poistamaan laitokset, jotka on hylätty tai jotka ovat käyttämättömänä, merenkulun turvallisuuden varmistamiseksi ottaen huomioon toimivaltaisen kansainvälisen organisaation hyväksymät suuntaviivat ja normit. Poistamisessa on otettava huomioon myös muu oikeutettu meren käyttö, erityisesti kalastus, meriympäristön suojelu ja muiden osapuolten oikeudet ja velvollisuudet. Ennen poistamista sen vastuulla olevan toiminnanharjoittajan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet ehkäistäkseen vuodot paikalla, jossa toimet toteutetaan.

2.   Toimivaltainen viranomainen vaatii toiminnanharjoittajaa poistamaan hylätyt tai käyttämättömät putket tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti tai puhdistamaan ne sisältä ja hylkäämään ne tai puhdistamaan ne sisältä ja hautaamaan ne, niin että ne eivät aiheuta pilaantumista, vaaranna merenkulkua, haittaa kalastusta, uhkaa meriympäristöä eivätkä haittaa muuta oikeutettua meren käyttöä tai muiden osapuolten oikeuksia ja velvollisuuksia. Toimivaltainen viranomainen varmistaa, että haudatun putken syvyydestä, sijainnista ja ulottuvuuksista julkaistaan tarvittavat tiedot ja että kyseiset tiedot merkitään merikarttoihin ja niistä ilmoitetaan organisaatiolle ja muille toimivaltaisille kansainvälisille organisaatioille ja osapuolille.

3.   Tämän artiklan määräyksiä voidaan soveltaa myös laitoksiin, jotka ovat käyttämättömiä tai sellaisen toiminnanharjoittajan hylkäämiä, jonka lupa on voitu peruuttaa tai keskeyttää 7 artiklan mukaisesti.

4.   Toimivaltainen viranomainen voi ilmoittaa mahdollisista muutoksista, jotka on tehtävä alun perin määrättyihin toimien tasoon ja meriympäristön suojelemista koskeviin toimenpiteisiin.

5.   Toimivaltainen viranomainen voi säännellä luvallisten toimien luovuttamista tai siirtoa toisille henkilöille.

6.   Jos toiminnanharjoittaja ei noudata tämän artiklan määräyksiä, toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava toiminnanharjoittajan kustannuksella sellaiset toimenpiteet, joita tarvitaan toiminnanharjoittajan laiminlyönnin korjaamiseksi.

21 artikla

Erityiset suojelualueet

Välimeren erityisiä suojelualueita koskevassa pöytäkirjassa määriteltyjen alueiden ja osapuolten perustamien muiden alueiden suojelemiseksi ja siinä esitettyjen tavoitteiden edistämiseksi osapuolet toteuttavat erityistoimenpiteitä kansainvälisen oikeuden mukaisesti yksittäin tai kahdenvälisellä tai monenvälisellä yhteistyöllä ehkäistäkseen, vähentääkseen, torjuakseen ja hillitäkseen kyseisillä alueilla toteutettavista toimista aiheutuvaa pilaantumista.

Välimeren erityisiä suojelualueita koskevassa pöytäkirjassa tarkoitettujen, luvan myöntämistä koskevien toimenpiteiden lisäksi tällaisia toimenpiteitä voivat olla muun muassa:

| a) | erityiset rajoitukset tai ehdot myönnettäessä lupia tällaisille alueille:






  i) | ympäristövaikutusten arviointien valmistelu ja arviointi; |
| --- | --- | --- |

a)

erityiset rajoitukset tai ehdot myönnettäessä lupia tällaisille alueille:

i)

ympäristövaikutusten arviointien valmistelu ja arviointi;

| ii) | valvontaa, laitosten poistamista ja päästöjen kieltämistä koskevien erityismääräysten antaminen tällaisilla alueilla; |
| --- | --- |

ii)

valvontaa, laitosten poistamista ja päästöjen kieltämistä koskevien erityismääräysten antaminen tällaisilla alueilla;

| b) | tehostettu tiedonvaihto toiminnanharjoittajien, toimivaltaisten viranomaisten, osapuolten ja organisaation välillä asioista, jotka voivat vaikuttaa tällaisiin alueisiin. |
| --- | --- |

b)

tehostettu tiedonvaihto toiminnanharjoittajien, toimivaltaisten viranomaisten, osapuolten ja organisaation välillä asioista, jotka voivat vaikuttaa tällaisiin alueisiin.

V   JAKSO

YHTEISTYÖ

22 artikla

Tutkimukset ja tutkimusohjelmat

Yleissopimuksen 13 artiklan mukaisesti osapuolet tekevät tarvittaessa yhteistyötä tutkimusten edistämisessä sekä tieteellisten ja teknisten tutkimusohjelmien toteuttamisessa uusien menetelmien kehittämiseksi:

| a) | toimien toteuttamiseksi tavalla, jolla pilaantumisen riski saatetaan mahdollisimman pieneksi; |
| --- | --- |

a)

toimien toteuttamiseksi tavalla, jolla pilaantumisen riski saatetaan mahdollisimman pieneksi;

| b) | pilaantumisen ehkäisemiseksi, vähentämiseksi, torjumiseksi ja hillitsemiseksi erityisesti hätätilanteessa. |
| --- | --- |

b)

pilaantumisen ehkäisemiseksi, vähentämiseksi, torjumiseksi ja hillitsemiseksi erityisesti hätätilanteessa.

23 artikla

Kansainväliset säännöt, normit sekä suositellut käytännöt ja menettelyt

1.   Osapuolet tekevät yhteistyötä suoraan taikka organisaation tai muiden toimivaltaisten kansainvälisten organisaatioiden välityksellä tarkoituksenaan:

| a) | vahvistaa asianmukaiset tieteelliset perusteet kansainvälisten sääntöjen, normien sekä suositeltujen käytäntöjen ja menettelyjen muotoilua ja laatimista varten, jotta tämän pöytäkirjan tavoitteet saavutetaan; |
| --- | --- |

a)

vahvistaa asianmukaiset tieteelliset perusteet kansainvälisten sääntöjen, normien sekä suositeltujen käytäntöjen ja menettelyjen muotoilua ja laatimista varten, jotta tämän pöytäkirjan tavoitteet saavutetaan;

| b) | muotoilla ja laatia tällaiset kansainväliset säännöt, normit sekä suositellut käytännöt ja menettelyt; |
| --- | --- |

b)

muotoilla ja laatia tällaiset kansainväliset säännöt, normit sekä suositellut käytännöt ja menettelyt;

| c) | laatia ja hyväksyä suuntaviivoja kansainvälisten käytäntöjen ja menettelyjen mukaisesti sen varmistamiseksi, että liitteen VI määräyksiä noudatetaan. |
| --- | --- |

c)

laatia ja hyväksyä suuntaviivoja kansainvälisten käytäntöjen ja menettelyjen mukaisesti sen varmistamiseksi, että liitteen VI määräyksiä noudatetaan.

2.   Osapuolet pyrkivät mahdollisimman pian yhdenmukaistamaan lakinsa ja asetuksensa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kansainvälisten sääntöjen, normien sekä suositeltujen käytäntöjen ja menettelyjen kanssa.

3.   Osapuolet pyrkivät vaihtamaan niin pitkälle kuin mahdollista sisäpolitiikkansa, lakiensa ja asetustensa sekä tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun yhdenmukaistamisen kannalta olennaisia tietoja.

24 artikla

Tieteellinen ja tekninen apu kehitysmaille

1.   Osapuolet tekevät suoraan tai toimivaltaisten alueellisten tai muiden kansainvälisten organisaatioiden tuella yhteistyötä tavoitteenaan muotoilla ja niin pitkälle kuin mahdollista panna täytäntöön avustusohjelmia kehitysmaille erityisesti tieteen, lainsäädännön, koulutuksen ja tekniikan alalla ehkäistäkseen, vähentääkseen, torjuakseen ja hillitäkseen pöytäkirjassa tarkoitetulla alueella toteutettavista toimista aiheutuvaa pilaantumista.

2.   Tekninen apu käsittää erityisesti tieteellisen, oikeudellisen ja teknisen henkilöstön koulutuksen sekä kyseisten maiden suorittaman asianmukaisen välineistön hankinnan, käytön ja tuotannon asianomaisten osapuolten sopimin edullisin ehdoin.

25 artikla

Keskinäinen tiedotus

Osapuolet tiedottavat toteutetuista toimenpiteistä, saavutetuista tuloksista ja tarvittaessa tämän pöytäkirjan soveltamisessa kohdatuista vaikeuksista toisilleen suoraan tai organisaation välityksellä. Tällaisten tietojen keräämistä ja toimittamista koskevat menettelyt määritetään osapuolten kokouksissa.

26 artikla

Rajat ylittävä pilaantuminen

1.   Kukin osapuoli toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sen lainkäyttövaltaan kuuluvat toimet toteutetaan siten, etteivät ne aiheuta pilaantumista sen lainkäyttövaltaan kuuluvan alueen ulkopuolella.

2.   Osapuoli, jonka lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella suunnitellaan tai toteutetaan toimia, ottaa huomioon mahdolliset haitalliset ympäristövaikutukset riippumatta siitä, esiintyykö vaikutuksia todennäköisesti sen lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella vai sen ulkopuolella.

3.   Jos osapuolen tietoon tulee tapauksia, joissa meriympäristö on välittömässä vaarassa vahingoittua tai on vahingoittunut pilaantumisen takia, sen on välittömästi ilmoitettava siitä muille osapuolille, joihin vahinko sen mielestä todennäköisesti vaikuttaa, sekä REMPEC-keskukselle, ja sen on annettava niille ajoissa tietoa, jotta nämä voivat tarvittaessa ryhtyä aiheellisiin toimenpiteisiin. REMPEC-keskus toimittaa tiedot välittömästi kaikille asianosaisille osapuolille.

4.   Osapuolet pyrkivät oikeusjärjestelmänsä mukaisesti ja tarvittaessa sopimuksen perusteella myöntämään muiden valtioiden henkilöille, joihin pilaantuminen tai muut ehdotetuista tai käynnissä olevista toimista aiheutuvat haitat voivat vaikuttaa, tasaveroisen pääsyn hallinnollisiin menettelyihin sekä tasaveroisen käsittelyn niissä.

5.   Jos pilaantuminen on peräisin sellaisen valtion alueelta, joka ei ole tämän pöytäkirjan osapuoli, sen vaikutuksen alaiseksi joutunut osapuoli pyrkii tekemään yhteistyötä kyseisen valtion kanssa, jotta tämän pöytäkirjan soveltaminen olisi mahdollista.

27 artikla

Vastuu ja korvaaminen

1.   Osapuolet sitoutuvat tekemään mahdollisimman pian yhteistyötä sellaisten asianmukaisten sääntöjen ja menettelyjen laatimiseksi ja hyväksymiseksi, jotka koskevat tässä pöytäkirjassa käsitellyistä toimista aiheutunutta vahinkoa koskevan vastuun ja korvauksen määrittelemistä, yleissopimuksen 16 artiklan mukaisesti.

2.   Ennen kuin kyseiset menettelyt ovat valmiit, kukin osapuoli:

| a) | toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vastuu toimista aiheutuneesta vahingosta kuuluu toiminnanharjoittajille, ja niiden on maksettava nopea ja asianmukainen korvaus; |
| --- | --- |

a)

toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vastuu toimista aiheutuneesta vahingosta kuuluu toiminnanharjoittajille, ja niiden on maksettava nopea ja asianmukainen korvaus;

| b) | toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että toiminnanharjoittajilla on vakuutusturva tai muu sellainen rahavakuus sellaisin ehdoin, jotka osapuoli määrittelee varmistaakseen korvauksen vahingosta, jonka tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvat toimet ovat aiheuttaneet. |
| --- | --- |

b)

toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että toiminnanharjoittajilla on vakuutusturva tai muu sellainen rahavakuus sellaisin ehdoin, jotka osapuoli määrittelee varmistaakseen korvauksen vahingosta, jonka tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvat toimet ovat aiheuttaneet.

VI   JAKSO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

28 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten nimittäminen

Kukin osapuoli nimittää yhden tai useamman toimivaltaisen viranomaisen:

| a) | myöntämään, uusimaan ja rekisteröimään tämän pöytäkirjan II jaksossa tarkoitetut luvat; |
| --- | --- |

a)

myöntämään, uusimaan ja rekisteröimään tämän pöytäkirjan II jaksossa tarkoitetut luvat;

| b) | myöntämään ja rekisteröimään tämän pöytäkirjan 9 artiklassa tarkoitetut erityiset ja yleiset luvat; |
| --- | --- |

b)

myöntämään ja rekisteröimään tämän pöytäkirjan 9 artiklassa tarkoitetut erityiset ja yleiset luvat;

| c) | myöntämään tämän pöytäkirjan liitteessä V tarkoitetut luvat; |
| --- | --- |

c)

myöntämään tämän pöytäkirjan liitteessä V tarkoitetut luvat;

| d) | hyväksymään käsittelyjärjestelmä ja sertifioimaan tämän pöytäkirjan 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu jätevedenkäsittelylaitos; |
| --- | --- |

d)

hyväksymään käsittelyjärjestelmä ja sertifioimaan tämän pöytäkirjan 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu jätevedenkäsittelylaitos;

| e) | antamaan etukäteishyväksyntä tämän pöytäkirjan 14 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille poikkeuksellisille päästöille; |
| --- | --- |

e)

antamaan etukäteishyväksyntä tämän pöytäkirjan 14 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille poikkeuksellisille päästöille;

| f) | suorittamaan tämän pöytäkirjan 15 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja varotoimia koskevia velvollisuuksia; |
| --- | --- |

f)

suorittamaan tämän pöytäkirjan 15 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja varotoimia koskevia velvollisuuksia;

| g) | suorittamaan toimia, jotka liittyvät tämän pöytäkirjan 16 artiklassa ja liitteessä VII tarkoitettuun valmiussuunnitelmaan; |
| --- | --- |

g)

suorittamaan toimia, jotka liittyvät tämän pöytäkirjan 16 artiklassa ja liitteessä VII tarkoitettuun valmiussuunnitelmaan;

| h) | suorittamaan tämän pöytäkirjan 19 artiklassa tarkoitettuja valvontamenettelyjä; |
| --- | --- |

h)

suorittamaan tämän pöytäkirjan 19 artiklassa tarkoitettuja valvontamenettelyjä;

| i) | valvomaan tämän pöytäkirjan 20 artiklassa tarkoitettuja laitosten poistamistoimenpiteitä. |
| --- | --- |

i)

valvomaan tämän pöytäkirjan 20 artiklassa tarkoitettuja laitosten poistamistoimenpiteitä.

29 artikla

Siirtymätoimenpiteet

Kukin osapuoli laatii menettelyt ja säännökset, jotka koskevat ennen tämän pöytäkirjan voimaantuloa aloitettuja toimia, riippumatta siitä, ovatko toimet luvallisia vai eivät, sen varmistamiseksi, että ne noudattavat tämän pöytäkirjan määräyksiä siinä määrin kuin se on käytännössä mahdollista.

30 artikla

Kokoukset

1.   Osapuolet kokoontuvat säännöllisesti yleissopimuksen 18 artiklan mukaisesti järjestettyjen yleissopimuksen osapuolten säännöllisten kokousten yhteydessä. Osapuolet voivat pitää myös ylimääräisiä kokouksia yleissopimuksen 18 artiklan mukaisesti.

2.   Tämän pöytäkirjan osapuolten kokousten tarkoituksena on muun muassa:

| a) | tarkastella tämän pöytäkirjan täytäntöönpanoa ja toteutettujen toimenpiteiden tehoa ja muiden toimenpiteiden aiheellisuutta erityisesti liitteiden ja lisäysten muodossa; |
| --- | --- |

a)

tarkastella tämän pöytäkirjan täytäntöönpanoa ja toteutettujen toimenpiteiden tehoa ja muiden toimenpiteiden aiheellisuutta erityisesti liitteiden ja lisäysten muodossa;

| b) | tarkistaa ja muuttaa tämän pöytäkirjan liitteitä ja lisäyksiä; |
| --- | --- |

b)

tarkistaa ja muuttaa tämän pöytäkirjan liitteitä ja lisäyksiä;

| c) | tarkastella tietoja, jotka koskevat tämän pöytäkirjan II jakson mukaisesti myönnettyjä tai uusittuja lupia; |
| --- | --- |

c)

tarkastella tietoja, jotka koskevat tämän pöytäkirjan II jakson mukaisesti myönnettyjä tai uusittuja lupia;

| d) | tarkastella tietoja, jotka koskevat tämän pöytäkirjan III jakson mukaisesti myönnettyjä lupia ja hyväksyntöjä; |
| --- | --- |

d)

tarkastella tietoja, jotka koskevat tämän pöytäkirjan III jakson mukaisesti myönnettyjä lupia ja hyväksyntöjä;

| e) | hyväksyä tämän pöytäkirjan 9 artiklan 2 kohdassa ja 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja suuntaviivoja; |
| --- | --- |

e)

hyväksyä tämän pöytäkirjan 9 artiklan 2 kohdassa ja 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja suuntaviivoja;

| f) | tarkastella tämän pöytäkirjan 16 artiklan mukaisesti hyväksyttyjä valmiussuunnitelmien rekistereitä ja hätätilanteissa sovellettavia toimintakeinoja; |
| --- | --- |

f)

tarkastella tämän pöytäkirjan 16 artiklan mukaisesti hyväksyttyjä valmiussuunnitelmien rekistereitä ja hätätilanteissa sovellettavia toimintakeinoja;

| g) | vahvistaa kriteerejä ja laatia kansainvälisiä sääntöjä, normeja ja suositeltuja käytäntöjä ja menettelyitä tämän pöytäkirjan 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti siinä muodossa kuin osapuolet päättävät; |
| --- | --- |

g)

vahvistaa kriteerejä ja laatia kansainvälisiä sääntöjä, normeja ja suositeltuja käytäntöjä ja menettelyitä tämän pöytäkirjan 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti siinä muodossa kuin osapuolet päättävät;

| h) | edistää V jaksossa tarkoitettujen politiikkojen täytäntöönpanoa ja tavoitteiden saavuttamista, erityisesti kansallisen ja Euroopan yhteisön lainsäädännön yhdenmukaistamista tämän pöytäkirjan 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

h)

edistää V jaksossa tarkoitettujen politiikkojen täytäntöönpanoa ja tavoitteiden saavuttamista, erityisesti kansallisen ja Euroopan yhteisön lainsäädännön yhdenmukaistamista tämän pöytäkirjan 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| i) | tarkastella tämän pöytäkirjan 27 artiklan täytäntöönpanon edistymistä; |
| --- | --- |

i)

tarkastella tämän pöytäkirjan 27 artiklan täytäntöönpanon edistymistä;

| j) | suorittaa tarvittaessa muita tämän pöytäkirjan soveltamisen edellyttämiä tehtäviä. |
| --- | --- |

j)

suorittaa tarvittaessa muita tämän pöytäkirjan soveltamisen edellyttämiä tehtäviä.

31 artikla

Yhteydet yleissopimukseen

1.   Tähän pöytäkirjaan sovelletaan kaikkia pöytäkirjoja koskevia yleissopimuksen määräyksiä.

2.   Tähän pöytäkirjaan sovelletaan yleissopimuksen 24 artiklan mukaisesti hyväksyttyä työjärjestystä ja rahoitussääntöjä, elleivät tämän pöytäkirjan osapuolet toisin sovi.

32 artikla

Loppulauseke

1.   Tämän pöytäkirjan voivat allekirjoittaa Madridissa 14 päivästä lokakuuta 1994 lähtien 14 päivään lokakuuta 1995 saakka sellaiset yleissopimuksen sopimusvaltiot, jotka on kutsuttu Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta tehtyä pöytäkirjaa koskevaan Välimeren alueen rannikkovaltioiden täysivaltaisten edustajien kokoukseen, joka pidettiin Madridissa 13 ja 14 päivänä lokakuuta 1994. Sen voivat allekirjoittaa samaan aikaan myös Euroopan yhteisö ja vastaavat alueelliset taloudelliset ryhmittymät, joista ainakin yksi on pöytäkirjassa tarkoitetun alueen rannikkovaltio, jolla on toimivalta tämän pöytäkirjan soveltamisaloilla yleissopimuksen 30 artiklan mukaisesti.

2.   Tämä pöytäkirja on ratifioitava tai hyväksyttävä. Espanjan hallitus, joka toimii tallettajana, tallettaa ratifiointi- tai hyväksymiskirjat.

3.   Lokakuun 15 päivästä 1995 alkaen tähän pöytäkirjaan voivat liittyä edellä 1 kohdassa tarkoitetut valtiot, Euroopan yhteisö ja mainitussa kohdassa tarkoitetut ryhmittymät.

4.   Tämä pöytäkirja tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä, kun tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut osapuolet ovat tallettaneet vähintään kuusi ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjaa.

TÄMÄN VAKUUDEKSI allekirjoittajat siihen asianmukaisesti valtuutettuina ovat allekirjoittaneet tämän pöytäkirjan.

LIITE I

Vahingolliset tai haitalliset aineet ja materiaalit, joiden käsittely pöytäkirjassa tarkoitetulla alueella on kielletty

| A. | Seuraavat aineet ja materiaalit ja niiden yhdisteet luetellaan pöytäkirjan 9 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi. Ne on valittu lähinnä niiden myrkyllisyyden, pysyvyyden ja biokertyvyyden perusteella:






  1. | elohopea ja sen yhdisteet; |
| --- | --- | --- |

A.

Seuraavat aineet ja materiaalit ja niiden yhdisteet luetellaan pöytäkirjan 9 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi. Ne on valittu lähinnä niiden myrkyllisyyden, pysyvyyden ja biokertyvyyden perusteella:

1.

elohopea ja sen yhdisteet;

| 2. | kadmium ja sen yhdisteet; |
| --- | --- |

2.

kadmium ja sen yhdisteet;

| 3. | orgaaniset tinayhdisteet ja aineet, jotka meriympäristössä voivat muodostaa sellaisia yhdisteitä (1); |
| --- | --- |

3.

orgaaniset tinayhdisteet ja aineet, jotka meriympäristössä voivat muodostaa sellaisia yhdisteitä (1);

| 4. | orgaaniset fosforiyhdisteet ja aineet, jotka meriympäristössä voivat muodostaa sellaisia yhdisteitä (1); |
| --- | --- |

4.

orgaaniset fosforiyhdisteet ja aineet, jotka meriympäristössä voivat muodostaa sellaisia yhdisteitä (1);

| 5. | orgaaniset halogeeniyhdisteet ja aineet, jotka meriympäristössä voivat muodostaa sellaisia yhdisteitä (1); |
| --- | --- |

5.

orgaaniset halogeeniyhdisteet ja aineet, jotka meriympäristössä voivat muodostaa sellaisia yhdisteitä (1);

| 6. | raakaöljy, polttoöljy, öljyinen liete, käytetyt voiteluöljyt ja jalostetut tuotteet; |
| --- | --- |

6.

raakaöljy, polttoöljy, öljyinen liete, käytetyt voiteluöljyt ja jalostetut tuotteet;

| 7. | kestävät synteettiset materiaalit, jotka voivat kellua, upota tai pysyä vedessä ja jotka voivat haitata meren oikeutettua käyttöä; |
| --- | --- |

7.

kestävät synteettiset materiaalit, jotka voivat kellua, upota tai pysyä vedessä ja jotka voivat haitata meren oikeutettua käyttöä;

| 8. | aineet, joilla on todistetusti syöpää aiheuttavia, teratogeenisiä tai mutageenisiä ominaisuuksia meriympäristössä tai sen välityksellä; |
| --- | --- |

8.

aineet, joilla on todistetusti syöpää aiheuttavia, teratogeenisiä tai mutageenisiä ominaisuuksia meriympäristössä tai sen välityksellä;

| 9. | radioaktiiviset aineet sekä niiden jätteet, jos päästöissä ei noudateta säteilysuojelun periaatteita, sellaisina kuin toimivaltainen kansainvälinen organisaatio on ne määritellyt ottaen huomioon meriympäristön suojelun. |
| --- | --- |

9.

radioaktiiviset aineet sekä niiden jätteet, jos päästöissä ei noudateta säteilysuojelun periaatteita, sellaisina kuin toimivaltainen kansainvälinen organisaatio on ne määritellyt ottaen huomioon meriympäristön suojelun.

| B. | Tätä liitettä ei sovelleta päästöihin, jotka sisältävät A kohdassa lueteltuja aineita, jotka jäävät osapuolten yhdessä määrittelemien rajojen alle ja öljyn osalta tämän pöytäkirjan 10 artiklassa lueteltujen rajojen alle. |
| --- | --- |

B.

Tätä liitettä ei sovelleta päästöihin, jotka sisältävät A kohdassa lueteltuja aineita, jotka jäävät osapuolten yhdessä määrittelemien rajojen alle ja öljyn osalta tämän pöytäkirjan 10 artiklassa lueteltujen rajojen alle.

---

(1)  Lukuun ottamatta niitä, jotka ovat biologisesti vaarattomia tai jotka muuttuvat nopeasti biologisesti vaarattomiksi aineiksi.

LIITE II

Vahingolliset tai haitalliset aineet ja materiaalit, joiden käsittelylle pöytäkirjassa tarkoitetulla alueella on saatava erityislupa

| A. | Seuraavat aineet ja materiaalit ja niiden yhdisteet on valittu pöytäkirjan 9 artiklan 5 kohdan soveltamiseksi:






  1. | arseeni |
| --- | --- | --- |

A.

Seuraavat aineet ja materiaalit ja niiden yhdisteet on valittu pöytäkirjan 9 artiklan 5 kohdan soveltamiseksi:

1.

arseeni

| 2. | lyijy |
| --- | --- |

2.

lyijy

| 3. | kupari |
| --- | --- |

3.

kupari

| 4. | sinkki |
| --- | --- |

4.

sinkki

| 5. | beryllium |
| --- | --- |

5.

beryllium

| 6. | nikkeli |
| --- | --- |

6.

nikkeli

| 7. | vanadiini |
| --- | --- |

7.

vanadiini

| 8. | kromi |
| --- | --- |

8.

kromi

| 9. | biosidit ja niiden johdannaiset, jotka eivät kuulu liitteen I soveltamisalaan |
| --- | --- |

9.

biosidit ja niiden johdannaiset, jotka eivät kuulu liitteen I soveltamisalaan

| 10. | seleeni |
| --- | --- |

10.

seleeni

| 11. | antimoni |
| --- | --- |

11.

antimoni

| 12. | molybdeeni |
| --- | --- |

12.

molybdeeni

| 13. | titaani |
| --- | --- |

13.

titaani

| 14. | tina |
| --- | --- |

14.

tina

| 15. | barium (muu kuin bariumsulfaatti) |
| --- | --- |

15.

barium (muu kuin bariumsulfaatti)

| 16. | boori |
| --- | --- |

16.

boori

| 17. | uraani |
| --- | --- |

17.

uraani

| 18. | koboltti |
| --- | --- |

18.

koboltti

| 19. | tallium |
| --- | --- |

19.

tallium

| 20. | telluuri |
| --- | --- |

20.

telluuri

| 21. | hopea |
| --- | --- |

21.

hopea

| 22. | syanidit. |
| --- | --- |

22.

syanidit.

| B. | Edellä A kohdassa tarkoitettujen aineiden päästöjen valvonta ja tiukka rajoittaminen on toteutettava liitteen III mukaisesti. |
| --- | --- |

B.

Edellä A kohdassa tarkoitettujen aineiden päästöjen valvonta ja tiukka rajoittaminen on toteutettava liitteen III mukaisesti.

LIITE III

LUPIEN MYÖNTÄMISESSÄ HUOMIOON OTETTAVAT TEKIJÄT

9 artiklan 7 kohdan mukaisesti vaaditun luvan myöntämisessä otetaan tapauksen mukaan huomioon erityisesti seuraavat tekijät:

| A. | Jätteen ominaisuudet ja koostumus






  1. | jätteen lähteen tyyppi ja koko (esimerkiksi teollinen prosessi); |
| --- | --- | --- |

A.

Jätteen ominaisuudet ja koostumus

1.

jätteen lähteen tyyppi ja koko (esimerkiksi teollinen prosessi);

| 2. | jätteen tyyppi (alkuperä, keskimääräinen koostumus); |
| --- | --- |

2.

jätteen tyyppi (alkuperä, keskimääräinen koostumus);

| 3. | jätteen muoto (kiinteä, nestemäinen, liete, kaasu); |
| --- | --- |

3.

jätteen muoto (kiinteä, nestemäinen, liete, kaasu);

| 4. | kokonaismäärä (päästöjen määrä, esimerkiksi vuotta kohden); |
| --- | --- |

4.

kokonaismäärä (päästöjen määrä, esimerkiksi vuotta kohden);

| 5. | päästötapa (jatkuva, ajoittainen, kausittain vaihteleva jne.); |
| --- | --- |

5.

päästötapa (jatkuva, ajoittainen, kausittain vaihteleva jne.);

| 6. | pääainesosien pitoisuudet, liitteessä I luetellut aineet, liitteessä II luetellut aineet ja tarvittaessa muut aineet; |
| --- | --- |

6.

pääainesosien pitoisuudet, liitteessä I luetellut aineet, liitteessä II luetellut aineet ja tarvittaessa muut aineet;

| 7. | jätteen fyysiset, kemialliset ja biokemialliset ominaisuudet. |
| --- | --- |

7.

jätteen fyysiset, kemialliset ja biokemialliset ominaisuudet.

| B. | Jätteen ainesosien haitalliset ominaisuudet






  1. | pysyvyys (fyysinen, kemiallinen, biologinen) meriympäristössä; |
| --- | --- | --- |

B.

Jätteen ainesosien haitalliset ominaisuudet

1.

pysyvyys (fyysinen, kemiallinen, biologinen) meriympäristössä;

| 2. | myrkyllisyys ja muut haittavaikutukset; |
| --- | --- |

2.

myrkyllisyys ja muut haittavaikutukset;

| 3. | kerääntyminen biologisiin materiaaleihin tai sedimentteihin; |
| --- | --- |

3.

kerääntyminen biologisiin materiaaleihin tai sedimentteihin;

| 4. | biokemiallinen muuttuminen, joka tuottaa haitallisia yhdisteitä; |
| --- | --- |

4.

biokemiallinen muuttuminen, joka tuottaa haitallisia yhdisteitä;

| 5. | haittavaikutukset happipitoisuuteen ja -tasapainoon; |
| --- | --- |

5.

haittavaikutukset happipitoisuuteen ja -tasapainoon;

| 6. | alttius fyysisille, kemiallisille ja biokemiallisille muutoksille ja vesiympäristössä muiden meriveden ainesosien kanssa tapahtuva vuorovaikutus, joka voi tuottaa haitallisia biologisia tai muita vaikutuksia jäljempänä E kohdassa lueteltuihin käyttötapoihin. |
| --- | --- |

6.

alttius fyysisille, kemiallisille ja biokemiallisille muutoksille ja vesiympäristössä muiden meriveden ainesosien kanssa tapahtuva vuorovaikutus, joka voi tuottaa haitallisia biologisia tai muita vaikutuksia jäljempänä E kohdassa lueteltuihin käyttötapoihin.

| C. | Päästöpaikan ja vastaanottavan meriympäristön ominaisuudet






  1. | alueen hydrografiset, meteorologiset, geologiset ja topografiset ominaisuudet; |
| --- | --- | --- |

C.

Päästöpaikan ja vastaanottavan meriympäristön ominaisuudet

1.

alueen hydrografiset, meteorologiset, geologiset ja topografiset ominaisuudet;

| 2. | päästön paikka ja tyyppi (laskuaukko, kanava, poistoaukko ja niin edelleen) ja sen suhde muihin alueisiin (kuten virkistysalueet, kutualueet, poikastuotantoalueet, kalastusalueet ja simpukkavedet) sekä muihin päästöihin; |
| --- | --- |

2.

päästön paikka ja tyyppi (laskuaukko, kanava, poistoaukko ja niin edelleen) ja sen suhde muihin alueisiin (kuten virkistysalueet, kutualueet, poikastuotantoalueet, kalastusalueet ja simpukkavedet) sekä muihin päästöihin;

| 3. | alkuperäinen laimennus kohdassa, jossa päästö siirtyy vastaanottavaan meriympäristöön; |
| --- | --- |

3.

alkuperäinen laimennus kohdassa, jossa päästö siirtyy vastaanottavaan meriympäristöön;

| 4. | leviämisominaisuudet, kuten virtojen, vuoroveden ja tuulen vaikutus horisontaaliseen kulkeutumiseen ja vertikaaliseen sekoittumiseen; |
| --- | --- |

4.

leviämisominaisuudet, kuten virtojen, vuoroveden ja tuulen vaikutus horisontaaliseen kulkeutumiseen ja vertikaaliseen sekoittumiseen;

| 5. | vastaanottavan vesistön ominaisuudet suhteessa päästöalueen fyysisiin, kemiallisiin, biologisiin ja ekologisiin olosuhteisiin; |
| --- | --- |

5.

vastaanottavan vesistön ominaisuudet suhteessa päästöalueen fyysisiin, kemiallisiin, biologisiin ja ekologisiin olosuhteisiin;

| 6. | vastaanottavan meriympäristön kapasiteetti vastaanottaa jätepäästöjä ilman haittavaikutuksia. |
| --- | --- |

6.

vastaanottavan meriympäristön kapasiteetti vastaanottaa jätepäästöjä ilman haittavaikutuksia.

| D. | Jätetekniikoiden saatavuus
  Menetelmät, jotka koskevat jätteiden vähentämistä ja teollisuuden päästöjä sekä yhdyskuntajätevesiä, olisi valittava ottaen huomioon seuraavien tekijöiden saatavuus ja toteutettavuus:






  a) | vaihtoehtoiset käsittelyprosessit; |
| --- | --- | --- |

D.

Jätetekniikoiden saatavuus

Menetelmät, jotka koskevat jätteiden vähentämistä ja teollisuuden päästöjä sekä yhdyskuntajätevesiä, olisi valittava ottaen huomioon seuraavien tekijöiden saatavuus ja toteutettavuus:

a)

vaihtoehtoiset käsittelyprosessit;

| b) | uudelleenkäyttö- tai poistomenetelmät; |
| --- | --- |

b)

uudelleenkäyttö- tai poistomenetelmät;

| c) | maalla toteutettavat käsittelyvaihtoehdot; |
| --- | --- |

c)

maalla toteutettavat käsittelyvaihtoehdot;

| d) | asianmukaiset vähän saastuttavat tekniikat. |
| --- | --- |

d)

asianmukaiset vähän saastuttavat tekniikat.

| E. | Meriympäristön ja meriveden käytön mahdollinen heikentyminen






  1. | Vaikutukset ihmisiin seuraavien tekijöiden pilaantumisen välityksellä:






  a) | ravinnoksi kelpaavat meren eliöt; |
| --- | --- | --- | --- |

E.

Meriympäristön ja meriveden käytön mahdollinen heikentyminen

1.

Vaikutukset ihmisiin seuraavien tekijöiden pilaantumisen välityksellä:

a)

ravinnoksi kelpaavat meren eliöt;

| b) | uimavedet; |
| --- | --- |

b)

uimavedet;

| c) | estetiikka. |
| --- | --- |

c)

estetiikka.

| 2. | Vaikutukset meren ekosysteemeihin, erityisesti elollisiin luonnonvaroihin, uhanalaisiin lajeihin ja kriittisiin elinympäristöihin. |
| --- | --- |

2.

Vaikutukset meren ekosysteemeihin, erityisesti elollisiin luonnonvaroihin, uhanalaisiin lajeihin ja kriittisiin elinympäristöihin.

| 3. | Vaikutukset muuhun kansainvälisen oikeuden mukaisesti oikeutettuun meren käyttöön. |
| --- | --- |

3.

Vaikutukset muuhun kansainvälisen oikeuden mukaisesti oikeutettuun meren käyttöön.

LIITE IV

YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTI

| 1. | Kukin osapuoli vaatii, että ympäristövaikutusten arviointi sisältää vähintään seuraavat osat:






  a) | kuvaus alueen maantieteellisistä rajoista, joiden sisällä toimia toteutetaan, mukaan lukien tarvittaessa suojavyöhykkeet; |
| --- | --- | --- |

1.

Kukin osapuoli vaatii, että ympäristövaikutusten arviointi sisältää vähintään seuraavat osat:

a)

kuvaus alueen maantieteellisistä rajoista, joiden sisällä toimia toteutetaan, mukaan lukien tarvittaessa suojavyöhykkeet;

| b) | kuvaus alueen ympäristön alkuperäisestä tilasta; |
| --- | --- |

b)

kuvaus alueen ympäristön alkuperäisestä tilasta;

| c) | ilmoitus ehdotettujen toimien luonteesta, tavoitteista, laajuudesta ja kestosta; |
| --- | --- |

c)

ilmoitus ehdotettujen toimien luonteesta, tavoitteista, laajuudesta ja kestosta;

| d) | kuvaus käytettävistä menetelmistä, laitoksista ja muista keinoista sekä mahdollisista vaihtoehdoista kyseisille keinoille; |
| --- | --- |

d)

kuvaus käytettävistä menetelmistä, laitoksista ja muista keinoista sekä mahdollisista vaihtoehdoista kyseisille keinoille;

| e) | kuvaus ehdotettujen toimien ennakoitavista suorista tai epäsuorista lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutuksista ympäristöön, mukaan lukien eläimistö, kasvisto ja ekologinen tapapaino; |
| --- | --- |

e)

kuvaus ehdotettujen toimien ennakoitavista suorista tai epäsuorista lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutuksista ympäristöön, mukaan lukien eläimistö, kasvisto ja ekologinen tapapaino;

| f) | lausunto toimenpiteistä ehdotettujen toimien aiheuttamien ympäristövahinkojen minimoimiseksi, mukaan lukien vaihtoehdot kyseisille toimille; |
| --- | --- |

f)

lausunto toimenpiteistä ehdotettujen toimien aiheuttamien ympäristövahinkojen minimoimiseksi, mukaan lukien vaihtoehdot kyseisille toimille;

| g) | ilmoitus toimenpiteistä, jotka toteutetaan ympäristön suojelemiseksi pilaantumiselta ja muilta haittavaikutuksilta ehdotettujen toimien aikana ja niiden jälkeen; |
| --- | --- |

g)

ilmoitus toimenpiteistä, jotka toteutetaan ympäristön suojelemiseksi pilaantumiselta ja muilta haittavaikutuksilta ehdotettujen toimien aikana ja niiden jälkeen;

| h) | viittaus ympäristövaikutusten arvioinnissa käytettyihin menetelmiin; |
| --- | --- |

h)

viittaus ympäristövaikutusten arvioinnissa käytettyihin menetelmiin;

| i) | ilmoitus siitä, vaikuttavatko ehdotetut toimet todennäköisesti muiden valtioiden ympäristöön. |
| --- | --- |

i)

ilmoitus siitä, vaikuttavatko ehdotetut toimet todennäköisesti muiden valtioiden ympäristöön.

| 2. | Kukin osapuoli hyväksyy normeja ottaen huomioon kansainväliset säännöt, normit sekä suositellut käytännöt ja menettelyt, jotka on hyväksytty pöytäkirjan 23 artiklan mukaisesti, ja niiden perusteella arvioidaan ympäristönvaikutusten arviointeja. |
| --- | --- |

2.

Kukin osapuoli hyväksyy normeja ottaen huomioon kansainväliset säännöt, normit sekä suositellut käytännöt ja menettelyt, jotka on hyväksytty pöytäkirjan 23 artiklan mukaisesti, ja niiden perusteella arvioidaan ympäristönvaikutusten arviointeja.

LIITE V

ÖLJY JA ÖLJYPITOISET SEOKSET JA PORAUSNESTEET JA PORAUSSOIJA

Osapuolet antavat seuraavat määräykset 10 artiklan mukaisesti:

| A. | Öljy ja öljypitoiset seokset






  1. | Paljon öljyä sisältävät vuodot jalostuksessa ja porauslautalla on otettava talteen, johdettava uudelleen ja sen jälkeen käsiteltävä osana tuotetta, mutta ylimääräinen osa käsitellään hyväksyttävälle tasolle ennen päästöä öljykenttien hyvien käytäntöjen mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

A.

Öljy ja öljypitoiset seokset

1.

Paljon öljyä sisältävät vuodot jalostuksessa ja porauslautalla on otettava talteen, johdettava uudelleen ja sen jälkeen käsiteltävä osana tuotetta, mutta ylimääräinen osa käsitellään hyväksyttävälle tasolle ennen päästöä öljykenttien hyvien käytäntöjen mukaisesti;

| 2. | erotusprosessien öljypitoinen jäte ja lietteet siirretään maalle; |
| --- | --- |

2.

erotusprosessien öljypitoinen jäte ja lietteet siirretään maalle;

| 3. | kaikki tarvittavat varotoimet toteutetaan, jotta öljylähteen testauksessa kerätystä tai poltetusta öljystä valuu mereen öljyä mahdollisimman vähän; |
| --- | --- |

3.

kaikki tarvittavat varotoimet toteutetaan, jotta öljylähteen testauksessa kerätystä tai poltetusta öljystä valuu mereen öljyä mahdollisimman vähän;

| 4. | kaikki tarvittavat varotoimet toteutetaan sen varmistamiseksi, että öljytoimista syntyvä kaasu poltetaan tai käytetään asianmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

4.

kaikki tarvittavat varotoimet toteutetaan sen varmistamiseksi, että öljytoimista syntyvä kaasu poltetaan tai käytetään asianmukaisella tavalla.

| B. | Porausnesteet ja poraussoija






  1. | Vesipohjaisiin porausnesteisiin ja poraussoijaan sovelletaan seuraavia määräyksiä:






  a) | tällaisten porausnesteiden käyttöön ja käsittelyyn sovelletaan kemikaalien käyttösuunnitelmaa ja tämän pöytäkirjan 9 artiklan määräyksiä; |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Porausnesteet ja poraussoija

1.

Vesipohjaisiin porausnesteisiin ja poraussoijaan sovelletaan seuraavia määräyksiä:

a)

tällaisten porausnesteiden käyttöön ja käsittelyyn sovelletaan kemikaalien käyttösuunnitelmaa ja tämän pöytäkirjan 9 artiklan määräyksiä;

| b) | poraussoija päästetään maahan tai mereen asianmukaisessa paikassa tai toimivaltaisen viranomaisen määrittelemällä alueella. |
| --- | --- |

b)

poraussoija päästetään maahan tai mereen asianmukaisessa paikassa tai toimivaltaisen viranomaisen määrittelemällä alueella.

| 2. | Öljypohjaisiin porausnesteisiin ja poraussoijaan sovelletaan seuraavia määräyksiä:






  a) | tällaisia nesteitä käytetään vain, jos niiden myrkyllisyys on riittävän alhainen, ja vasta toiminnanharjoittajan saatua luvan toimivaltaiselta viranomaiselta, kun tämä on vahvistanut alhaisen myrkyllisyyden; |
| --- | --- | --- |

2.

Öljypohjaisiin porausnesteisiin ja poraussoijaan sovelletaan seuraavia määräyksiä:

a)

tällaisia nesteitä käytetään vain, jos niiden myrkyllisyys on riittävän alhainen, ja vasta toiminnanharjoittajan saatua luvan toimivaltaiselta viranomaiselta, kun tämä on vahvistanut alhaisen myrkyllisyyden;

| b) | tällaisten porausnesteiden päästäminen mereen on kielletty; |
| --- | --- |

b)

tällaisten porausnesteiden päästäminen mereen on kielletty;

| c) | poraussoijan päästäminen mereen käsittelyä varten on sallittua vain sillä ehdolla, että tehokkaita valvontavälineitä on asennettu ja niitä käytetään asianmukaisesti, että päästökohta on paljon merenpinnan alapuolella ja että öljypitoisuus on alle 100 grammaa öljyä poraussoijakiloa kohden; |
| --- | --- |

c)

poraussoijan päästäminen mereen käsittelyä varten on sallittua vain sillä ehdolla, että tehokkaita valvontavälineitä on asennettu ja niitä käytetään asianmukaisesti, että päästökohta on paljon merenpinnan alapuolella ja että öljypitoisuus on alle 100 grammaa öljyä poraussoijakiloa kohden;

| d) | tällaisen poraussoijan käsittely erityisellä suojelualueella on kielletty; |
| --- | --- |

d)

tällaisen poraussoijan käsittely erityisellä suojelualueella on kielletty;

| e) | tuotanto- ja kehitysporauksessa on toteutettava ohjelma, joka koskee pilaantumisalueen merenpohjan näytteitä ja analysointia. |
| --- | --- |

e)

tuotanto- ja kehitysporauksessa on toteutettava ohjelma, joka koskee pilaantumisalueen merenpohjan näytteitä ja analysointia.

| 3. | Dieselpohjaiset porausnesteet:
  Dieselpohjaisten porausöljyjen käyttö on kielletty. Dieselöljyä voidaan poikkeuksellisesti lisätä porausnesteisiin osapuolten määrittelemissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

3.

Dieselpohjaiset porausnesteet:

Dieselpohjaisten porausöljyjen käyttö on kielletty. Dieselöljyä voidaan poikkeuksellisesti lisätä porausnesteisiin osapuolten määrittelemissä olosuhteissa.

LIITE VI

VAROTOIMET

Osapuolet antavat seuraavat määräykset 15 artiklan mukaisesti:

| a) | laitoksen on oltava turvallinen ja käyttötarkoituksen mukaisessa kunnossa; se on erityisesti suunniteltava ja rakennettava niin, että se kestää yhdessä enimmäiskuormansa kanssa kaikki luonnonolosuhteet, mukaan lukien kovimmat mahdolliset tuuli- ja aalto-olosuhteet, jotka käyvät ilmi historiallisista säätiedoista, mahdollinen maanjäristys, merenpohjan olosuhteet ja vakaus sekä veden syvyys; |
| --- | --- |

a)

laitoksen on oltava turvallinen ja käyttötarkoituksen mukaisessa kunnossa; se on erityisesti suunniteltava ja rakennettava niin, että se kestää yhdessä enimmäiskuormansa kanssa kaikki luonnonolosuhteet, mukaan lukien kovimmat mahdolliset tuuli- ja aalto-olosuhteet, jotka käyvät ilmi historiallisista säätiedoista, mahdollinen maanjäristys, merenpohjan olosuhteet ja vakaus sekä veden syvyys;

| b) | toimien kaikki vaiheet, mukaan lukien talteen otettujen resurssien varastointi- ja kuljetus, on valmisteltava asianmukaisesti, toimea kokonaisuudessaan on voitava valvoa turvallisuussyistä ja se on suoritettava mahdollisimman turvallisesti, ja toiminnanharjoittajan on sovellettava kaikkiin toimiin valvontajärjestelmää; |
| --- | --- |

b)

toimien kaikki vaiheet, mukaan lukien talteen otettujen resurssien varastointi- ja kuljetus, on valmisteltava asianmukaisesti, toimea kokonaisuudessaan on voitava valvoa turvallisuussyistä ja se on suoritettava mahdollisimman turvallisesti, ja toiminnanharjoittajan on sovellettava kaikkiin toimiin valvontajärjestelmää;

| c) | on käytettävä mahdollisimman edistyneitä turvajärjestelmiä, ja ne on testattava säännöllisesti vuotojen, päästöonnettomuuksien, tulipalojen, räjähdysten, purkausten ja muiden ihmisten turvallisuutta ja ympäristöä koskevien uhkien minimoimiseksi; koulutetun erityismiehistön on käytettävä ja ylläpidettävä kyseisiä järjestelmiä, ja sen on oltava läsnä ja suoritettava säännöllisesti harjoituksia; niissä laitoksissa, jotka ovat saaneet luvan olla vailla pysyvää miehitystä, on varmistettava, että erityismiehistö on valmiudessa kaiken aikaa; |
| --- | --- |

c)

on käytettävä mahdollisimman edistyneitä turvajärjestelmiä, ja ne on testattava säännöllisesti vuotojen, päästöonnettomuuksien, tulipalojen, räjähdysten, purkausten ja muiden ihmisten turvallisuutta ja ympäristöä koskevien uhkien minimoimiseksi; koulutetun erityismiehistön on käytettävä ja ylläpidettävä kyseisiä järjestelmiä, ja sen on oltava läsnä ja suoritettava säännöllisesti harjoituksia; niissä laitoksissa, jotka ovat saaneet luvan olla vailla pysyvää miehitystä, on varmistettava, että erityismiehistö on valmiudessa kaiken aikaa;

| d) | laitos ja tarvittaessa perustettu suojavyöhyke on merkittävä kansainvälisten suositusten mukaisesti niin, että sen sijainnista annetaan asianmukainen varoitus ja riittävästi tietoja sen tunnistamiseksi; |
| --- | --- |

d)

laitos ja tarvittaessa perustettu suojavyöhyke on merkittävä kansainvälisten suositusten mukaisesti niin, että sen sijainnista annetaan asianmukainen varoitus ja riittävästi tietoja sen tunnistamiseksi;

| e) | laitokset on merkittävä merikarttaan kansainvälisen merikäytännön mukaisesti, ja niistä on ilmoitettava niille, joita asia koskee; |
| --- | --- |

e)

laitokset on merkittävä merikarttaan kansainvälisen merikäytännön mukaisesti, ja niistä on ilmoitettava niille, joita asia koskee;

| f) | edellä olevien määräysten noudattamisen varmistamiseksi henkilöllä tai henkilöillä, jotka vastaavat laitoksista tai toimista, mukaan lukien henkilö, joka vastaa purkautumisen estämisestä, on oltava toimivaltaisen viranomaisen vaatima pätevyys, ja käytettävissä on jatkuvasti oltava riittävästi pätevää henkilöstöä; tällainen pätevyys sisältää erityisesti jatkuvan koulutuksen turvallisuus- ja ympäristöasioissa. |
| --- | --- |

f)

edellä olevien määräysten noudattamisen varmistamiseksi henkilöllä tai henkilöillä, jotka vastaavat laitoksista tai toimista, mukaan lukien henkilö, joka vastaa purkautumisen estämisestä, on oltava toimivaltaisen viranomaisen vaatima pätevyys, ja käytettävissä on jatkuvasti oltava riittävästi pätevää henkilöstöä; tällainen pätevyys sisältää erityisesti jatkuvan koulutuksen turvallisuus- ja ympäristöasioissa.

LIITE VII

VALMIUSSUUNNITELMA

A.   Toiminnanharjoittajan valmiussuunnitelma

| 1. | Toiminnanharjoittajilla on velvollisuus varmistaa, että






  a) | laitoksessa käytetään mahdollisimman asianmukaista hälytysjärjestelmää ja viestintäjärjestelmää ja että ne toimivat hyvin; |
| --- | --- | --- |

1.

Toiminnanharjoittajilla on velvollisuus varmistaa, että

a)

laitoksessa käytetään mahdollisimman asianmukaista hälytysjärjestelmää ja viestintäjärjestelmää ja että ne toimivat hyvin;

| b) | hälytys käynnistetään välittömästi hätätilanteen syntyessä ja hätätilanteesta ilmoitetaan välittömästi toimivaltaiselle viranomaiselle; |
| --- | --- |

b)

hälytys käynnistetään välittömästi hätätilanteen syntyessä ja hätätilanteesta ilmoitetaan välittömästi toimivaltaiselle viranomaiselle;

| c) | hälytyksen ja tarvittavan avun ja sen koordinoinnin välittäminen organisoidaan ja sitä valvotaan viipymättä yhteistyössä toimivaltaisen viranomaisen kanssa; |
| --- | --- |

c)

hälytyksen ja tarvittavan avun ja sen koordinoinnin välittäminen organisoidaan ja sitä valvotaan viipymättä yhteistyössä toimivaltaisen viranomaisen kanssa;

| d) | välittömät tiedot hätätilanteen luonteesta ja laajuudesta annetaan laitoksen henkilöstölle ja toimivaltaiselle viranomaiselle; |
| --- | --- |

d)

välittömät tiedot hätätilanteen luonteesta ja laajuudesta annetaan laitoksen henkilöstölle ja toimivaltaiselle viranomaiselle;

| e) | toimivaltaiselle viranomaiselle tiedotetaan jatkuvasti hätätilanteen torjunnan edistymisestä; |
| --- | --- |

e)

toimivaltaiselle viranomaiselle tiedotetaan jatkuvasti hätätilanteen torjunnan edistymisestä;

| f) | koko ajan on käytettävissä riittävästi asianmukaisia materiaaleja ja välineitä, mukaan lukien valmiudessa olevat veneet ja lentokoneet, hätäsuunnitelman täytäntöön panemiseksi; |
| --- | --- |

f)

koko ajan on käytettävissä riittävästi asianmukaisia materiaaleja ja välineitä, mukaan lukien valmiudessa olevat veneet ja lentokoneet, hätäsuunnitelman täytäntöön panemiseksi;

| g) | liitteessä VI olevassa c alakohdassa tarkoitettu erityismiehistö tuntee asianmukaiset menetelmät ja tekniikat vuotojen, päästöonnettomuuksien, tulipalojen, rähähdysten, purkausten ja muiden ihmishenkiä ja ympäristöä koskevien uhkien torjumiseksi; |
| --- | --- |

g)

liitteessä VI olevassa c alakohdassa tarkoitettu erityismiehistö tuntee asianmukaiset menetelmät ja tekniikat vuotojen, päästöonnettomuuksien, tulipalojen, rähähdysten, purkausten ja muiden ihmishenkiä ja ympäristöä koskevien uhkien torjumiseksi;

| h) | erityismiehistö, joka vastaa pitkäaikaisten ympäristöä koskevien haittavaikutusten ehkäisemisestä, tuntee asianmukaiset menetelmät ja tekniikat; |
| --- | --- |

h)

erityismiehistö, joka vastaa pitkäaikaisten ympäristöä koskevien haittavaikutusten ehkäisemisestä, tuntee asianmukaiset menetelmät ja tekniikat;

| i) | miehistö tuntee perusteellisesti toiminnanharjoittajan valmiussuunnitelman, hätätilanneharjoituksia pidetään säännöllisesti, jotta miehistöllä on perusteellinen käytännön kokemus välineistä ja menettelyistä, ja jokainen jäsen tietää tarkalleen roolinsa suunnitelmassa. |
| --- | --- |

i)

miehistö tuntee perusteellisesti toiminnanharjoittajan valmiussuunnitelman, hätätilanneharjoituksia pidetään säännöllisesti, jotta miehistöllä on perusteellinen käytännön kokemus välineistä ja menettelyistä, ja jokainen jäsen tietää tarkalleen roolinsa suunnitelmassa.

| 2. | Toiminnanharjoittaja tekee institutionaaliselta pohjalta yhteistyötä sellaisten toiminnanharjoittajien ja yksikköjen kanssa, jotka voivat antaa tarvittavaa apua, varmistaakseen, että tapauksissa, joissa hätätilanteen laajuus tai luonne aiheuttaa riskin, jota varten tarvitaan tai voidaan tarvita apua, sitä voidaan myös antaa. |
| --- | --- |

2.

Toiminnanharjoittaja tekee institutionaaliselta pohjalta yhteistyötä sellaisten toiminnanharjoittajien ja yksikköjen kanssa, jotka voivat antaa tarvittavaa apua, varmistaakseen, että tapauksissa, joissa hätätilanteen laajuus tai luonne aiheuttaa riskin, jota varten tarvitaan tai voidaan tarvita apua, sitä voidaan myös antaa.

B.   Kansallinen koordinointi ja ohjaus

Hätätilanteista vastaava osapuolen toimivaltainen viranomainen varmistaa:

| a) | kansallisen valmiussuunnitelman ja/tai kansallisten menettelyjen sekä toiminnanharjoittajan valmiussuunnitelman koordinoinnin ja toimien toteuttamisen valvonnan, erityisesti siinä tapauksessa, että hätätilanteella on merkittäviä haittavaikutuksia; |
| --- | --- |

a)

kansallisen valmiussuunnitelman ja/tai kansallisten menettelyjen sekä toiminnanharjoittajan valmiussuunnitelman koordinoinnin ja toimien toteuttamisen valvonnan, erityisesti siinä tapauksessa, että hätätilanteella on merkittäviä haittavaikutuksia;

| b) | ohjeiden antamisen toiminnanharjoittajalle ryhtyä määrittelemiinsä toimiin ehkäistessään, vähentäessään tai torjuessaan pilaantumista tai valmistellessaan lisätoimia kyseistä tarkoitusta varten, mukaan lukien määräys ylimääräisestä porauslaitteesta, tai sen estämisen, ettei toiminnanharjoittaja ryhdy erityistoimiin; |
| --- | --- |

b)

ohjeiden antamisen toiminnanharjoittajalle ryhtyä määrittelemiinsä toimiin ehkäistessään, vähentäessään tai torjuessaan pilaantumista tai valmistellessaan lisätoimia kyseistä tarkoitusta varten, mukaan lukien määräys ylimääräisestä porauslaitteesta, tai sen estämisen, ettei toiminnanharjoittaja ryhdy erityistoimiin;

| c) | toimien koordinoinnin pilaantumisen ehkäisyn, vähentämisen tai torjunnan aikana tai lisätoimien valmistelun kyseistä tarkoitusta varten kansallisen lainkäyttövallan puitteissa, kun tällaisia toimia toteutetaan toisen valtion lainkäyttövallan puitteissa tai kansainvälisten organisaatioiden toimesta; |
| --- | --- |

c)

toimien koordinoinnin pilaantumisen ehkäisyn, vähentämisen tai torjunnan aikana tai lisätoimien valmistelun kyseistä tarkoitusta varten kansallisen lainkäyttövallan puitteissa, kun tällaisia toimia toteutetaan toisen valtion lainkäyttövallan puitteissa tai kansainvälisten organisaatioiden toimesta;

| d) | kaiken käynnissä olevia toimia koskevan tiedon keräämisen ja saatavuuden; |
| --- | --- |

d)

kaiken käynnissä olevia toimia koskevan tiedon keräämisen ja saatavuuden;

| e) | ajantasaisen luettelon laatimisen henkilöistä ja yksiköistä, joille annetaan hälytys ja tiedotetaan hätätilanteesta, sen kehittymisestä ja toteutettavista toimista; |
| --- | --- |

e)

ajantasaisen luettelon laatimisen henkilöistä ja yksiköistä, joille annetaan hälytys ja tiedotetaan hätätilanteesta, sen kehittymisestä ja toteutettavista toimista;

| f) | tapahtumien torjumisen laajuutta ja keinoja koskevien tietojen keräämisen sekä tietojen levittämisen kiinnostuneille osapuolille; |
| --- | --- |

f)

tapahtumien torjumisen laajuutta ja keinoja koskevien tietojen keräämisen sekä tietojen levittämisen kiinnostuneille osapuolille;

| g) | edellä A kohdassa tarkoitetun avun koordinoinnin ja valvonnan yhteistyössä toiminnanharjoittajan kanssa; |
| --- | --- |

g)

edellä A kohdassa tarkoitetun avun koordinoinnin ja valvonnan yhteistyössä toiminnanharjoittajan kanssa;

| h) | erityistoimien organisoinnin ja tarvittaessa koordinoinnin, mukaan lukien teknisten asiantuntijoiden ja koulutetun henkilöstön osallistuminen tarvittavin välinein ja materiaalein; |
| --- | --- |

h)

erityistoimien organisoinnin ja tarvittaessa koordinoinnin, mukaan lukien teknisten asiantuntijoiden ja koulutetun henkilöstön osallistuminen tarvittavin välinein ja materiaalein;

| i) | välittömän viestinnän niiden osapuolten toimivaltaisille viranomaisille, joihin tapahtuma voi vaikuttaa, jotta nämä voivat toteuttaa tarvittaessa asianmukaisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

i)

välittömän viestinnän niiden osapuolten toimivaltaisille viranomaisille, joihin tapahtuma voi vaikuttaa, jotta nämä voivat toteuttaa tarvittaessa asianmukaisia toimenpiteitä;

| j) | tarvittaessa teknisen avun tarjoamisen muille osapuolille; |
| --- | --- |

j)

tarvittaessa teknisen avun tarjoamisen muille osapuolille;

| k) | välittömän viestinnän toimivaltaisille kansainvälisille organisaatioille, jotta vältetään merenkulkuun ja muihin etuihin kohdistuva vaara. |
| --- | --- |

k)

välittömän viestinnän toimivaltaisille kansainvälisille organisaatioille, jotta vältetään merenkulkuun ja muihin etuihin kohdistuva vaara.

Lisäys

ÖLJYLUETTELO
   (1)

| | Bitumiliuokset | Seoskomponentit |
| --- | --- | --- |

Bitumiliuokset

Seoskomponentit

| | Puhallettujen bitumien lähtöaine |
| --- | --- |

Puhallettujen bitumien lähtöaine

| | Suoratislauksen pohjaöljy |
| --- | --- |

Suoratislauksen pohjaöljy

| | Öljyt | Käsitellyt |
| --- | --- | --- |

Öljyt

Käsitellyt

| | Raakaöljy |
| --- | --- |

Raakaöljy

| | Raakaöljyä sisältävät seokset |
| --- | --- |

Raakaöljyä sisältävät seokset

| | Dieselöljy |
| --- | --- |

Dieselöljy

| | Kevyt polttoöljy n:o 4 |
| --- | --- |

Kevyt polttoöljy n:o 4

| | Kevyt polttoöljy n:o 5 |
| --- | --- |

Kevyt polttoöljy n:o 5

| | Kevyt polttoöljy n:o 6 |
| --- | --- |

Kevyt polttoöljy n:o 6

| | Raskas polttoöljy |
| --- | --- |

Raskas polttoöljy

| | Tieöljy |
| --- | --- |

Tieöljy

| | Muuntajaöljy |
| --- | --- |

Muuntajaöljy

| | Aromaattiset öljyt (kasviöljyä lukuun ottamatta) |
| --- | --- |

Aromaattiset öljyt (kasviöljyä lukuun ottamatta)

| | Voiteluöljy ja seoskomponentit |
| --- | --- |

Voiteluöljy ja seoskomponentit

| | Mineraaliöljy |
| --- | --- |

Mineraaliöljy

| | Moottoriöljy |
| --- | --- |

Moottoriöljy

| | Tunkeutumaöljy |
| --- | --- |

Tunkeutumaöljy

| | Värttinäöljy |
| --- | --- |

Värttinäöljy

| | Turbiiniöljy |
| --- | --- |

Turbiiniöljy

| | Tisleet | Suoratislebensiini |
| --- | --- | --- |

Tisleet

Suoratislebensiini

| | Raakaöljy, josta kevyimmät osat poistettu tislauksella |
| --- | --- |

Raakaöljy, josta kevyimmät osat poistettu tislauksella

| | Kaasuöljyt

  Krakatut kaasuöljyt |
| --- | --- |

Kaasuöljyt

Krakatut kaasuöljyt

| | Lentopetroli | JP1 (lentopetroli) |
| --- | --- | --- |

Lentopetroli

JP1 (lentopetroli)

| | JP3 |
| --- | --- |

JP3

| | JP4 |
| --- | --- |

JP4

| | JP5 (raskas lentopetroli) |
| --- | --- |

JP5 (raskas lentopetroli)

| | Turbiinipolttoaine |
| --- | --- |

Turbiinipolttoaine

| | Petroli |
| --- | --- |

Petroli

| | Liuotinbensiini |
| --- | --- |

Liuotinbensiini

| | Nafta | Liuotinbensiini |
| --- | --- | --- |

Nafta

Liuotinbensiini

| | Teollisuusbensiini |
| --- | --- |

Teollisuusbensiini

| | Liuotintisle |
| --- | --- |

Liuotintisle

| | Bensiinin seosaineet | Alkylaattibensiini |
| --- | --- | --- |

Bensiinin seosaineet

Alkylaattibensiini

| | Reformaattibensiini |
| --- | --- |

Reformaattibensiini

| | Polymeeribensiini |
| --- | --- |

Polymeeribensiini

| | Bensiinit | Maakaasubensiini |
| --- | --- | --- |

Bensiinit

Maakaasubensiini

| | Moottoribensiini |
| --- | --- |

Moottoribensiini

| | Lentobensiini |
| --- | --- |

Lentobensiini

| | Suoratislebensiini |
| --- | --- |

Suoratislebensiini

| | Kevyt polttoöljy n:o 1 (moottoripetroli) |
| --- | --- |

Kevyt polttoöljy n:o 1 (moottoripetroli)

| | Kevyt polttoöljy n:o 1-D |
| --- | --- |

Kevyt polttoöljy n:o 1-D

| | Kevyt polttoöljy n:o 2 |
| --- | --- |

Kevyt polttoöljy n:o 2

| | Kevyt polttoöljy n:o 2-D |
| --- | --- |

Kevyt polttoöljy n:o 2-D

---

(1)  Öljyluetteloa ei välttämättä ole pidettävä tyhjentävänä.

---

ASETUKSET

| 9.1.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 4/34 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 4/34

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 6/2013,

annettu 8 päivänä tammikuuta 2013,

yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 216/2008 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 216/2008, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 690/2009 (2), 6 artiklan 1 kohdan mukaan tuotteiden, osien ja laitteiden on oltava kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, liitteessä 16 olevien ympäristönsuojeluvaatimusten mukaiset, sellaisina kuin niitä sovelletaan 20 päivästä marraskuuta 2008 niteiden I ja II osalta, lukuun ottamatta liitteen 16 lisäyksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 216/2008, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 690/2009 (2), 6 artiklan 1 kohdan mukaan tuotteiden, osien ja laitteiden on oltava kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, liitteessä 16 olevien ympäristönsuojeluvaatimusten mukaiset, sellaisina kuin niitä sovelletaan 20 päivästä marraskuuta 2008 niteiden I ja II osalta, lukuun ottamatta liitteen 16 lisäyksiä.

| (2) | Chicagon yleissopimuksen liitettä 16 on muutettu asetuksen (EY) N:o 690/2009 antamisen jälkeen, ja sen vuoksi asetusta (EY) N:o 216/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Chicagon yleissopimuksen liitettä 16 on muutettu asetuksen (EY) N:o 690/2009 antamisen jälkeen, ja sen vuoksi asetusta (EY) N:o 216/2008 olisi muutettava.

| (3) | Chicagon yleissopimuksen liitteessä 16 olevien ympäristönsuojeluvaatimusten muutoksissa otetaan käyttöön typen oksidipäästöjen rajoittamista koskevat vaatimukset ja annetaan sopimusvaltioille mahdollisuus vahvistaa rajoitusten soveltamista koskevia siirtymätoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(3)

Chicagon yleissopimuksen liitteessä 16 olevien ympäristönsuojeluvaatimusten muutoksissa otetaan käyttöön typen oksidipäästöjen rajoittamista koskevat vaatimukset ja annetaan sopimusvaltioille mahdollisuus vahvistaa rajoitusten soveltamista koskevia siirtymätoimenpiteitä.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet perustuvat asetuksen (EY) N:o 216/2008 17 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettuun Euroopan lentoturvallisuusviraston lausuntoon. |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet perustuvat asetuksen (EY) N:o 216/2008 17 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettuun Euroopan lentoturvallisuusviraston lausuntoon.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 216/2008 muuttaminen

Korvataan asetuksen (EY) N:o 216/2008 6 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Tuotteiden, osien ja laitteiden on oltava Chicagon yleissopimuksen liitteen 16 I niteen muutokseen 10 ja II niteen muutokseen 7 sisältyvien ympäristönsuojeluvaatimusten mukaiset, sellaisina kuin niitä sovelletaan 17 päivästä marraskuuta 2011, lukuun ottamatta liitteen 16 lisäyksiä.”

2 artikla

Siirtymätoimenpiteet

1.   Jäsenvaltiot voivat myöntää poikkeuksia Chicagon yleissopimuksen liitteen 16 II niteen III osan 2 luvun 2.3.2 kohdan d alakohdassa määrätystä päästöjen vähentämisvaatimuksesta 31 päivään joulukuuta 2016 saakka seuraavin edellytyksin:

| a) | poikkeuksia myönnettäessä on kuultava virastoa; |
| --- | --- |

a)

poikkeuksia myönnettäessä on kuultava virastoa;

| b) | poikkeuksia voidaan myöntää ainoastaan, jos poikkeuksen saaneen moottorin valmistuksesta vastaavalle organisaatiolle aiheutuva taloudellinen vaikutus on merkittävämpi kuin ympäristönsuojeluun liittyvät näkökohdat; |
| --- | --- |

b)

poikkeuksia voidaan myöntää ainoastaan, jos poikkeuksen saaneen moottorin valmistuksesta vastaavalle organisaatiolle aiheutuva taloudellinen vaikutus on merkittävämpi kuin ympäristönsuojeluun liittyvät näkökohdat;

| c) | uuteen ilma-alukseen asennettavien uusien moottoreiden tapauksessa poikkeuksia voidaan myöntää enintään 75 moottorille kussakin moottorityypissä; |
| --- | --- |

c)

uuteen ilma-alukseen asennettavien uusien moottoreiden tapauksessa poikkeuksia voidaan myöntää enintään 75 moottorille kussakin moottorityypissä;

| d) | jäsenvaltion on poikkeuspyyntöä käsitellessään otettava huomioon






  i) | poikkeuksen piiriin kuuluvan moottorin valmistuksesta vastaavan organisaation esittämät perustelut, mukaan lukien muun muassa teknisiin kysymyksiin liittyvät näkökohdat, kielteiset taloudelliset vaikutukset, ympäristövaikutukset, odottamattomien olosuhteiden vaikutus ja oikeudenmukainen kohtelu; |
| --- | --- | --- |

d)

jäsenvaltion on poikkeuspyyntöä käsitellessään otettava huomioon

i)

poikkeuksen piiriin kuuluvan moottorin valmistuksesta vastaavan organisaation esittämät perustelut, mukaan lukien muun muassa teknisiin kysymyksiin liittyvät näkökohdat, kielteiset taloudelliset vaikutukset, ympäristövaikutukset, odottamattomien olosuhteiden vaikutus ja oikeudenmukainen kohtelu;

| ii) | kyseessä olevien moottoreiden käyttötarkoitus, eli ovatko ne varamoottoreita vai uuteen ilma-alukseen asennettavia uusia moottoreita; |
| --- | --- |

ii)

kyseessä olevien moottoreiden käyttötarkoitus, eli ovatko ne varamoottoreita vai uuteen ilma-alukseen asennettavia uusia moottoreita;

| iii) | kyseessä olevien uusien moottoreiden lukumäärä; |
| --- | --- |

iii)

kyseessä olevien uusien moottoreiden lukumäärä;

| iv) | kyseiselle moottorityypille myönnettyjen poikkeusten lukumäärä; |
| --- | --- |

iv)

kyseiselle moottorityypille myönnettyjen poikkeusten lukumäärä;

| e) | jäsenvaltion on poikkeusta myöntäessään yksilöitävä vähintään






  i) | moottorin tyyppihyväksyntätodistuksen numero; |
| --- | --- | --- |

e)

jäsenvaltion on poikkeusta myöntäessään yksilöitävä vähintään

i)

moottorin tyyppihyväksyntätodistuksen numero;

| ii) | poikkeuksen piiriin kuuluvien moottoreiden enimmäismäärä; |
| --- | --- |

ii)

poikkeuksen piiriin kuuluvien moottoreiden enimmäismäärä;

| iii) | kyseessä olevien moottoreiden käyttötarkoitus ja niiden tuotannon aikaraja. |
| --- | --- |

iii)

kyseessä olevien moottoreiden käyttötarkoitus ja niiden tuotannon aikaraja.

2.   Tämän artiklan mukaisesti myönnetyn poikkeuksen piiriin kuuluvien moottoreiden valmistuksesta vastaavien organisaatioiden on

| a) | varmistettava, että kyseessä olevien moottoreiden tunnistekilpiin on merkitty joko ”EXEMPT NEW” tai ”EXEMPT SPARE”, tapauksen mukaan; |
| --- | --- |

a)

varmistettava, että kyseessä olevien moottoreiden tunnistekilpiin on merkitty joko ”EXEMPT NEW” tai ”EXEMPT SPARE”, tapauksen mukaan;

| b) | käytettävä laadunvalvontaprosessia kyseessä olevien moottoreiden tuotannon valvontaa ja hallintaa varten; |
| --- | --- |

b)

käytettävä laadunvalvontaprosessia kyseessä olevien moottoreiden tuotannon valvontaa ja hallintaa varten;

| c) | annettava poikkeuksen myöntäneelle jäsenvaltiolle ja suunnittelusta vastaavalle organisaatiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja myönnetyn poikkeuksen mukaisesti tuotetuista moottoreista, mukaan lukien malli, sarjanumero, moottorin käyttö ja ilma-alustyyppi, johon uusi moottori on asennettu; |
| --- | --- |

c)

annettava poikkeuksen myöntäneelle jäsenvaltiolle ja suunnittelusta vastaavalle organisaatiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja myönnetyn poikkeuksen mukaisesti tuotetuista moottoreista, mukaan lukien malli, sarjanumero, moottorin käyttö ja ilma-alustyyppi, johon uusi moottori on asennettu;

| d) | poikkeuksen myöntäneiden jäsenvaltioiden on toimitettava kaikki 1 kohdan d alakohdassa ja 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tiedot viipymättä virastolle. Virasto luo näistä tiedoista rekisterin, ylläpitää sitä ja asettaa sen julkisesti saataville. |
| --- | --- |

d)

poikkeuksen myöntäneiden jäsenvaltioiden on toimitettava kaikki 1 kohdan d alakohdassa ja 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tiedot viipymättä virastolle. Virasto luo näistä tiedoista rekisterin, ylläpitää sitä ja asettaa sen julkisesti saataville.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä tammikuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  EUVL L 199, 31.7.2009, s. 6.

2

---

| 9.1.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 4/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 4/36

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 7/2013,

annettu 8 päivänä tammikuuta 2013,

ilma-alusten ja ilmailualan tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristösertifiointia sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden sertifiointia koskevista täytäntöönpanosäännöistä annetun asetuksen (EU) N:o 748/2012 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 216/2008 6 artiklan 1 kohdan mukaan tuotteiden, osien ja laitteiden on oltava kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, liitteessä 16 olevien ympäristönsuojeluvaatimusten mukaiset, sellaisina kuin niitä sovelletaan niteiden I ja II osalta 20 päivästä marraskuuta 2008, lukuun ottamatta liitteen 16 lisäyksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 216/2008 6 artiklan 1 kohdan mukaan tuotteiden, osien ja laitteiden on oltava kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, liitteessä 16 olevien ympäristönsuojeluvaatimusten mukaiset, sellaisina kuin niitä sovelletaan niteiden I ja II osalta 20 päivästä marraskuuta 2008, lukuun ottamatta liitteen 16 lisäyksiä.

| (2) | Chicagon yleissopimusta ja sen liitteitä on muutettu asetuksen (EY) N:o 216/2008 antamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(2)

Chicagon yleissopimusta ja sen liitteitä on muutettu asetuksen (EY) N:o 216/2008 antamisen jälkeen.

| (3) | Sen vuoksi komission asetusta (EU) N:o 748/2012 (2) olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi komission asetusta (EU) N:o 748/2012 (2) olisi muutettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet perustuvat asetuksen (EY) N:o 216/2008 17 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettuun viraston lausuntoon. |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet perustuvat asetuksen (EY) N:o 216/2008 17 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettuun viraston lausuntoon.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 748/2012 liite I (21 osa) seuraavasti:

| 1) | Korvataan luvussa A olevan A alaluvun 21A.4 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | 21A.122 kohdassa, 21A.130 kohdan b alakohdan 3 ja 4 alakohdassa, 21A.133 kohdassa tai 21A.165 kohdan c alakohdan 2 ja 3 alakohdassa vaadittu riittävä yhteistyö suunnittelun ja tuotannon välillä; ja” |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan luvussa A olevan A alaluvun 21A.4 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

21A.122 kohdassa, 21A.130 kohdan b alakohdan 3 ja 4 alakohdassa, 21A.133 kohdassa tai 21A.165 kohdan c alakohdan 2 ja 3 alakohdassa vaadittu riittävä yhteistyö suunnittelun ja tuotannon välillä; ja”

| 2) | Korvataan luvussa A olevan F alaluvun 21.A.130 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | Vaatimustenmukaisuusilmoituksen on sisällettävä:






  1. | jokaisen tuotteen, osan tai laitteen osalta ilmoitus siitä, että kyseinen tuote tai laite on hyväksyttyjen suunnittelutietojen mukainen ja turvallinen käyttää; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Korvataan luvussa A olevan F alaluvun 21.A.130 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

Vaatimustenmukaisuusilmoituksen on sisällettävä:

1.

jokaisen tuotteen, osan tai laitteen osalta ilmoitus siitä, että kyseinen tuote tai laite on hyväksyttyjen suunnittelutietojen mukainen ja turvallinen käyttää;

| 2. | jokaisen ilma-aluksen osalta ilmoitus siitä, että ilma-alus on testattu maassa ja lennossa 21A.127 kohdan a alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

jokaisen ilma-aluksen osalta ilmoitus siitä, että ilma-alus on testattu maassa ja lennossa 21A.127 kohdan a alakohdan mukaisesti;

| 3. | jokaisen moottorin tai säätöpotkurin osalta ilmoitus siitä, että valmistaja on tehnyt kyseiselle moottorille tai potkurille toiminnan lopputarkastuksen 21.A.128 kohdan mukaisesti; ja |
| --- | --- |

3.

jokaisen moottorin tai säätöpotkurin osalta ilmoitus siitä, että valmistaja on tehnyt kyseiselle moottorille tai potkurille toiminnan lopputarkastuksen 21.A.128 kohdan mukaisesti; ja

| 4. | lisäksi moottorien osalta ilmoitus siitä, että kukin valmis moottori on siihen sovellettavien, moottorin valmistuspäivänä voimassa olevien päästövaatimusten mukainen.” |
| --- | --- |

4.

lisäksi moottorien osalta ilmoitus siitä, että kukin valmis moottori on siihen sovellettavien, moottorin valmistuspäivänä voimassa olevien päästövaatimusten mukainen.”

| 3) | Korvataan luvussa A olevan G alaluvun 21.A.165 kohdan c alakohdan 2 ja 3 alakohta seuraavasti:






  ”2. | määritettävä, että muut tuotteet, osat tai laitteet ovat täydelliset ja vastaavat niitä koskevia suunnittelutietoja ja ovat turvallisessa käyttökunnossa ennen EASA 1 -lomakkeen antamista suunnittelutietojen mukaisuuden ja turvallisen käyttökunnon todistamiseksi; |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan luvussa A olevan G alaluvun 21.A.165 kohdan c alakohdan 2 ja 3 alakohta seuraavasti:

”2.

määritettävä, että muut tuotteet, osat tai laitteet ovat täydelliset ja vastaavat niitä koskevia suunnittelutietoja ja ovat turvallisessa käyttökunnossa ennen EASA 1 -lomakkeen antamista suunnittelutietojen mukaisuuden ja turvallisen käyttökunnon todistamiseksi;

| 3. | lisäksi moottorien osalta määritettävä, että kukin valmis moottori on siihen sovellettavien, moottorin valmistuspäivänä voimassa olevien päästövaatimusten mukainen; |
| --- | --- |

3.

lisäksi moottorien osalta määritettävä, että kukin valmis moottori on siihen sovellettavien, moottorin valmistuspäivänä voimassa olevien päästövaatimusten mukainen;

| 4. | määritettävä, että muut tuotteet, osat tai laitteet ovat niitä koskevien tietojen mukaisia ennen EASA 1 -lomakkeen antamista vaatimustenmukaisuustodistuksena.” |
| --- | --- |

4.

määritettävä, että muut tuotteet, osat tai laitteet ovat niitä koskevien tietojen mukaisia ennen EASA 1 -lomakkeen antamista vaatimustenmukaisuustodistuksena.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä tammikuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  EUVL L 224, 21.8.2012, s. 1.

2

---

| 9.1.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 4/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 4/38

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 8/2013,

annettu 8 päivänä tammikuuta 2013,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä tammikuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 51,1 |
| MA | 59,2 |
| TN | 81,0 |
| TR | 102,6 |
| ZZ | 73,5 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| TR | 129,7 |
| ZZ | 160,7 |
| 0709 93 10 | MA | 84,0 |
| TR | 133,7 |
| ZZ | 108,9 |
| 0805 10 20 | EG | 68,6 |
| MA | 60,9 |
| TR | 68,9 |
| ZA | 50,5 |
| ZZ | 62,2 |
| 0805 20 10 | MA | 78,5 |
| ZZ | 78,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 79,1 |
| MA | 101,4 |
| TR | 83,8 |
| ZZ | 88,1 |
| 0805 50 10 | TR | 78,8 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 10 80 | CA | 164,3 |
| CN | 86,7 |
| MK | 31,3 |
| US | 200,2 |
| ZZ | 120,6 |
| 0808 30 90 | CN | 60,7 |
| US | 144,2 |
| ZZ | 102,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

51,1

MA

59,2

TN

81,0

TR

102,6

ZZ

73,5

0707 00 05

EG

191,6

TR

129,7

ZZ

160,7

0709 93 10

MA

84,0

TR

133,7

ZZ

108,9

0805 10 20

EG

68,6

MA

60,9

TR

68,9

ZA

50,5

ZZ

62,2

0805 20 10

MA

78,5

ZZ

78,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

79,1

MA

101,4

TR

83,8

ZZ

88,1

0805 50 10

TR

78,8

ZZ

78,8

0808 10 80

CA

164,3

CN

86,7

MK

31,3

US

200,2

ZZ

120,6

0808 30 90

CN

60,7

US

144,2

ZZ

102,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 9.1.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 4/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 4/40

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 4 päivänä joulukuuta 2012,

päätöksen 2011/734/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi, muuttamisesta

(2013/6/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 136 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määrätään mahdollisuudesta toteuttaa toimenpiteitä, jotka koskevat niitä jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro, ja joilla tehostetaan näiden jäsenvaltioiden talousarvioita koskevan kurinalaisuuden yhteensovittamista ja sen valvontaa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 136 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määrätään mahdollisuudesta toteuttaa toimenpiteitä, jotka koskevat niitä jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro, ja joilla tehostetaan näiden jäsenvaltioiden talousarvioita koskevan kurinalaisuuden yhteensovittamista ja sen valvontaa.

| (2) | SEUT-sopimuksen 126 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä, ja vahvistetaan tätä tarkoitusta varten liiallisia alijäämiä koskeva menettely. Vakaus- ja kasvusopimus, jonka korjaavalla osiolla pannaan täytäntöön liiallisia alijäämiä koskeva menettely, tarjoaa kehyksen, jolla tuetaan julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtääviä ja talouden tilanteen huomioon ottavia hallitusten politiikkoja. |
| --- | --- |

(2)

SEUT-sopimuksen 126 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä, ja vahvistetaan tätä tarkoitusta varten liiallisia alijäämiä koskeva menettely. Vakaus- ja kasvusopimus, jonka korjaavalla osiolla pannaan täytäntöön liiallisia alijäämiä koskeva menettely, tarjoaa kehyksen, jolla tuetaan julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtääviä ja talouden tilanteen huomioon ottavia hallitusten politiikkoja.

| (3) | Neuvosto päätti 27 päivänä huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Kreikassa oli liiallinen alijäämä. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto päätti 27 päivänä huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Kreikassa oli liiallinen alijäämä.

| (4) | Neuvosto hyväksyi 10 päivänä toukokuuta 2010 päätöksen 2010/320/EU (1), joka on osoitettu Kreikalle SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan nojalla Kreikan julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014. Neuvosto asetti lisäksi julkisen talouden vuotuiset alijäämätavoitteet. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto hyväksyi 10 päivänä toukokuuta 2010 päätöksen 2010/320/EU (1), joka on osoitettu Kreikalle SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan nojalla Kreikan julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014. Neuvosto asetti lisäksi julkisen talouden vuotuiset alijäämätavoitteet.

| (5) | Päätöstä 2010/320/EU muutettiin huomattavasti useita kertoja. Koska siihen oli tarkoitus tehdä uusia muutoksia, se laadittiin selkeyden vuoksi uudelleen 12 päivänä heinäkuuta 2011 neuvoston päätöksellä 2011/734/EU (2). Tuota päätöstä muutettiin ensimmäisen kerran 8 päivänä marraskuuta 2011 (3). |
| --- | --- |

(5)

Päätöstä 2010/320/EU muutettiin huomattavasti useita kertoja. Koska siihen oli tarkoitus tehdä uusia muutoksia, se laadittiin selkeyden vuoksi uudelleen 12 päivänä heinäkuuta 2011 neuvoston päätöksellä 2011/734/EU (2). Tuota päätöstä muutettiin ensimmäisen kerran 8 päivänä marraskuuta 2011 (3).

| (6) | Päätöstä 2011/734/EU muutettiin uudelleen komission suosituksesta 13 päivänä maaliskuuta 2012 (4) useilta osin, joihin kuului myös julkisen talouden sopeutusura, samalla kun liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettu määräaika kuitenkin pidettiin ennallaan. Tuossa päätöksessä uusittiin suositus, jonka mukaan Kreikan olisi toteutettava toimenpiteitä saadakseen liiallisen alijäämän tilanteen korjattua viimeistään vuonna 2014 siten, että varmistetaan rakenteellisen rahoitusaseman koheneminen vähintään 10 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuosina 2009–2014. |
| --- | --- |

(6)

Päätöstä 2011/734/EU muutettiin uudelleen komission suosituksesta 13 päivänä maaliskuuta 2012 (4) useilta osin, joihin kuului myös julkisen talouden sopeutusura, samalla kun liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettu määräaika kuitenkin pidettiin ennallaan. Tuossa päätöksessä uusittiin suositus, jonka mukaan Kreikan olisi toteutettava toimenpiteitä saadakseen liiallisen alijäämän tilanteen korjattua viimeistään vuonna 2014 siten, että varmistetaan rakenteellisen rahoitusaseman koheneminen vähintään 10 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuosina 2009–2014.

| (7) | Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (5) 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvosto voi komission suosituksesta päättää esittää perussopimuksen 126 artiklan 9 kohdan nojalla tarkistetun vaatimuksen, jos tuloksellisia toimia on toteutettu perussopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukaisesti ja odottamattomat taloudelliset tapahtumat vaikuttavat huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen aiemman vaatimuksen antamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(7)

Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (5) 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvosto voi komission suosituksesta päättää esittää perussopimuksen 126 artiklan 9 kohdan nojalla tarkistetun vaatimuksen, jos tuloksellisia toimia on toteutettu perussopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukaisesti ja odottamattomat taloudelliset tapahtumat vaikuttavat huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen aiemman vaatimuksen antamisen jälkeen.

| (8) | Taloudellisen toimeliaisuuden ennustetaan tällä hetkellä olevan paljon heikompaa kuin odotettiin silloin, kun päätöksen 2011/734/EU viimeisin tarkistus hyväksyttiin maaliskuussa 2012. Sekä reaalisen että nimellisen BKT:n odotetaan olevan paljon ennakoitua alhaisemmalla tasolla vuosina 2012 ja 2013. Kreikan kansantalouden tilinpidon tuoreessa tarkistuksessa lokakuussa 2012 paljastui, että reaalinen BKT on supistunut paljon jyrkemmin kuin päätöksen 2011/734/EU taustalla olevien ennusteiden perusteella odotettiin. Komission yksiköiden syksyn 2012 ennusteen mukaan reaalinen BKT supistuisi 6,0 prosenttia vuonna 2012 ja edelleen 4,2 prosenttia vuonna 2013 (kun päätöksessä 2011/734/EU oli ennustettu 4,7 prosentin supistuminen vuodeksi 2012 ja stagnaatio 0,0 prosenttiin vuodeksi 2013). Tätä seuraisi 0,6 prosentin kasvu vuonna 2014. Tämä talouden skenaarion tuntuva heikkeneminen johtaa vastaavaan julkisen talouden näkymien heikkenemiseen, jos politiikka pysyy muuttumattomana. |
| --- | --- |

(8)

Taloudellisen toimeliaisuuden ennustetaan tällä hetkellä olevan paljon heikompaa kuin odotettiin silloin, kun päätöksen 2011/734/EU viimeisin tarkistus hyväksyttiin maaliskuussa 2012. Sekä reaalisen että nimellisen BKT:n odotetaan olevan paljon ennakoitua alhaisemmalla tasolla vuosina 2012 ja 2013. Kreikan kansantalouden tilinpidon tuoreessa tarkistuksessa lokakuussa 2012 paljastui, että reaalinen BKT on supistunut paljon jyrkemmin kuin päätöksen 2011/734/EU taustalla olevien ennusteiden perusteella odotettiin. Komission yksiköiden syksyn 2012 ennusteen mukaan reaalinen BKT supistuisi 6,0 prosenttia vuonna 2012 ja edelleen 4,2 prosenttia vuonna 2013 (kun päätöksessä 2011/734/EU oli ennustettu 4,7 prosentin supistuminen vuodeksi 2012 ja stagnaatio 0,0 prosenttiin vuodeksi 2013). Tätä seuraisi 0,6 prosentin kasvu vuonna 2014. Tämä talouden skenaarion tuntuva heikkeneminen johtaa vastaavaan julkisen talouden näkymien heikkenemiseen, jos politiikka pysyy muuttumattomana.

| (9) | Julkisen talouden alijäämän odotetaan vuonna 2012 olevan BKT:hen suhteutettuna 6,9 prosenttia eli selvästi alle päätöksessä 2011/734/EU julkisen talouden vuoden 2012 (asetuksella (EY) N:o 2223/96 (6) perustettuun Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmään 1995, EKT95, perustuvalle) alijäämälle asetetun 7,3 prosentin katon. Julkisen talouden nimellisen alijäämän odotetaan vuonna 2012 olevan 13,4 miljardia euroa, kun päätöksessä 2011/734/EU tavoitteeksi oli asetettu 14,8 miljardin euron enimmäismäärä. Perusalijäämän odotetaan suurelta osin oletettua syvemmän taantuman takia olevan kuitenkin hieman suurempi kuin tavoitteena oleva 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kreikan arvioidaan supistaneen rakenteellista alijäämäänsä 13,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen 14,7 prosentin alijäämästä vuonna 2009 arvioituun 1,3 prosentin alijäämään vuonna 2012. Kreikka on siten varmistanut, että vuosien 2009–2012 rakenteellinen rahoitusasema kohenee, ja koheneminen ylittää jo nyt neuvoston vuosiksi 2009–2014 suosittamat vähintään 10 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kreikan parlamentti hyväksyi 11 päivänä marraskuuta 2012 vuoden 2013 talousarvion, jonka odotetaan tuovan säästöjä yli 9,2 miljardia euroa eli yli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2013 talousarvio on osa vuosia 2013–2016 koskevaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittista strategiaa, jonka Kreikan parlamentti hyväksyi muutamaa päivää aikaisemmin 7 päivänä marraskuuta 2012. Keskipitkän aikavälin finanssipoliittisella strategialla ja siihen liittyvällä täytäntöönpanolainsäädännöllä julkista taloutta vakautetaan erittäin mittavasti ja etupainotteisesti yli 7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2016 mennessä, mitä tuetaan kattavilla rakenteellisilla toimilla. Kun otetaan huomioon tämä kehitys, Kreikan talouden sopeutusohjelmaan liittyvässä yhteistyömuistiossa olevat harjoitettavaa politiikkaa koskevat ehdot on päivitettävä. Kreikan tekemä sitoumus koskee julkisen talouden vakauttamistoimien lisäksi toimenpiteitä, joita tarvitaan lisäämään kasvua ja minimoimaan mahdolliset kielteiset yhteiskunnalliset vaikutukset. Kaiken kaikkiaan Kreikka on siten jo toteuttanut vuonna 2012 tuloksellisia toimia alijäämänsä supistamiseksi päätöksen 2011/734/EU mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden alijäämän odotetaan vuonna 2012 olevan BKT:hen suhteutettuna 6,9 prosenttia eli selvästi alle päätöksessä 2011/734/EU julkisen talouden vuoden 2012 (asetuksella (EY) N:o 2223/96 (6) perustettuun Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmään 1995, EKT95, perustuvalle) alijäämälle asetetun 7,3 prosentin katon. Julkisen talouden nimellisen alijäämän odotetaan vuonna 2012 olevan 13,4 miljardia euroa, kun päätöksessä 2011/734/EU tavoitteeksi oli asetettu 14,8 miljardin euron enimmäismäärä. Perusalijäämän odotetaan suurelta osin oletettua syvemmän taantuman takia olevan kuitenkin hieman suurempi kuin tavoitteena oleva 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kreikan arvioidaan supistaneen rakenteellista alijäämäänsä 13,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen 14,7 prosentin alijäämästä vuonna 2009 arvioituun 1,3 prosentin alijäämään vuonna 2012. Kreikka on siten varmistanut, että vuosien 2009–2012 rakenteellinen rahoitusasema kohenee, ja koheneminen ylittää jo nyt neuvoston vuosiksi 2009–2014 suosittamat vähintään 10 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kreikan parlamentti hyväksyi 11 päivänä marraskuuta 2012 vuoden 2013 talousarvion, jonka odotetaan tuovan säästöjä yli 9,2 miljardia euroa eli yli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2013 talousarvio on osa vuosia 2013–2016 koskevaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittista strategiaa, jonka Kreikan parlamentti hyväksyi muutamaa päivää aikaisemmin 7 päivänä marraskuuta 2012. Keskipitkän aikavälin finanssipoliittisella strategialla ja siihen liittyvällä täytäntöönpanolainsäädännöllä julkista taloutta vakautetaan erittäin mittavasti ja etupainotteisesti yli 7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2016 mennessä, mitä tuetaan kattavilla rakenteellisilla toimilla. Kun otetaan huomioon tämä kehitys, Kreikan talouden sopeutusohjelmaan liittyvässä yhteistyömuistiossa olevat harjoitettavaa politiikkaa koskevat ehdot on päivitettävä. Kreikan tekemä sitoumus koskee julkisen talouden vakauttamistoimien lisäksi toimenpiteitä, joita tarvitaan lisäämään kasvua ja minimoimaan mahdolliset kielteiset yhteiskunnalliset vaikutukset. Kaiken kaikkiaan Kreikka on siten jo toteuttanut vuonna 2012 tuloksellisia toimia alijäämänsä supistamiseksi päätöksen 2011/734/EU mukaisesti.

| (10) | Konsolidoidun julkisen velan oletettiin komission yksiköiden syksyn 2012 ennusteen mukaan pienenevän 11,1 miljardia euroa vuonna 2012 päätöksessä 2011/734/EU vaaditun 26,95 miljardin euron sijaan. Tämä johtuu odotettua pienemmistä yksityistämistuloista, julkisen velan odotettua heikommasta vakautuksesta ja odotettua huonommasta tulototeutumasta ja korkojen mukautuksista. Nimellinen BKT on alentunut tilastotietojen tarkistuksessa ja makrotalouden näkymät ovat huonontuneet, joten velka suhteessa BKT:hen kasvaa 176,7 prosenttiin ennen kuin niiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, sopimat aloitteet ja eräät Kreikan harkitsemat velkaa supistavat toimenpiteet toteutetaan joulukuussa 2012, mikä alentaisi velkaa hieman yli 160 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2012 loppuun mennessä. Näillä toimenpiteillä on määrä parantaa velkakestävyyttä, ja tietyt Kreikan harkitsemat velkaa supistavat toimenpiteet parantanevat velkakehityskestävyyttä muuttamatta kuitenkaan finanssipoliittista uraa perusylijäämän saavuttamiseksi. Kun otetaan huomioon myös julkisen talouden alijäämän supistuminen ja nimellisen BKT:n vahvempi kasvu rakennepoliittisten toimenpiteiden ansiosta, velan suhteessa BKT:hen odotetaan olevan huipussaan vuonna 2013. Velan suhteessa BKT:hen odotetaan kääntyvän laskuun vuodesta 2014 niin, että se on alle 160 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. |
| --- | --- |

(10)

Konsolidoidun julkisen velan oletettiin komission yksiköiden syksyn 2012 ennusteen mukaan pienenevän 11,1 miljardia euroa vuonna 2012 päätöksessä 2011/734/EU vaaditun 26,95 miljardin euron sijaan. Tämä johtuu odotettua pienemmistä yksityistämistuloista, julkisen velan odotettua heikommasta vakautuksesta ja odotettua huonommasta tulototeutumasta ja korkojen mukautuksista. Nimellinen BKT on alentunut tilastotietojen tarkistuksessa ja makrotalouden näkymät ovat huonontuneet, joten velka suhteessa BKT:hen kasvaa 176,7 prosenttiin ennen kuin niiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, sopimat aloitteet ja eräät Kreikan harkitsemat velkaa supistavat toimenpiteet toteutetaan joulukuussa 2012, mikä alentaisi velkaa hieman yli 160 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2012 loppuun mennessä. Näillä toimenpiteillä on määrä parantaa velkakestävyyttä, ja tietyt Kreikan harkitsemat velkaa supistavat toimenpiteet parantanevat velkakehityskestävyyttä muuttamatta kuitenkaan finanssipoliittista uraa perusylijäämän saavuttamiseksi. Kun otetaan huomioon myös julkisen talouden alijäämän supistuminen ja nimellisen BKT:n vahvempi kasvu rakennepoliittisten toimenpiteiden ansiosta, velan suhteessa BKT:hen odotetaan olevan huipussaan vuonna 2013. Velan suhteessa BKT:hen odotetaan kääntyvän laskuun vuodesta 2014 niin, että se on alle 160 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016.

| (11) | Vaikka tuloksellisia toimia on toteutettu, talouden skenaarion tuntuva heikkeneminen merkitsee julkisen talouden näkymien vastaavaa heikkenemistä, jos politiikka säilyy muuttumattomana, ja vaikeuttaa alijäämän korjaamista viimeistään vuonna 2014, kuten päätöksessä 2011/734/EU on vaadittu. Kun otetaan huomioon epäsuotuisat taloudelliset tapahtumat, on perusteltua pidentää sopeutuskaudelle asetettua määräaikaa. Erityisesti olisi pidennettävä neuvoston päätöksessä asetettua määräaikaa kahdella vuodella eli vuoteen 2016. Tarkistetulla talouden sopeutusohjelman uralla perusjäämätavoitteet olisi asetettava BKT:hen suhteutettuna seuraavasti: 0 prosenttia vuonna 2013, 1,5 prosenttia vuonna 2014, 3 prosenttia vuonna 2015 ja 4,5 prosenttia vuonna 2016. Tarkistettu sopeutusura merkitsee, että julkisen talouden alijäämä laskee alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Velkaa supistavat toimenpiteet, jotka pannaan täytäntöön joulukuussa 2012, voivat vähentää korkomaksuja jopa 1 prosentilla suhteutettuna BKT:hen, mikä mahdollistaa sen, että julkisen talouden alijäämä saadaan jo vuonna 2015 alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Näiden numerotietojen voidaan arvioida merkitsevän, että suhdannekorjattu perusjäämä kohenee suhteessa BKT:hen vuoden 2012 4,1 prosentista 6,2 prosenttiin vuonna 2013 ja vähintään 6,4 prosenttiin vuosina 2014, 2015 ja 2016 ja että suhdannekorjattu julkisen talouden alijäämä kohenee suhteessa BKT:hen vuoden 2012 – 1,3 prosentista 0,7 prosenttiin vuonna 2013, 0,4 prosenttiin vuonna 2014, 0,0 prosenttiin vuonna 2015 ja – 0,4 prosenttiin vuonna 2016, mikä kuvastaa alkuperäistä korkomaksuprofiilia. Liiallisen alijäämän korjaamiseen annetusta jatkoajasta huolimatta tavoitteiden saavuttamiseksi vaadittavat julkisen talouden toimet ovat edelleen varsin huomattavat vuosina 2013 ja 2014 ja merkittävästi etupainoiset. Määräajan tarkistaminen säilyttää siten talouden sopeutusohjelman uskottavuuden, kun samalla otetaan huomioon vakauttamisen taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset ja tarve säilyttää luottamus Kreikan hallituksen valmiuksiin vastata julkisen talouden haasteisiin. |
| --- | --- |

(11)

Vaikka tuloksellisia toimia on toteutettu, talouden skenaarion tuntuva heikkeneminen merkitsee julkisen talouden näkymien vastaavaa heikkenemistä, jos politiikka säilyy muuttumattomana, ja vaikeuttaa alijäämän korjaamista viimeistään vuonna 2014, kuten päätöksessä 2011/734/EU on vaadittu. Kun otetaan huomioon epäsuotuisat taloudelliset tapahtumat, on perusteltua pidentää sopeutuskaudelle asetettua määräaikaa. Erityisesti olisi pidennettävä neuvoston päätöksessä asetettua määräaikaa kahdella vuodella eli vuoteen 2016. Tarkistetulla talouden sopeutusohjelman uralla perusjäämätavoitteet olisi asetettava BKT:hen suhteutettuna seuraavasti: 0 prosenttia vuonna 2013, 1,5 prosenttia vuonna 2014, 3 prosenttia vuonna 2015 ja 4,5 prosenttia vuonna 2016. Tarkistettu sopeutusura merkitsee, että julkisen talouden alijäämä laskee alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Velkaa supistavat toimenpiteet, jotka pannaan täytäntöön joulukuussa 2012, voivat vähentää korkomaksuja jopa 1 prosentilla suhteutettuna BKT:hen, mikä mahdollistaa sen, että julkisen talouden alijäämä saadaan jo vuonna 2015 alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Näiden numerotietojen voidaan arvioida merkitsevän, että suhdannekorjattu perusjäämä kohenee suhteessa BKT:hen vuoden 2012 4,1 prosentista 6,2 prosenttiin vuonna 2013 ja vähintään 6,4 prosenttiin vuosina 2014, 2015 ja 2016 ja että suhdannekorjattu julkisen talouden alijäämä kohenee suhteessa BKT:hen vuoden 2012 – 1,3 prosentista 0,7 prosenttiin vuonna 2013, 0,4 prosenttiin vuonna 2014, 0,0 prosenttiin vuonna 2015 ja – 0,4 prosenttiin vuonna 2016, mikä kuvastaa alkuperäistä korkomaksuprofiilia. Liiallisen alijäämän korjaamiseen annetusta jatkoajasta huolimatta tavoitteiden saavuttamiseksi vaadittavat julkisen talouden toimet ovat edelleen varsin huomattavat vuosina 2013 ja 2014 ja merkittävästi etupainoiset. Määräajan tarkistaminen säilyttää siten talouden sopeutusohjelman uskottavuuden, kun samalla otetaan huomioon vakauttamisen taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset ja tarve säilyttää luottamus Kreikan hallituksen valmiuksiin vastata julkisen talouden haasteisiin.

| (12) | Kaikki tässä päätöksessä edellytetyt toimenpiteet ovat ehdottoman tärkeitä, jotta julkista taloutta saadaan sopeutettua vaaditulla tavalla. Joillakin toimenpiteillä on suora vaikutus Kreikan julkisen talouden tilanteeseen, kun taas toiset ovat rakenteellisia toimenpiteitä, jotka parantavat julkisen talouden ohjausjärjestelmää ja tervehdyttävät julkisen talouden tilannetta keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(12)

Kaikki tässä päätöksessä edellytetyt toimenpiteet ovat ehdottoman tärkeitä, jotta julkista taloutta saadaan sopeutettua vaaditulla tavalla. Joillakin toimenpiteillä on suora vaikutus Kreikan julkisen talouden tilanteeseen, kun taas toiset ovat rakenteellisia toimenpiteitä, jotka parantavat julkisen talouden ohjausjärjestelmää ja tervehdyttävät julkisen talouden tilannetta keskipitkällä aikavälillä.

| (13) | Kreikan hallituksen rahoitustilanteen erittäin jyrkkä heikkeneminen on saanut aikaan sen, että jäsenvaltiot, joiden rahayksikkö on euro, ovat päättäneet antaa Kreikalle, yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston monenkeskisen avun kanssa, vakautta lisäävää tukea koko euroalueen rahoitusvakauden varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, myöntämä tuki on maaliskuusta 2012 alkaen toteutettu sekä Kreikan lainajärjestelyn että Euroopan rahoitusvakausvälineestä (ERVV) myönnetyn lainan muodossa. Lainanantajat ovat päättäneet asettaa tukensa ehdoksi sen, että Kreikka noudattaa päätöstä 2011/734/EU, sellaisena kuin se on muutettuna tällä päätöksellä. Kreikan odotetaan erityisesti toteuttavan tässä päätöksessä määritetyt toimenpiteet päätöksessä vahvistetun aikataulun mukaisesti, |
| --- | --- |

(13)

Kreikan hallituksen rahoitustilanteen erittäin jyrkkä heikkeneminen on saanut aikaan sen, että jäsenvaltiot, joiden rahayksikkö on euro, ovat päättäneet antaa Kreikalle, yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston monenkeskisen avun kanssa, vakautta lisäävää tukea koko euroalueen rahoitusvakauden varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, myöntämä tuki on maaliskuusta 2012 alkaen toteutettu sekä Kreikan lainajärjestelyn että Euroopan rahoitusvakausvälineestä (ERVV) myönnetyn lainan muodossa. Lainanantajat ovat päättäneet asettaa tukensa ehdoksi sen, että Kreikka noudattaa päätöstä 2011/734/EU, sellaisena kuin se on muutettuna tällä päätöksellä. Kreikan odotetaan erityisesti toteuttavan tässä päätöksessä määritetyt toimenpiteet päätöksessä vahvistetun aikataulun mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2011/734/EU seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artikla seuraavasti:
  ”1 artikla
  1.   Kreikan on lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2016.
  2.   Liiallisen alijäämän korjaamiseen johtavalla sopeutusuralla on pyrittävä siihen, että julkisen talouden perusalijäämä (alijäämä ilman korkomenoja) on enintään 2 925 miljoonaa euroa (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2012 ja perusylijäämät vähintään 0 miljoonaa euroa (0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2013, 2 775 miljoonaa euroa (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2014, 5 700 miljoonaa euroa (3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2015 ja 9 000 miljoonaa euroa (4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2016. Nämä perusalijäämä/-ylijäämätavoitteet merkitsevät, että EKT-perusteinen julkisen talouden yleinen alijäämä on BKT:hen suhteutettuna 6,9 prosenttia vuonna 2012, 5,4 prosenttia vuonna 2013, 4,5 prosenttia vuonna 2014, 3,4 prosenttia vuonna 2015 ja 2,0 prosenttia vuonna 2016. Velkaa supistavat toimenpiteet, jotka pannaan täytäntöön joulukuussa 2012, voivat vähentää korkomaksuja enintään 1 prosentilla suhteutettuna BKT:hen. Näiden numerotietojen voidaan arvioida merkitsevän, että suhdannekorjattu perusjäämä kohenee suhteessa BKT:hen vuoden 2012 4,1 prosentista 6,2 prosenttiin vuonna 2013 ja vähintään 6,4 prosenttiin vuosina 2014, 2015 ja 2016 ja että suhdannekorjattu julkisen talouden alijäämä kohenee suhteessa BKT:hen vuoden 2012 – 1,3 prosentista 0,7 prosenttiin vuonna 2013, 0,4 prosenttiin vuonna 2014, 0,0 prosenttiin vuonna 2015 ja – 0,4 prosenttiin vuonna 2016, mikä kuvastaa alkuperäistä korkomaksuprofiilia. Rahoitusvarojen ja muiden kuin rahoitusvarojen yksityistämisestä saatavat tulot, pankkien pääomittamiseen liittyvät liiketoimet sekä kaikki 21 päivänä helmikuuta 2012 tehtyyn euroryhmän päätökseen perustuvat siirrot euroalueen kansallisten keskuspankkien tuloista, Kreikan keskuspankki mukaan lukien, jotka johtuvat niiden sijoituksista Kreikan valtion joukkovelkakirjoihin, eivät saa pienentää vaadittuja julkisen talouden vakauttamistoimia eikä niitä saa ottaa huomioon näitä tavoitteita arvioitaessa. Sama koskee kaikkia tappiollisten pankkien maksuja lukuun ottamatta niitä, jotka aiheutuvat hätätilanteisiin liittyvän maksuvalmiusavun takuumaksurakenteesta, joka on olemassa 30 päivänä syyskuuta 2012.
  3.   Ottaen huomioon joulukuussa 2012 toteutettavien velkaa supistavien toimenpiteiden vaikutuksen 2 kohdassa tarkoitettu sopeutusura olisi yhdenmukainen sen kanssa, että konsolidoitu julkinen velka suhteessa BKT:hen on alle 160 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

1.   Kreikan on lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2016.

2.   Liiallisen alijäämän korjaamiseen johtavalla sopeutusuralla on pyrittävä siihen, että julkisen talouden perusalijäämä (alijäämä ilman korkomenoja) on enintään 2 925 miljoonaa euroa (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2012 ja perusylijäämät vähintään 0 miljoonaa euroa (0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2013, 2 775 miljoonaa euroa (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2014, 5 700 miljoonaa euroa (3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2015 ja 9 000 miljoonaa euroa (4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2016. Nämä perusalijäämä/-ylijäämätavoitteet merkitsevät, että EKT-perusteinen julkisen talouden yleinen alijäämä on BKT:hen suhteutettuna 6,9 prosenttia vuonna 2012, 5,4 prosenttia vuonna 2013, 4,5 prosenttia vuonna 2014, 3,4 prosenttia vuonna 2015 ja 2,0 prosenttia vuonna 2016. Velkaa supistavat toimenpiteet, jotka pannaan täytäntöön joulukuussa 2012, voivat vähentää korkomaksuja enintään 1 prosentilla suhteutettuna BKT:hen. Näiden numerotietojen voidaan arvioida merkitsevän, että suhdannekorjattu perusjäämä kohenee suhteessa BKT:hen vuoden 2012 4,1 prosentista 6,2 prosenttiin vuonna 2013 ja vähintään 6,4 prosenttiin vuosina 2014, 2015 ja 2016 ja että suhdannekorjattu julkisen talouden alijäämä kohenee suhteessa BKT:hen vuoden 2012 – 1,3 prosentista 0,7 prosenttiin vuonna 2013, 0,4 prosenttiin vuonna 2014, 0,0 prosenttiin vuonna 2015 ja – 0,4 prosenttiin vuonna 2016, mikä kuvastaa alkuperäistä korkomaksuprofiilia. Rahoitusvarojen ja muiden kuin rahoitusvarojen yksityistämisestä saatavat tulot, pankkien pääomittamiseen liittyvät liiketoimet sekä kaikki 21 päivänä helmikuuta 2012 tehtyyn euroryhmän päätökseen perustuvat siirrot euroalueen kansallisten keskuspankkien tuloista, Kreikan keskuspankki mukaan lukien, jotka johtuvat niiden sijoituksista Kreikan valtion joukkovelkakirjoihin, eivät saa pienentää vaadittuja julkisen talouden vakauttamistoimia eikä niitä saa ottaa huomioon näitä tavoitteita arvioitaessa. Sama koskee kaikkia tappiollisten pankkien maksuja lukuun ottamatta niitä, jotka aiheutuvat hätätilanteisiin liittyvän maksuvalmiusavun takuumaksurakenteesta, joka on olemassa 30 päivänä syyskuuta 2012.

3.   Ottaen huomioon joulukuussa 2012 toteutettavien velkaa supistavien toimenpiteiden vaikutuksen 2 kohdassa tarkoitettu sopeutusura olisi yhdenmukainen sen kanssa, että konsolidoitu julkinen velka suhteessa BKT:hen on alle 160 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016.”

| 2) | Lisätään 2 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”10 a.   Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet 4 päivään joulukuuta 2012 mennessä:






  a) | Sen on hyväksyttävä vuoden 2013 talousarvio ja vuoteen 2016 ulottuva keskipitkän aikavälin finanssipoliittinen strategia sekä toimenpiteet, jotka kuvataan tämän päätöksen liitteessä I A ja asianomaisissa täytäntöönpanosäädöksissä. Tähän strategiaan on sisällyttävä pysyviä julkisen talouden vakauttamistoimia, joilla varmistetaan, että tällä päätöksellä vuosiksi 2012–2016 vahvistettujen alijäämätavoitteiden rajoissa pysytään ja että velka suhteessa BKT:hen kääntyy pysyvästi laskuun. |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 2 artiklaan kohta seuraavasti:

”10 a.   Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet 4 päivään joulukuuta 2012 mennessä:

a)

Sen on hyväksyttävä vuoden 2013 talousarvio ja vuoteen 2016 ulottuva keskipitkän aikavälin finanssipoliittinen strategia sekä toimenpiteet, jotka kuvataan tämän päätöksen liitteessä I A ja asianomaisissa täytäntöönpanosäädöksissä. Tähän strategiaan on sisällyttävä pysyviä julkisen talouden vakauttamistoimia, joilla varmistetaan, että tällä päätöksellä vuosiksi 2012–2016 vahvistettujen alijäämätavoitteiden rajoissa pysytään ja että velka suhteessa BKT:hen kääntyy pysyvästi laskuun.

| b) | Sen on esitettävä ajan tasalle saatettu yksityistämissuunnitelma maan parlamentille ja julkaistava omaisuuseräsuunnitelman puolivuosittainen päivitys. |
| --- | --- |

b)

Sen on esitettävä ajan tasalle saatettu yksityistämissuunnitelma maan parlamentille ja julkaistava omaisuuseräsuunnitelman puolivuosittainen päivitys.

| c) | Sen on siirrettävä Egnatian moottoritien sekä Elefsinan, Lavrion, Igoumenitsan, Alexandropolisin, Volosin, Kavalan, Korfun, Patrasin, Heraklionin ja Rafinan alueellisten satamien suora ja täydellinen omistus (osakkeet tai toimilupaoikeudet) HRADF:n yksityistämisvarojen salkkuun. |
| --- | --- |

c)

Sen on siirrettävä Egnatian moottoritien sekä Elefsinan, Lavrion, Igoumenitsan, Alexandropolisin, Volosin, Kavalan, Korfun, Patrasin, Heraklionin ja Rafinan alueellisten satamien suora ja täydellinen omistus (osakkeet tai toimilupaoikeudet) HRADF:n yksityistämisvarojen salkkuun.

| d) | Sen on varmistettava, että substanssiministeriöt ja muut asianomaiset yksiköt antavat julkisessa omituksessa olevista kiinteistöistä vastaavalle pääsihteeristölle täyden pääsyn valtion kiinteistöomaisuuden luetteloon. |
| --- | --- |

d)

Sen on varmistettava, että substanssiministeriöt ja muut asianomaiset yksiköt antavat julkisessa omituksessa olevista kiinteistöistä vastaavalle pääsihteeristölle täyden pääsyn valtion kiinteistöomaisuuden luetteloon.

| e) | Sen on muutettava tai kumottava ne valtionyrityksiä (PPC:n, OLP:n ja OLTH:n satamaviranomaiset, HELPE, EYATH ja EYDAP, satamat jne.) koskevat säännökset, jotka poikkeavat yksityisoikeudellisesta yhtiölaista yksityisten osakkeenomistajien äänioikeuksien mahdollisen rajoittamisen osalta. |
| --- | --- |

e)

Sen on muutettava tai kumottava ne valtionyrityksiä (PPC:n, OLP:n ja OLTH:n satamaviranomaiset, HELPE, EYATH ja EYDAP, satamat jne.) koskevat säännökset, jotka poikkeavat yksityisoikeudellisesta yhtiölaista yksityisten osakkeenomistajien äänioikeuksien mahdollisen rajoittamisen osalta.

| f) | Sen on hyväksyttävä lainsäädäntö, jolla määritellään verohallinnon pääsihteerin ja valtiovarainministerin tehtävät ja pätevyysvaatimukset, jotta päätöksentekovaltaa voidaan delegoida verohallinnon pääsihteerille. |
| --- | --- |

f)

Sen on hyväksyttävä lainsäädäntö, jolla määritellään verohallinnon pääsihteerin ja valtiovarainministerin tehtävät ja pätevyysvaatimukset, jotta päätöksentekovaltaa voidaan delegoida verohallinnon pääsihteerille.

| g) | Sen on varmistettava kokeneiden verotarkastajien käyttö pikaisten tulotarpeiden täyttöön tähtäävässä toiminnassa vahvistamalla ja saattamalla keskeiset täytäntöönpanoalueet, kuten suurten veronmaksajien yksikkö, täyteen toimintakykyyn 100 verotarkastajan siirrolla muista tehtävistä sekä perustettava yksi toimintayksikkö erittäin varakkaita kansalaisia ja suurituloisia itsenäisiä ammatinharjoittajia varten ja varustettava kyseinen yksikkö 50 kokeneella verotarkastajalla, jotka ovat suoraan vastuussa verohallinnon pääsihteerille. |
| --- | --- |

g)

Sen on varmistettava kokeneiden verotarkastajien käyttö pikaisten tulotarpeiden täyttöön tähtäävässä toiminnassa vahvistamalla ja saattamalla keskeiset täytäntöönpanoalueet, kuten suurten veronmaksajien yksikkö, täyteen toimintakykyyn 100 verotarkastajan siirrolla muista tehtävistä sekä perustettava yksi toimintayksikkö erittäin varakkaita kansalaisia ja suurituloisia itsenäisiä ammatinharjoittajia varten ja varustettava kyseinen yksikkö 50 kokeneella verotarkastajalla, jotka ovat suoraan vastuussa verohallinnon pääsihteerille.

| h) | Sen on annettava ministerineuvoston säädös (jolla korvataan 29 päivänä lokakuuta 2012 annettu ministeriöneuvoston säädös), jolla pyritään tiukentamaan talousarvion toteutusta ja parantamaan moitteetonta varainhoitoa ja johon sisällytetään alkuperäistä ministerineuvoston säädöstä pidemmälle meneviä lisäsäännöksiä: i) sen varmistaminen, että valtiovarainministeriön ja muiden ministeriöiden tai ministeriöiden ja valvottujen yksiköiden johtajien välillä allekirjoitetaan kunkin vuoden joulukuun loppuun mennessä yhteistyöpöytäkirja (millä katetaan kaikki julkisyhteisöt); ii) paikallishallintojen lisäsitouttaminen tasapainoisiin talousarvioihin niiden toiminnan tehostamiseksi, mukaan lukien korjaavat mekanismit ja seuraamusmekanismit; iii) valtionyritysten nykyisen seurantajärjestelmän lujittaminen ja täytäntöönpanomekanismin käyttöönottaminen tapauksissa, joissa poiketaan kullekin valtionyritykselle määritellyistä erityisistä tavoitteista; ja iv) kehyksen vahvistaminen sellaisten erityistavoitteiden määrittämiseksi kunkin vuoden joulukuuhun mennessä, joilla katetaan paikallishallintojen ja valtionyritysten toiminnalliset maksusitoumusrekisterit. Tähän ministerineuvoston säädökseen on myös sisällyttävä mekanismeja keskushallinnolta tulevien siirtojen oikaisemiseksi, jotta voidaan ratkaista poikkeaminen tavoitteista kyseisen vuoden ja mahdollisesti tulevien vuosien aikana samalla kun varmistetaan, että maksurästit eivät lisäänny; siinä on todettava selvästi, että valtion varojen yksityistämistä kertyvä tuotto maksetaan suoraan erilliselle tilille, jotta voidaan seurata rahavirtoja, estää virallisen rahoituksen suuntautuminen muualle ja varmistaa, että velat maksetaan ajoissa takaisin; lisäksi siinä on varmistettava, että menoja leikataan automaattisesti, jos tavoitteisiin ei päästä, samalla kun varmistetaan, etteivät maksurästit lisäänny. |
| --- | --- |

h)

Sen on annettava ministerineuvoston säädös (jolla korvataan 29 päivänä lokakuuta 2012 annettu ministeriöneuvoston säädös), jolla pyritään tiukentamaan talousarvion toteutusta ja parantamaan moitteetonta varainhoitoa ja johon sisällytetään alkuperäistä ministerineuvoston säädöstä pidemmälle meneviä lisäsäännöksiä: i) sen varmistaminen, että valtiovarainministeriön ja muiden ministeriöiden tai ministeriöiden ja valvottujen yksiköiden johtajien välillä allekirjoitetaan kunkin vuoden joulukuun loppuun mennessä yhteistyöpöytäkirja (millä katetaan kaikki julkisyhteisöt); ii) paikallishallintojen lisäsitouttaminen tasapainoisiin talousarvioihin niiden toiminnan tehostamiseksi, mukaan lukien korjaavat mekanismit ja seuraamusmekanismit; iii) valtionyritysten nykyisen seurantajärjestelmän lujittaminen ja täytäntöönpanomekanismin käyttöönottaminen tapauksissa, joissa poiketaan kullekin valtionyritykselle määritellyistä erityisistä tavoitteista; ja iv) kehyksen vahvistaminen sellaisten erityistavoitteiden määrittämiseksi kunkin vuoden joulukuuhun mennessä, joilla katetaan paikallishallintojen ja valtionyritysten toiminnalliset maksusitoumusrekisterit. Tähän ministerineuvoston säädökseen on myös sisällyttävä mekanismeja keskushallinnolta tulevien siirtojen oikaisemiseksi, jotta voidaan ratkaista poikkeaminen tavoitteista kyseisen vuoden ja mahdollisesti tulevien vuosien aikana samalla kun varmistetaan, että maksurästit eivät lisäänny; siinä on todettava selvästi, että valtion varojen yksityistämistä kertyvä tuotto maksetaan suoraan erilliselle tilille, jotta voidaan seurata rahavirtoja, estää virallisen rahoituksen suuntautuminen muualle ja varmistaa, että velat maksetaan ajoissa takaisin; lisäksi siinä on varmistettava, että menoja leikataan automaattisesti, jos tavoitteisiin ei päästä, samalla kun varmistetaan, etteivät maksurästit lisäänny.

| i) | Sen on toteutettava toimenpiteitä, joilla parannetaan terveydenhoitopalveluista vastaavan organisaation (EOPYY) nykyistä taloudellista tilannetta ja varmistetaan, että talousarvion toteuttaminen on lähempänä tasapainoista rahoitusasemaa vuosina 2012 ja 2013, mukaan lukien i) etuuspaketin virtaviivaistaminen; ii) omavastuun nostaminen yksityisissä terveydenhoitopalveluissa; iii) hinta–määrä-sopimusten neuvotteleminen ja potilaskirjosopimusten tarkistaminen yksityisten palveluntarjoajien kanssa; iv) EOPYY:n yksityisille palveluntarjoajille tehtäväksi antamien diagnoosi- ja fysioterapiapalvelujen maksujen ja lukumäärän tarkistaminen, jotta asianomaisia kustannuksia voidaan alentaa vähintään 80 miljoonaa euroa vuonna 2013; v) viitehintajärjestelmän käyttöönotto lääkinnällisistä laitteista maksettavissa korvauksissa; ja vi) OGA:n jäsenten suorittamien maksujen asteittain korottaminen EOPYY:n muiden jäsenten maksamaan keskiarvoon. |
| --- | --- |

i)

Sen on toteutettava toimenpiteitä, joilla parannetaan terveydenhoitopalveluista vastaavan organisaation (EOPYY) nykyistä taloudellista tilannetta ja varmistetaan, että talousarvion toteuttaminen on lähempänä tasapainoista rahoitusasemaa vuosina 2012 ja 2013, mukaan lukien i) etuuspaketin virtaviivaistaminen; ii) omavastuun nostaminen yksityisissä terveydenhoitopalveluissa; iii) hinta–määrä-sopimusten neuvotteleminen ja potilaskirjosopimusten tarkistaminen yksityisten palveluntarjoajien kanssa; iv) EOPYY:n yksityisille palveluntarjoajille tehtäväksi antamien diagnoosi- ja fysioterapiapalvelujen maksujen ja lukumäärän tarkistaminen, jotta asianomaisia kustannuksia voidaan alentaa vähintään 80 miljoonaa euroa vuonna 2013; v) viitehintajärjestelmän käyttöönotto lääkinnällisistä laitteista maksettavissa korvauksissa; ja vi) OGA:n jäsenten suorittamien maksujen asteittain korottaminen EOPYY:n muiden jäsenten maksamaan keskiarvoon.

| j) | Sen on toteutettava seuraavat lääkekorvauksiin liittyvät toimenpiteet: i) lainsäädäntö, jolla lääkemenot pidetään kurissa ja aktivoidaan varotoimenpiteet (mukaan lukien esimerkiksi kaikkien lääkkeiden hintojen alentaminen), jos voimassa oleva automaattinen palautusjärjestely on riittämätön tähän tavoitteeseen pääsemiseksi; tällaisten toimenpiteiden on tuotava vastaavat säästöt; ii) ministeriön asetus, jolla palautusjärjestelylle asetetaan vuodeksi 2013 uusi kynnysarvo (2,44 miljardia euroa avohoitopotilaiden osalta); iii) korvattavien lääkkeiden hinnaston ja positiiviluettelon päivittäminen eritoten säätämällä ainoastaan kroonisten sairauksien kustannustehokkaiden pakkausten korvaamisesta, siirtämällä lääkkeitä positiiviluettelosta negatiiviluetteloon ja käsikauppalääkkeiden luetteloon ja ottamalla käyttöön kansallinen lääkelaitoksen (EOF) kehittämä viitehintajärjestelmä. Nämä luettelot on päivitettävä vähintään kahdesti vuodessa neuvoston direktiivin 89/105/ETY mukaisesti; ja iv) reseptilääkkeiden vaihto halvimpaan samaa tehoainetta sisältävään valmisteeseen apteekkialan viiteryhmässä (lääkkeen pakollinen vaihto geneeriseen valmisteeseen).” |
| --- | --- |

j)

Sen on toteutettava seuraavat lääkekorvauksiin liittyvät toimenpiteet: i) lainsäädäntö, jolla lääkemenot pidetään kurissa ja aktivoidaan varotoimenpiteet (mukaan lukien esimerkiksi kaikkien lääkkeiden hintojen alentaminen), jos voimassa oleva automaattinen palautusjärjestely on riittämätön tähän tavoitteeseen pääsemiseksi; tällaisten toimenpiteiden on tuotava vastaavat säästöt; ii) ministeriön asetus, jolla palautusjärjestelylle asetetaan vuodeksi 2013 uusi kynnysarvo (2,44 miljardia euroa avohoitopotilaiden osalta); iii) korvattavien lääkkeiden hinnaston ja positiiviluettelon päivittäminen eritoten säätämällä ainoastaan kroonisten sairauksien kustannustehokkaiden pakkausten korvaamisesta, siirtämällä lääkkeitä positiiviluettelosta negatiiviluetteloon ja käsikauppalääkkeiden luetteloon ja ottamalla käyttöön kansallinen lääkelaitoksen (EOF) kehittämä viitehintajärjestelmä. Nämä luettelot on päivitettävä vähintään kahdesti vuodessa neuvoston direktiivin 89/105/ETY mukaisesti; ja iv) reseptilääkkeiden vaihto halvimpaan samaa tehoainetta sisältävään valmisteeseen apteekkialan viiteryhmässä (lääkkeen pakollinen vaihto geneeriseen valmisteeseen).”

| 3) | Korvataan 2 artiklan 11 kohta seuraavasti:
  ”11.   Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet joulukuun 2012 loppuun mennessä:






  a) | Sen on toteutettava henkilökohtaista tuloveroa ja yhtiöveroa koskeva uudistus, jonka tavoitteena on yksinkertaistaa verojärjestelmää, laajentaa veropohjaa sekä poistaa verovapautuksia ja etuusjärjestelyjä. |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 2 artiklan 11 kohta seuraavasti:

”11.   Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet joulukuun 2012 loppuun mennessä:

a)

Sen on toteutettava henkilökohtaista tuloveroa ja yhtiöveroa koskeva uudistus, jonka tavoitteena on yksinkertaistaa verojärjestelmää, laajentaa veropohjaa sekä poistaa verovapautuksia ja etuusjärjestelyjä.

| b) | Sen on annettava tarvittava primaari- ja sekundaarilainsäädäntö sen varmistamiseksi, että yksityistämissuunnitelma pannaan täytäntöön nopeasti. |
| --- | --- |

b)

Sen on annettava tarvittava primaari- ja sekundaarilainsäädäntö sen varmistamiseksi, että yksityistämissuunnitelma pannaan täytäntöön nopeasti.

| c) | Sen on luotava vesiyhtiöitä koskeva sääntelykehys. |
| --- | --- |

c)

Sen on luotava vesiyhtiöitä koskeva sääntelykehys.

| d) | Sen on toteutettava toimenpiteitä parantaakseen verohallintoa ottamalla käyttöön työsuoritusten arvioinnit, parantamalla riskienarviointitekniikoiden käyttöä sekä perustamalla velanhoitoon erikoistuneita yksiköitä ja tehostamalla niiden toimintaa. |
| --- | --- |

d)

Sen on toteutettava toimenpiteitä parantaakseen verohallintoa ottamalla käyttöön työsuoritusten arvioinnit, parantamalla riskienarviointitekniikoiden käyttöä sekä perustamalla velanhoitoon erikoistuneita yksiköitä ja tehostamalla niiden toimintaa.

| e) | Sen on laadittava ja julkaistava suunnitelma tavarantoimittajien saatavina olevien julkisyhteisöjen maksurästien hoitamiseksi ja veronpalautusten maksamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Sen on laadittava ja julkaistava suunnitelma tavarantoimittajien saatavina olevien julkisyhteisöjen maksurästien hoitamiseksi ja veronpalautusten maksamiseksi.

| f) | Sen on saatettava päätökseen julkisten oheis-/lisäeläkejärjestelmiin liittyvien rahastojen toiminnan uudistus ja kaikkien julkisen sektorin nykyisten rahastojen yhdistäminen. |
| --- | --- |

f)

Sen on saatettava päätökseen julkisten oheis-/lisäeläkejärjestelmiin liittyvien rahastojen toiminnan uudistus ja kaikkien julkisen sektorin nykyisten rahastojen yhdistäminen.

| g) | Sen on annettava lainsäädäntöä laajentaakseen lääkealan yrityksiltä saatava viiden prosentin alennus (jota sovelletaan sairaalahinnoiteltuihin lääkkeisiin) koskemaan kaikkia EOPYY:n apteekeissa myytäviä tuotteita. |
| --- | --- |

g)

Sen on annettava lainsäädäntöä laajentaakseen lääkealan yrityksiltä saatava viiden prosentin alennus (jota sovelletaan sairaalahinnoiteltuihin lääkkeisiin) koskemaan kaikkia EOPYY:n apteekeissa myytäviä tuotteita.

| h) | Sen on korotettava geneeristen lääkkeiden osuus 35 prosenttiin kaikista apteekeissa myytävistä lääkkeistä. |
| --- | --- |

h)

Sen on korotettava geneeristen lääkkeiden osuus 35 prosenttiin kaikista apteekeissa myytävistä lääkkeistä.

| i) | Sen on nimitettävä kaikkiin sairaaloihin sisäiset valvojat ja otettava maksusitoumusrekisterit käyttöön kaikissa sairaaloissa.” |
| --- | --- |

i)

Sen on nimitettävä kaikkiin sairaaloihin sisäiset valvojat ja otettava maksusitoumusrekisterit käyttöön kaikissa sairaaloissa.”

| 4) | Lisätään 2 artiklaan kohdat seuraavasti:
  ”12.   Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet maaliskuun 2013 loppuun mennessä:






  a) | Sen on annettava ministeriön asetus pienjänniteasiakkaiden loppukäyttäjähintojen mukauttamiseksi. |
| --- | --- | --- |

4)

Lisätään 2 artiklaan kohdat seuraavasti:

”12.   Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet maaliskuun 2013 loppuun mennessä:

a)

Sen on annettava ministeriön asetus pienjänniteasiakkaiden loppukäyttäjähintojen mukauttamiseksi.

| b) | Sen on saatettava keskipitkän aikavälin finanssipoliittinen strategia ajan tasalle, mukaan luettuna kolmevuotisten sitovien menokattojen vahvistaminen julkisyhteisöjen alasektoreille. |
| --- | --- |

b)

Sen on saatettava keskipitkän aikavälin finanssipoliittinen strategia ajan tasalle, mukaan luettuna kolmevuotisten sitovien menokattojen vahvistaminen julkisyhteisöjen alasektoreille.

| c) | Sen on hyväksyttävä substanssiministeriöiden henkilöstösuunnitelmat. |
| --- | --- |

c)

Sen on hyväksyttävä substanssiministeriöiden henkilöstösuunnitelmat.

| d) | Sen on luotava huomattavasti itsenäisempi verohallinto ja täsmennettävä itsemääräämisaste, hallintokehys, vastuut, verohallinnon johtajan oikeudellinen toimivalta ja organisaation alustava henkilöstö. |
| --- | --- |

d)

Sen on luotava huomattavasti itsenäisempi verohallinto ja täsmennettävä itsemääräämisaste, hallintokehys, vastuut, verohallinnon johtajan oikeudellinen toimivalta ja organisaation alustava henkilöstö.

| e) | Sen on annettava ja julkistettava julkishallintoa varten uusi kattava korruptiontorjuntasuunnitelma, mukaan luettuina vero- ja tullihallintoon sovellettavat erityissäännökset. |
| --- | --- |

e)

Sen on annettava ja julkistettava julkishallintoa varten uusi kattava korruptiontorjuntasuunnitelma, mukaan luettuina vero- ja tullihallintoon sovellettavat erityissäännökset.

| f) | Sen on saatava kaikilta osin toimintavalmiiksi vakiomenettely kiinteistöjen verotusarvojen tarkistamiseksi pääomaverotusosaston toimesta, jotta nämä arvot vastaisivat paremmin markkinahintoja. |
| --- | --- |

f)

Sen on saatava kaikilta osin toimintavalmiiksi vakiomenettely kiinteistöjen verotusarvojen tarkistamiseksi pääomaverotusosaston toimesta, jotta nämä arvot vastaisivat paremmin markkinahintoja.

| g) | Sen on siirrettävä 40 uutta kiinteistöomaisuuserää (yksityistämissuunnitelmassa kiinteistöomaisuuserät 2 ja 3) HRADF:lle. |
| --- | --- |

g)

Sen on siirrettävä 40 uutta kiinteistöomaisuuserää (yksityistämissuunnitelmassa kiinteistöomaisuuserät 2 ja 3) HRADF:lle.

13.   Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet kesäkuun 2013 loppuun mennessä:

| a) | Sen on saavutettava 2 000:n täysin toimintakykyisen verotarkastajan tavoite. |
| --- | --- |

a)

Sen on saavutettava 2 000:n täysin toimintakykyisen verotarkastajan tavoite.

| b) | Sen on hyväksyttävä uusi verotusmenettelylaki. |
| --- | --- |

b)

Sen on hyväksyttävä uusi verotusmenettelylaki.

| c) | Sen on varmistettava, että sähköinen hankintamenettely on valmiina kaikkien yhteishankintayksikköjen käytettäväksi. |
| --- | --- |

c)

Sen on varmistettava, että sähköinen hankintamenettely on valmiina kaikkien yhteishankintayksikköjen käytettäväksi.

14.   Kreikan on annettava syyskuun 2013 loppuun mennessä tarvittava lainsäädäntö, jolla otetaan käyttöön sääntö, joka koskee automaattisen korjausmekanismin sisältävää rakenteellisesti tasapainoista talousarviota.”

| 5) | Lisätään tämän asetuksen liitteessä oleva teksti liitteeksi I A. |
| --- | --- |

5)

Lisätään tämän asetuksen liitteessä oleva teksti liitteeksi I A.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 4 päivänä joulukuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

S. ALETRARIS

---

(1)  EUVL L 145, 11.6.2010, s. 6.

1

(2)  EUVL L 296, 15.11.2011, s. 38.

2

(3)  Neuvoston päätös 2011/791/EU (EUVL L 320, 3.12.2011, s. 28).

3

(4)  Neuvoston päätös 2012/211/EU (EUVL L 113, 25.4.2012, s. 8).

4

(5)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

5

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä (EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1).

6

---

LIITE

”LIITE I A

KESKIPITKÄN AIKAVÄLIN FINANSSIPOLIITTISEN STRATEGIAN VUOSIA 2013–2016 KOSKEVAT TOIMENPITEET

Vuoteen 2016 ulottuvaan keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan sisältyvät lisätoimenpiteet ovat seuraavat:

| 1. | Järkeistetään palkkakustannuksia vähintään 1 110 miljoonalla eurolla vuonna 2013 ja edelleen 259 miljoonalla eurolla vuonna 2014. |
| --- | --- |

1.

Järkeistetään palkkakustannuksia vähintään 1 110 miljoonalla eurolla vuonna 2013 ja edelleen 259 miljoonalla eurolla vuonna 2014.

| 2. | Toteutetaan eläkkeiden osalta säästöt, jotka ovat vähintään 4 800 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja edelleen 423 miljoonaa euroa vuonna 2014. |
| --- | --- |

2.

Toteutetaan eläkkeiden osalta säästöt, jotka ovat vähintään 4 800 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja edelleen 423 miljoonaa euroa vuonna 2014.

| 3. | Vähennetään valtion toimintamenoja vähintään 239 miljoonalla eurolla vuonna 2013 ja edelleen 285 miljoonalla euroa vuonna 2014. |
| --- | --- |

3.

Vähennetään valtion toimintamenoja vähintään 239 miljoonalla eurolla vuonna 2013 ja edelleen 285 miljoonalla euroa vuonna 2014.

| 4. | Toteutetaan koulutusmenoja järkeistämällä ja tehostamalla säästöt, jotka ovat vähintään 86 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja edelleen 37 miljoonaa euroa vuonna 2014. |
| --- | --- |

4.

Toteutetaan koulutusmenoja järkeistämällä ja tehostamalla säästöt, jotka ovat vähintään 86 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja edelleen 37 miljoonaa euroa vuonna 2014.

| 5. | Toteutetaan valtionyrityksissä säästöt, jotka ovat vähintään 249 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja edelleen 123 miljoonaa euroa vuonna 2014. |
| --- | --- |

5.

Toteutetaan valtionyrityksissä säästöt, jotka ovat vähintään 249 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja edelleen 123 miljoonaa euroa vuonna 2014.

| 6. | Vähennetään puolustusvoimien toimintamenoja vähintään 303 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja edelleen 100 miljoonaa euroa vuonna 2014. |
| --- | --- |

6.

Vähennetään puolustusvoimien toimintamenoja vähintään 303 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja edelleen 100 miljoonaa euroa vuonna 2014.

| 7. | Toteutetaan terveydenhuolto- ja lääkemenoissa säästöt, jotka ovat vähintään 455 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja edelleen 620 miljoonaa euroa vuonna 2014. |
| --- | --- |

7.

Toteutetaan terveydenhuolto- ja lääkemenoissa säästöt, jotka ovat vähintään 455 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja edelleen 620 miljoonaa euroa vuonna 2014.

| 8. | Toteutetaan sosiaalietuuksia järkeistämällä säästöt, jotka ovat vähintään 217 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja edelleen 78 miljoonaa euroa vuonna 2014. |
| --- | --- |

8.

Toteutetaan sosiaalietuuksia järkeistämällä säästöt, jotka ovat vähintään 217 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja edelleen 78 miljoonaa euroa vuonna 2014.

| 9. | Vähennetään paikallishallinnoille suunnattuja valtion varainsiirtoja vähintään 50 miljoonalla eurolla vuonna 2013 ja edelleen 160 miljoonalla eurolla vuonna 2014. |
| --- | --- |

9.

Vähennetään paikallishallinnoille suunnattuja valtion varainsiirtoja vähintään 50 miljoonalla eurolla vuonna 2013 ja edelleen 160 miljoonalla eurolla vuonna 2014.

| 10. | Vähennetään julkisista investointimäärärahoista rahoitettuja menoja (kotimaisin varoin rahoitettavat julkiset investoinnit) 150 miljoonalla eurolla vuonna 2013 ja edelleen 150 miljoonalla eurolla vuonna 2014. |
| --- | --- |

10.

Vähennetään julkisista investointimäärärahoista rahoitettuja menoja (kotimaisin varoin rahoitettavat julkiset investoinnit) 150 miljoonalla eurolla vuonna 2013 ja edelleen 150 miljoonalla eurolla vuonna 2014.

| 11. | Toteutetaan tuloissa lisäys, joka on vähintään 1 689 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja edelleen 1 799 miljoonaa euroa vuonna 2014.” |
| --- | --- |

11.

Toteutetaan tuloissa lisäys, joka on vähintään 1 689 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja edelleen 1 799 miljoonaa euroa vuonna 2014.”

---