# Euroopa Liidu L 353/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.353.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 353 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide21. detsember 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.353.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 353

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide21. detsember 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1229/2012, 10. detsember 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) IV ja XII lisa (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1230/2012, 12. detsember 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 seoses mootorsõidukite ja nende haagiste masside ja mõõtmete tüübikinnitusnõuetega ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (
  1
  ) | 31 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2012/46/EL, 6. detsember 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (
  1
  ) | 80 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1229/2012, 10. detsember 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) IV ja XII lisa (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1230/2012, 12. detsember 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 seoses mootorsõidukite ja nende haagiste masside ja mõõtmete tüübikinnitusnõuetega ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (
  1
  )

1

31

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2012/46/EL, 6. detsember 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (
  1
  )

1

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 353/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1229/2012,

10. detsember 2012,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) IV ja XII lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv), (1) eriti selle artikli 39 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2007/46/EÜ on kehtestatud ühtlustatud raamistik, mis sisaldab kõikide uute sõidukitega seotud haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid. Eelkõige sisaldab nimetatud direktiiv õigusakte, millega on kehtestatud tehnilised nõuded, millele sõidukid peavad EÜ tüübikinnituse saamiseks vastama. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2007/46/EÜ on kehtestatud ühtlustatud raamistik, mis sisaldab kõikide uute sõidukitega seotud haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid. Eelkõige sisaldab nimetatud direktiiv õigusakte, millega on kehtestatud tehnilised nõuded, millele sõidukid peavad EÜ tüübikinnituse saamiseks vastama.

| (2) | Direktiivi 2007/46/EÜ IV lisa 1. osas on nende õigusaktide loetelu, millega on kehtestatud seeriaviisiliselt piiranguteta toodetavate sõidukite EÜ tüübikinnituse nõuded. Direktiivi 2007/46/EÜ on mitu korda muudetud ja seda loetelu on vastavalt ajakohastatud. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2007/46/EÜ IV lisa 1. osas on nende õigusaktide loetelu, millega on kehtestatud seeriaviisiliselt piiranguteta toodetavate sõidukite EÜ tüübikinnituse nõuded. Direktiivi 2007/46/EÜ on mitu korda muudetud ja seda loetelu on vastavalt ajakohastatud.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid, (2) tühistatakse mitu direktiivi. Tühistatud direktiivid on asendatud vastavate ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO EMK) eeskirjade ja komisjoni määrustega. Neid muudatusi tuleks direktiivi 2007/46/EÜ IV lisas kajastada. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid, (2) tühistatakse mitu direktiivi. Tühistatud direktiivid on asendatud vastavate ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO EMK) eeskirjade ja komisjoni määrustega. Neid muudatusi tuleks direktiivi 2007/46/EÜ IV lisas kajastada.

| (4) | On oluline kohandada väikeseeriate EÜ tüübikinnituse nõudeid, et tagada väikeseeria sõidukite tootjate jätkuv juurdepääs siseturule. Sellel eesmärgil on vaja võtta vastu lihtsustatud meetmed, et vähendada tüübikinnitusmenetlusega kaasnevaid kulusid ning samas tagada liiklusohutuse kõrge tase ja keskkonnakaitse. |
| --- | --- |

(4)

On oluline kohandada väikeseeriate EÜ tüübikinnituse nõudeid, et tagada väikeseeria sõidukite tootjate jätkuv juurdepääs siseturule. Sellel eesmärgil on vaja võtta vastu lihtsustatud meetmed, et vähendada tüübikinnitusmenetlusega kaasnevaid kulusid ning samas tagada liiklusohutuse kõrge tase ja keskkonnakaitse.

| (5) | Kuna N1-kategooria sõidukite konstruktsioon on sarnane M1-kategooria sõidukite omaga, siis on asjakohane kehtestada N1-kategooria sõidukitele ühtlustatud tehnilised nõuded, et selliseid sõidukeid saaks toota väikeseeriatena ja neil oleks juurdepääs siseturule. |
| --- | --- |

(5)

Kuna N1-kategooria sõidukite konstruktsioon on sarnane M1-kategooria sõidukite omaga, siis on asjakohane kehtestada N1-kategooria sõidukitele ühtlustatud tehnilised nõuded, et selliseid sõidukeid saaks toota väikeseeriatena ja neil oleks juurdepääs siseturule.

| (6) | On oluline, et direktiivi 2007/46/EÜ IV lisa 1. liite nõudeid kohaldataks kõigile uutele sõidukitele. Tootjatele tuleb anda piisavalt aega, et kohandada oma sõidukid uute nõuetega. |
| --- | --- |

(6)

On oluline, et direktiivi 2007/46/EÜ IV lisa 1. liite nõudeid kohaldataks kõigile uutele sõidukitele. Tootjatele tuleb anda piisavalt aega, et kohandada oma sõidukid uute nõuetega.

| (7) | Direktiivi 2007/46/EÜ XII lisa A osa 1. ja 2. jaos on kehtestatud väikeseeriate EÜ tüübikinnituse koguselised piirangud. N1-kategooria sõidukite väikeseeriate EÜ tüübikinnituse pikendamisel on asjakohane kehtestada koguselised piirangud sellele kategooriale. Võttes arvesse EÜ tüübikinnituse eesmärki – soodustada juurdepääsu siseturule –, tuleks samamoodi piirata vajaliku miinimumini N1-kategooria sõidukite kogust, mille suhtes kohaldatakse riiklikku tüübikinnituskorda vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ artiklile 23. Seetõttu tuleks sätestada nimetatud sõidukite kogused. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2007/46/EÜ XII lisa A osa 1. ja 2. jaos on kehtestatud väikeseeriate EÜ tüübikinnituse koguselised piirangud. N1-kategooria sõidukite väikeseeriate EÜ tüübikinnituse pikendamisel on asjakohane kehtestada koguselised piirangud sellele kategooriale. Võttes arvesse EÜ tüübikinnituse eesmärki – soodustada juurdepääsu siseturule –, tuleks samamoodi piirata vajaliku miinimumini N1-kategooria sõidukite kogust, mille suhtes kohaldatakse riiklikku tüübikinnituskorda vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ artiklile 23. Seetõttu tuleks sätestada nimetatud sõidukite kogused.

| (8) | Direktiivi 2007/46/EÜ IV ja XII lisa tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 2007/46/EÜ IV ja XII lisa tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (9) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2007/46/EÜ IV ja XII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Väikeseeriatele enne 1. novembrit 2012 antud EÜ tüübikinnitus kaotab kehtivuse 31. oktoobril 2016. Riiklikud ametiasutused loevad sõidukite vastavustunnistused kehtetuks direktiivi 2007/46/EÜ artikli 26 lõike 1 kohaldamisel, kui kõnealuseid tüübikinnitusi ei ole ajakohastatud vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ IV lisa 1. liite nõuetele.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Lisa punkti 1 alapunkti b rakendatakse vastavalt selles nimetatud kuupäevadele.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. detsember 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 200, 31.7.2009, lk 1.

2

---

LISA

Direktiivi 2007/46/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | IV lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | I osa asendatakse järgmisega:
  „I   OSA

  Õigustloovad aktid, millega kehtestatakse seeriaviisiliselt piiranguteta toodetavate sõidukite EÜ tüübikinnituse nõuded


















  Punkt | Teema | Õigusakt | Kohaldamine |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1 | Lubatud müratase | Direktiiv 70/157/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 2 | Väikeste tarbesõidukite heitgaasid (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 715/2007 | X (1) | X (1) | | X (1) | X (1) | | | | | |
| 3 | Kütusepaagid / tagumised allasõidutõkked | Direktiiv 70/221/EMÜ | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X | X | X | X |
| 3A | Tuleohutus (vedelkütusepaagid) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 34 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 3B | Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus; tagumised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 58 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 4 | Tagumise registreerimismärgi koht | Direktiiv 70/222/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 4A | Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1003/2010 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5 | Roolimisjõud | Direktiiv 70/311/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5A | Juhtimisseadmestik | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 79 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 6 | Uksesulgurid ja -hinged | Direktiiv 70/387/EMÜ | X | | | X | X | X | | | | |
| 6A | Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 6B | Uksesulgurid ja uksekinnituskomponendid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 11 | X | | | X | | | | | | |
| 7 | Helisignaal | Direktiiv 70/388/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 7A | Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 28 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 8 | Kaudse nähtavuse seadmed | Direktiiv 2003/97/EÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 8A | Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 46 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 9 | Pidurdamine | Direktiiv 71/320/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 9A | Tarbesõidukite ja haagiste pidurisüsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 13 | | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) |
| 9B | Sõiduautode pidurisüsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 13-H | X (4) | | | X (4) | | | | | | |
| 10 | Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus) | Direktiiv 72/245/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 10A | Elektromagnetiline ühilduvus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 10 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 12 | Sõidukite sisustus | Direktiiv 74/60/EMÜ | X | | | | | | | | | |
| 12A | Sõidukite sisustus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 21 | X | | | | | | | | | |
| 13 | Ärandamisvastased seadmed ja immobilisaator | Direktiiv 74/61/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 13A | Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 18 | | X (5) | X (5) | | X (5) | X (5) | | | | |
| 13B | Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 116 | X | | | X | | | | | | |
| 14 | Kaitsemehhanismiga rooliseade | Direktiiv 74/297/EMÜ | X | | | X | | | | | | |
| 14A | Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 12 | X | | | X | | | | | | |
| 15 | Istmete tugevus | Direktiiv 74/408/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 15A | Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 17 | X | X (6) | X (6) | X | X | X | | | | |
| 15B | Suurte reisijateveo-sõidukite istmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 80 | | X | X | | | | | | | |
| 16 | Välispinnast välja ulatuvad osad | Direktiiv 74/483/EMÜ | X | | | | | | | | | |
| 16A | Väljaulatuvad osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 26 | X | | | | | | | | | |
| 17 | Kiirusmõõdik ja tagasikäik | Direktiiv 75/443/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17A | Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17B | Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 39 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 18 | Andmesildid | Direktiiv 76/114/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 18A | Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 19/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 19 | Turvavööde kinnituspunktid | Direktiiv 76/115/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 19A | Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 14 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 20 | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus | Direktiiv 76/756/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 20A | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 48 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21 | Helkurid | Direktiiv 76/757/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21A | Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 3 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22 | Ülemised ääretuled, eesmised ääretuled, tagumised ääretuled, pidurituled, küljeääretuled, päevased sõidutuled | Direktiiv 76/758/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22A | Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 7 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22B | Mootorsõidukite päevatulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 87 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 22C | Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 91 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23 | Suunatulelaternad | Direktiiv 76/759/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23A | Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatuled | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 6 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24 | Tagumised numbrituled | Direktiiv 76/760/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 4 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25 | Esilaternad (koos lambipirnidega) | Direktiiv 76/761/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25A | Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 31 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25B | Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 37 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25C | Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 98 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25D | Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus- valgusallikad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 99 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25E | Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 112 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25F | Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 123 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26 | Eesmised udutulelaternad | Direktiiv 76/762/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26A | Mootorsõidukite eesmised udulaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 19 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 27 | Pukseerimiskonksud | Direktiiv 77/389/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 27A | Pukseerimisseadis | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1005/2010 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 28 | Tagumised udulaternad | Direktiiv 77/538/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 28A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 38 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29 | Tagurdustulelaternad | Direktiiv 77/539/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 23 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 30 | Seisutulelaternad | Direktiiv 77/540/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 30A | Mootorsõidukite seisutulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 77 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 31 | Turvavööd ja turvasüsteemid | Direktiiv 77/541/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 31A | Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 16 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 32 | Ettepoole suunatud vaateväli | Direktiiv 77/649/EMÜ | X | | | | | | | | | |
| 32A | Eesmine vaateväli | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 125 | X | | | | | | | | | |
| 33 | Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus | Direktiiv 78/316/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 33A | Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 121 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 34 | Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed | Direktiiv 78/317/EMÜ | X | (7) | (7) | (7) | (7) | (7) | | | | |
| 34A | Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 672/2010 | X | (7) | (7) | (7) | (7) | (7) | | | | |
| 35 | Klaasipuhasti/-pesur | Direktiiv 78/318/EMÜ | X | (8) | (8) | (8) | (8) | (8) | | | | |
| 35A | Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1008/2010 | X | (8) | (8) | (8) | (8) | (8) | | | | |
| 36 | Küttesüsteemid | Direktiiv 2001/56/EÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 36A | Küttesüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 122 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 37 | Porikaitsed | Direktiiv 78/549/EMÜ | X | | | | | | | | | |
| 37A | Porikaitsed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1009/2010 | X | | | | | | | | | |
| 38 | Peatoed | Direktiiv 78/932/EMÜ | X | | | | | | | | | |
| 38A | Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 25 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 40 | Mootorivõimsus | Direktiiv 80/1269/EMÜ | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | | | | |
| 41 | Heitgaasid (Euro IV ja V), raskesõidukid. | Direktiiv 2005/55/EÜ | X (10) | X (10) | X | X (10) | X (10) | X | | | | |
| 41A | Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 595/2009 | X (11) | X (11) | X | X (11) | X (11) | X | | | | |
| 42 | Külgmised allasõidutõkked | Direktiiv 89/297/EMÜ | | | | | X | X | | | X | X |
| 42A | Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 73 | | | | | X | X | | | X | X |
| 43 | Porikaitsesüsteemid | Direktiiv 91/226/EMÜ | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 43A | Porikaitsesüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 109/2011 | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 44 | Massid ja mõõtmed (autod) | Direktiiv 92/21/EMÜ | X | | | | | | | | | |
| 44A | Massid ja mõõtmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1230/2012 | X | | | | | | | | | |
| 45 | Turvaklaasid | Direktiiv 92/22/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 45A | Ohutud klaaspinnad ja nende paigaldamine sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 43 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46 | Rehvid | Direktiiv 92/23/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46A | Rehvide paigaldamine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 458/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46B | Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 30 | X | | | X | | | X | X | | |
| 46C | Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 54 | | X | X | X | X | X | | | X | X |
| 46D | Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klass) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 117 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46E | Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu jälgimise süsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 64 | X (12) | | | X (12) | | | | | | |
| 47 | Kiiruspiirikud | Direktiiv 92/24/EMÜ | | X | X | | X | X | | | | |
| 47A | Sõidukite kiiruspiirikud | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 89 | | X | X | | X | X | | | | |
| 48 | Massid ja mõõtmed (nr 44 all nimetamata sõidukid) | Direktiiv 97/27/EÜ | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 48A | Massid ja mõõtmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1230/2012 | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 49 | Juhikabiini väljaulatuvad osad | Direktiiv 92/114/EMÜ | | | | X | X | X | | | | |
| 49A | Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 61 | | | | X | X | X | | | | |
| 50 | Haakeseadmed | Direktiiv 94/20/EÜ | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X | X | X | X |
| 50A | Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 55 | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X | X | X | X |
| 50B | Automaatse reguleerimisega haakeseadmed; tüübikinnitusega automaatse reguleerimisega haakeseadme paigaldus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 102 | | | | | X (13) | X (13) | | | X (13) | X (13) |
| 51 | Süttivus | Direktiiv 95/28/EÜ | | | X | | | | | | | |
| 51A | Teatavate kategooriate mootorsõidukite siseehituses kasutatavate materjalide põlemiskäitumine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 118 | | | X | | | | | | | |
| 52 | Bussid ja kaugsõidubussid | Direktiiv 2001/85/EÜ | | X | X | | | | | | | |
| 52A | M2- ja M3-kategooria sõidukid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 107 | | X | X | | | | | | | |
| 52B | Suurte reisijateveosõidukite pealisehitise tugevus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 66 | | X | X | | | | | | | |
| 53 | Laupkokkupõrge | Direktiiv 96/79/EÜ | X (14) | | | | | | | | | |
| 53A | Sõidukis viibijate kaitse laupkokkupõrke korral | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 94 | X (14) | | | | | | | | | |
| 54 | Külgkokkupõrge | Direktiiv 96/27/EÜ | X (15) | | | X (15) | | | | | | |
| 54A | Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 95 | X (15) | | | X (15) | | | | | | |
| 55 | (tühi) | | | | | | | | | | | |
| 56 | Sõidukid ohtlike kaupade veoks | Direktiiv 98/91/EÜ | | | | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) |
| 56A | Sõidukid ohtlike kaupade veoks | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 105 | | | | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) |
| 57 | Eesmised allasõidutõkked | Direktiiv 2000/40/EÜ | | | | | X | X | | | | |
| 57A | Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldus; eesmised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 93 | | | | | X | X | | | | |
| 58 | Jalakäijate kaitse | Määrus (EÜ) nr 78/2009 | X | | | X | | | | | | |
| 59 | Ringlussevõetavus | Direktiiv 2005/64/EÜ | X | | | X | | - | | | | |
| 60 | (tühi) | | | | | | | | | | | |
| 61 | Kliimaseadmed | Direktiiv 2006/40/EÜ | X | | | X (17) | | | | | | |
| 62 | Vesinikusüsteem | Määrus (EÜ) nr 79/2009 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 63 | Üldine ohutus | Määrus (EÜ) nr 661/2009 | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) |
| 64 | Käiguvahetuse näidikud | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 65/2012 | X | | | | | | | | | |
| 65 | Kõrge tasemega hädapidurdussüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 347/2012 | | X | X | | X | X | | | | |
| 66 | Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 351/2012 | | X | X | | X | X | | | | |
| 67 | Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 67 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 68 | Sõiduki alarmsüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 97 | X | | | X | | | | | | |
| 69 | Elektriohutus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 100 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 70 | Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 110 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Selgitavad märkused






  X | Kohaldatav õigustloov akt.

  Märkus: kohustuslike ÜRO EMK eeskirjade muudatuste seeriad on loetletud määruse (EÜ) nr 661/2009 IV lisas. Hiljem vastu võetud muudatuste seeriaid käsitatakse alternatiivsetena. |

1)

IV lisa muudetakse järgmiselt.

a)

I osa asendatakse järgmisega:

„I   OSA

Õigustloovad aktid, millega kehtestatakse seeriaviisiliselt piiranguteta toodetavate sõidukite EÜ tüübikinnituse nõuded

Punkt

Teema

Õigusakt

Kohaldamine

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1

Lubatud müratase

Direktiiv 70/157/EMÜ

X

X

X

X

X

X

2

Väikeste tarbesõidukite heitgaasid (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 715/2007

X (1)

X (1)

X (1)

X (1)

3

Kütusepaagid / tagumised allasõidutõkked

Direktiiv 70/221/EMÜ

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X

X

X

X

3A

Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 34

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

3B

Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus; tagumised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 58

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4

Tagumise registreerimismärgi koht

Direktiiv 70/222/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4A

Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1003/2010

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5

Roolimisjõud

Direktiiv 70/311/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5A

Juhtimisseadmestik

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 79

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

6

Uksesulgurid ja -hinged

Direktiiv 70/387/EMÜ

X

X

X

X

6A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

X

X

X

X

X

X

6B

Uksesulgurid ja uksekinnituskomponendid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 11

X

X

7

Helisignaal

Direktiiv 70/388/EMÜ

X

X

X

X

X

X

7A

Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 28

X

X

X

X

X

X

8

Kaudse nähtavuse seadmed

Direktiiv 2003/97/EÜ

X

X

X

X

X

X

8A

Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 46

X

X

X

X

X

X

9

Pidurdamine

Direktiiv 71/320/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

9A

Tarbesõidukite ja haagiste pidurisüsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 13

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

9B

Sõiduautode pidurisüsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 13-H

X (4)

X (4)

10

Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus)

Direktiiv 72/245/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

10A

Elektromagnetiline ühilduvus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 10

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

12

Sõidukite sisustus

Direktiiv 74/60/EMÜ

X

12A

Sõidukite sisustus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 21

X

13

Ärandamisvastased seadmed ja immobilisaator

Direktiiv 74/61/EMÜ

X

X

X

X

X

X

13A

Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 18

X (5)

X (5)

X (5)

X (5)

13B

Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 116

X

X

14

Kaitsemehhanismiga rooliseade

Direktiiv 74/297/EMÜ

X

X

14A

Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 12

X

X

15

Istmete tugevus

Direktiiv 74/408/EMÜ

X

X

X

X

X

X

15A

Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 17

X

X (6)

X (6)

X

X

X

15B

Suurte reisijateveo-sõidukite istmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 80

X

X

16

Välispinnast välja ulatuvad osad

Direktiiv 74/483/EMÜ

X

16A

Väljaulatuvad osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 26

X

17

Kiirusmõõdik ja tagasikäik

Direktiiv 75/443/EMÜ

X

X

X

X

X

X

17A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

X

X

X

X

X

X

17B

Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 39

X

X

X

X

X

X

18

Andmesildid

Direktiiv 76/114/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

18A

Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 19/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

19

Turvavööde kinnituspunktid

Direktiiv 76/115/EMÜ

X

X

X

X

X

X

19A

Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 14

X

X

X

X

X

X

20

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus

Direktiiv 76/756/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

20A

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 48

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21

Helkurid

Direktiiv 76/757/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21A

Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 3

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22

Ülemised ääretuled, eesmised ääretuled, tagumised ääretuled, pidurituled, küljeääretuled, päevased sõidutuled

Direktiiv 76/758/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22A

Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22B

Mootorsõidukite päevatulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 87

X

X

X

X

X

X

22C

Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 91

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23

Suunatulelaternad

Direktiiv 76/759/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23A

Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatuled

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 6

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24

Tagumised numbrituled

Direktiiv 76/760/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 4

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25

Esilaternad (koos lambipirnidega)

Direktiiv 76/761/EMÜ

X

X

X

X

X

X

25A

Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 31

X

X

X

X

X

X

25B

Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 37

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25C

Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 98

X

X

X

X

X

X

25D

Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus- valgusallikad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 99

X

X

X

X

X

X

25E

Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 112

X

X

X

X

X

X

25F

Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 123

X

X

X

X

X

X

26

Eesmised udutulelaternad

Direktiiv 76/762/EMÜ

X

X

X

X

X

X

26A

Mootorsõidukite eesmised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 19

X

X

X

X

X

X

27

Pukseerimiskonksud

Direktiiv 77/389/EMÜ

X

X

X

X

X

X

27A

Pukseerimisseadis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1005/2010

X

X

X

X

X

X

28

Tagumised udulaternad

Direktiiv 77/538/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

28A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 38

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29

Tagurdustulelaternad

Direktiiv 77/539/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 23

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

30

Seisutulelaternad

Direktiiv 77/540/EMÜ

X

X

X

X

X

X

30A

Mootorsõidukite seisutulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 77

X

X

X

X

X

X

31

Turvavööd ja turvasüsteemid

Direktiiv 77/541/EMÜ

X

X

X

X

X

X

31A

Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 16

X

X

X

X

X

X

32

Ettepoole suunatud vaateväli

Direktiiv 77/649/EMÜ

X

32A

Eesmine vaateväli

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 125

X

33

Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus

Direktiiv 78/316/EMÜ

X

X

X

X

X

X

33A

Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 121

X

X

X

X

X

X

34

Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed

Direktiiv 78/317/EMÜ

X

(7)

(7)

(7)

(7)

(7)

34A

Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 672/2010

X

(7)

(7)

(7)

(7)

(7)

35

Klaasipuhasti/-pesur

Direktiiv 78/318/EMÜ

X

(8)

(8)

(8)

(8)

(8)

35A

Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1008/2010

X

(8)

(8)

(8)

(8)

(8)

36

Küttesüsteemid

Direktiiv 2001/56/EÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

36A

Küttesüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 122

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

37

Porikaitsed

Direktiiv 78/549/EMÜ

X

37A

Porikaitsed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1009/2010

X

38

Peatoed

Direktiiv 78/932/EMÜ

X

38A

Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 25

X

X

X

X

X

X

40

Mootorivõimsus

Direktiiv 80/1269/EMÜ

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

41

Heitgaasid (Euro IV ja V), raskesõidukid.

Direktiiv 2005/55/EÜ

X (10)

X (10)

X

X (10)

X (10)

X

41A

Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 595/2009

X (11)

X (11)

X

X (11)

X (11)

X

42

Külgmised allasõidutõkked

Direktiiv 89/297/EMÜ

X

X

X

X

42A

Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 73

X

X

X

X

43

Porikaitsesüsteemid

Direktiiv 91/226/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

43A

Porikaitsesüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 109/2011

X

X

X

X

X

X

X

44

Massid ja mõõtmed (autod)

Direktiiv 92/21/EMÜ

X

44A

Massid ja mõõtmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1230/2012

X

45

Turvaklaasid

Direktiiv 92/22/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

45A

Ohutud klaaspinnad ja nende paigaldamine sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 43

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46

Rehvid

Direktiiv 92/23/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46A

Rehvide paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 458/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46B

Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 30

X

X

X

X

46C

Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 54

X

X

X

X

X

X

X

46D

Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 117

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46E

Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu jälgimise süsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 64

X (12)

X (12)

47

Kiiruspiirikud

Direktiiv 92/24/EMÜ

X

X

X

X

47A

Sõidukite kiiruspiirikud

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 89

X

X

X

X

48

Massid ja mõõtmed (nr 44 all nimetamata sõidukid)

Direktiiv 97/27/EÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

48A

Massid ja mõõtmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1230/2012

X

X

X

X

X

X

X

X

X

49

Juhikabiini väljaulatuvad osad

Direktiiv 92/114/EMÜ

X

X

X

49A

Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 61

X

X

X

50

Haakeseadmed

Direktiiv 94/20/EÜ

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X

X

X

X

50A

Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 55

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X

X

X

X

50B

Automaatse reguleerimisega haakeseadmed; tüübikinnitusega automaatse reguleerimisega haakeseadme paigaldus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 102

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

51

Süttivus

Direktiiv 95/28/EÜ

X

51A

Teatavate kategooriate mootorsõidukite siseehituses kasutatavate materjalide põlemiskäitumine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 118

X

52

Bussid ja kaugsõidubussid

Direktiiv 2001/85/EÜ

X

X

52A

M2- ja M3-kategooria sõidukid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 107

X

X

52B

Suurte reisijateveosõidukite pealisehitise tugevus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 66

X

X

53

Laupkokkupõrge

Direktiiv 96/79/EÜ

X (14)

53A

Sõidukis viibijate kaitse laupkokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 94

X (14)

54

Külgkokkupõrge

Direktiiv 96/27/EÜ

X (15)

X (15)

54A

Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 95

X (15)

X (15)

55

(tühi)

56

Sõidukid ohtlike kaupade veoks

Direktiiv 98/91/EÜ

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

56A

Sõidukid ohtlike kaupade veoks

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 105

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

57

Eesmised allasõidutõkked

Direktiiv 2000/40/EÜ

X

X

57A

Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldus; eesmised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 93

X

X

58

Jalakäijate kaitse

Määrus (EÜ) nr 78/2009

X

X

59

Ringlussevõetavus

Direktiiv 2005/64/EÜ

X

X

-

60

(tühi)

61

Kliimaseadmed

Direktiiv 2006/40/EÜ

X

X (17)

62

Vesinikusüsteem

Määrus (EÜ) nr 79/2009

X

X

X

X

X

X

63

Üldine ohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

64

Käiguvahetuse näidikud

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 65/2012

X

65

Kõrge tasemega hädapidurdussüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 347/2012

X

X

X

X

66

Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 351/2012

X

X

X

X

67

Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 67

X

X

X

X

X

X

68

Sõiduki alarmsüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 97

X

X

69

Elektriohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 100

X

X

X

X

X

X

70

Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 110

X

X

X

X

X

X

Selgitavad märkused

X

Kohaldatav õigustloov akt.

Märkus: kohustuslike ÜRO EMK eeskirjade muudatuste seeriad on loetletud määruse (EÜ) nr 661/2009 IV lisas. Hiljem vastu võetud muudatuste seeriaid käsitatakse alternatiivsetena.

| b) | I osa 1. liide asendatakse järgmisega:

  „1. liide

  Õigustloovad aktid, millega kehtestatakse artikli 22 alusel väikeseeriatena toodetavate sõidukite EÜ tüübikinnituse nõuded







  1. | Käesolevat liidet kohaldatakse uutele väikeseeriate EÜ tüübikinnitustele, mida antakse alates 1. novembrist 2012, välja arvatud punktile 54A, mida rakendatakse alates 1. novembrist 2014. |
| --- | --- | --- |

b)

I osa 1. liide asendatakse järgmisega:

„1. liide

Õigustloovad aktid, millega kehtestatakse artikli 22 alusel väikeseeriatena toodetavate sõidukite EÜ tüübikinnituse nõuded

1.

Käesolevat liidet kohaldatakse uutele väikeseeriate EÜ tüübikinnitustele, mida antakse alates 1. novembrist 2012, välja arvatud punktile 54A, mida rakendatakse alates 1. novembrist 2014.

| 2. | Väikeseeriatele enne 1. novembrit 2012 antud EÜ tüübikinnitused kaotavad kehtivuse 31. oktoobril 2016. Riiklikud ametiasutused loevad sõidukite vastavustunnistused kehtetuks käesoleva direktiivi artikli 26 lõike 1 kohaldamisel, kui kõnealuseid tüübikinnitusi ei ole ajakohastatud vastavalt käesoleva liite nõuetele.

  Tabel 1


  M1-kategooria sõidukid
   (19)










  Punkt | Teema | Õigusakt | Eriküsimused | Kohaldatavus ja erinõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lubatud müratase | Direktiiv 70/157/EMÜ | | A |
| 2 | Väikeste tarbesõidukite heitgaasid (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 715/2007 | | A |
| a) | Pardadiagnostika (OBD) |

2.

Väikeseeriatele enne 1. novembrit 2012 antud EÜ tüübikinnitused kaotavad kehtivuse 31. oktoobril 2016. Riiklikud ametiasutused loevad sõidukite vastavustunnistused kehtetuks käesoleva direktiivi artikli 26 lõike 1 kohaldamisel, kui kõnealuseid tüübikinnitusi ei ole ajakohastatud vastavalt käesoleva liite nõuetele.

Tabel 1

M1-kategooria sõidukid
   (19)

Punkt

Teema

Õigusakt

Eriküsimused

Kohaldatavus ja erinõuded

1

Lubatud müratase

Direktiiv 70/157/EMÜ

A

2

Väikeste tarbesõidukite heitgaasid (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 715/2007

A

a)

Pardadiagnostika (OBD)

Sõidukile tuleb paigaldada pardadiagnostika süsteem, mis vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 artikli 4 lõigete 1 ja 2 nõuetele (pardadiagnostika süsteem tuleb projekteerida selliselt, et see registreeriks vähemalt mootori juhtimissüsteemi rikked).

OBD-liides peab ühilduma üldkasutatavate diagnostikaseadmetega.

| b) | Kasutusel olevate sõidukite vastavus |
| --- | --- |

b)

Kasutusel olevate sõidukite vastavus

Ei kohaldata

| c) | Juurdepääs teabele |
| --- | --- |

c)

Juurdepääs teabele

On piisav, kui tootja tagab lihtsa ja operatiivse juurdepääsu remondi- ja hooldusteabele.

3A

Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 34

| a) | Vedelkütusepaagid |
| --- | --- |

a)

Vedelkütusepaagid

B

| b) | Paigaldamine sõidukile |
| --- | --- |

b)

Paigaldamine sõidukile

B

4A

Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1003/2010

B

5A

Juhtimisseadmestik

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 79

C

| a) | Mehaaniline roolimehhanism |
| --- | --- |

a)

Mehaaniline roolimehhanism

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 79 punkti 5 nõudeid.

Tehakse kõik ÜRO EMK eeskirja nr 79 punktis 6.2 nõutud katsed ning kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 79 punkti 6.1 nõudeid.

| b) | Sõidukite kompleksne elektrooniline juhtsüsteem |
| --- | --- |

b)

Sõidukite kompleksne elektrooniline juhtsüsteem

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 79 6. lisa kõiki nõudeid.

Vastavust nimetatud nõuetele võib kontrollida ainult määratud tehniline teenistus.

6A

Uksesulgurid ja uksekinnituskomponendid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 11

C

| a) | Üldnõuded (ÜRO EMK eeskirja nr 11 punkt 5) |
| --- | --- |

a)

Üldnõuded (ÜRO EMK eeskirja nr 11 punkt 5)

Kohaldatakse kõiki nõudeid.

| b) | Talitlusnõuded (ÜRO EMK eeskirja nr 11 punkt 6) |
| --- | --- |

b)

Talitlusnõuded (ÜRO EMK eeskirja nr 11 punkt 6)

Kohaldatakse ainult punktide 6.1.5.4 ja 6.3 nõudeid ukselukkude kohta.

7A

Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 28

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigaldamine sõidukile |
| --- | --- |

b)

Paigaldamine sõidukile

B

8A

Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 46

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigaldamine sõidukile |
| --- | --- |

b)

Paigaldamine sõidukile

B

9B

Pidurdamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 13-H

| a) | Konstruktsiooni- ja katsenõuded |
| --- | --- |

a)

Konstruktsiooni- ja katsenõuded

A

| b) | Elektrooniline stabiilsuskontrollisüsteem (ESC) ja pidurivõimendisüsteem (BAS) |
| --- | --- |

b)

Elektrooniline stabiilsuskontrollisüsteem (ESC) ja pidurivõimendisüsteem (BAS)

BAS ja ESC paigaldamine ei ole nõutud. Paigaldamise korral peavad need vastama ÜRO EMK eeskirja nr 13-H nõuetele.

10A

Elektromagnetiline ühilduvus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 10

B

12A

Sõidukite sisustus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 21

C

| a) | Sisustuselemendid |
| --- | --- |

a)

Sisustuselemendid

| i) | Nõuded lülitite, tõmmatavate nuppude jms, juhtimisseadmete ja üldise sisustuse raadiuste ja väljaulatuvuse kohta. |
| --- | --- |

i)

Nõuded lülitite, tõmmatavate nuppude jms, juhtimisseadmete ja üldise sisustuse raadiuste ja väljaulatuvuse kohta.

ÜRO EMK eeskirja nr 21 punktide 5.1–5.6 nõuetest võib tootja taotluse korral loobuda.

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 21 punkti 5.2 nõudeid, välja arvatud punktide 5.2.3.1, 5.2.3.2 ja 5.2.4 nõudeid.

| ii) | Armatuurlaua energia neeldumise katsed |
| --- | --- |

ii)

Armatuurlaua energia neeldumise katsed

Armatuurlaua energia neeldumise katseid tehakse ainult siis, kui sõidukile ei ole paigaldatud vähemalt kahte eesmist turvapatja või kahte staatilist neljapunkti turvavööd.

| iii) | Istme seljatoe tagumise osa energia neeldumise katse |
| --- | --- |

iii)

Istme seljatoe tagumise osa energia neeldumise katse

Ei kohaldata

| b) | Elektriajamiga aknad, katusepaneelisüsteemid ja vaheseinasüsteemid |
| --- | --- |

b)

Elektriajamiga aknad, katusepaneelisüsteemid ja vaheseinasüsteemid

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 21 punkti 5.8 nõudeid.

13A

Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 116

A

14A

Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 12

C

Katsed on nõutavad, kui sõidukit ei ole katsetatud vastavalt ÜRO EMK eeskirjale nr 94 (vt punkt 53A).

15A

Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 17

C

| a) | Üldnõuded






  i) | Tehnilised kirjeldused |
| --- | --- | --- |

a)

Üldnõuded

i)

Tehnilised kirjeldused

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 17 punkti 5.2 nõudeid, välja arvatud punkti 5.2.3 nõudeid.

| ii) | Istmete seljatugede ja peatugede tugevuse katsed |
| --- | --- |

ii)

Istmete seljatugede ja peatugede tugevuse katsed

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 17 punkti 6.2 nõudeid.

| iii) | Lahtivõtmise ja reguleerimise katsed |
| --- | --- |

iii)

Lahtivõtmise ja reguleerimise katsed

Katse tehakse kooskõlas ÜRO EMK eeskirja nr 17 7. lisaga.

| b) | Peatoed






  i) | Tehnilised kirjeldused |
| --- | --- | --- |

b)

Peatoed

i)

Tehnilised kirjeldused

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 17 punktide 5.4, 5.5, 5.6, 5.10, 5.11 ja 5.12 nõudeid, välja arvatud punkti 5.5.2 nõudeid.

| ii) | Peatugede tugevus |
| --- | --- |

ii)

Peatugede tugevus

Tehakse punktis 6.4 nõutud katse.

| c) | Erinõuded reisijate kaitsmiseks pagasi liikumise eest |
| --- | --- |

c)

Erinõuded reisijate kaitsmiseks pagasi liikumise eest

ÜRO EMK eeskirja nr 26 9. lisa nõuetest võib tootja taotluse korral loobuda.

16A

Väljaulatuvad osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 26

C

| a) | Üldspetsifikatsioonid |
| --- | --- |

a)

Üldspetsifikatsioonid

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 26 punkti 5 nõudeid.

| b) | Erispetsifikatsioonid |
| --- | --- |

b)

Erispetsifikatsioonid

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 26 punkti 6 nõudeid.

17A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

D

17B

Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 39

B

18A

Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 19/2011

B

19A

Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 14

B

20A

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 48

B

Uutele sõidukitüüpidele tuleb kooskõlas direktiivi 2008/89/EÜ artikliga 2 paigaldada päevased sõidutuled.

21A

Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 3

X

22A

Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 7

X

22B

Mootorsõidukite päevatulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 87

X

22C

Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 91

X

23A

Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatuled

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 6

X

24A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 4

X

25A

Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 31

X

25B

Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 37

X

25C

Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 98

X

25D

Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 99

X

25E

Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 112

X

25F

Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 123

X

26A

Mootorsõidukite eesmised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 19

X

27A

Pukseerimisseadis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1005/2010

B

28A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 38

X

29A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 23

X

30A

Mootorsõidukite seisutulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 77

X

31A

Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 16

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigalduseeskirjad |
| --- | --- |

b)

Paigalduseeskirjad

B

32A

Eesmine vaateväli

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 125

A

33A

Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 121

A

34A

Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 672/2010

C

| a) | Tuuleklaasilt jäite eemaldamine |
| --- | --- |

a)

Tuuleklaasilt jäite eemaldamine

Kohaldatakse ainult määruse (EL) nr 672/2010 II lisa punkti 1.1.1, kui sooja õhu vool juhitakse kogu tuuleklaasi pinnale või tuuleklaasil on kogu pinna ulatuses elektrisoojendus.

| b) | Tuuleklaasilt niiskuse eemaldamine |
| --- | --- |

b)

Tuuleklaasilt niiskuse eemaldamine

Kohaldatakse ainult määruse (EL) nr 672/2010 II lisa punkti 1.2.1, kui sooja õhu vool juhitakse kogu tuuleklaasi pinnale või tuuleklaasil on kogu pinna ulatuses elektrisoojendus.

35A

Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1008/2010

C

| a) | Tuuleklaasi puhastisüsteem |
| --- | --- |

a)

Tuuleklaasi puhastisüsteem

Kohaldatakse määruse (EL) nr 1008/2010 punkte 1.1–1.1.10.

Tehakse ainult määruse (EL) nr 1008/2010 III lisa punktis 2.1.10 kirjeldatud katse.

| b) | Tuuleklaasi pesurisüsteem |
| --- | --- |

b)

Tuuleklaasi pesurisüsteem

Kohaldatakse määruse (EL) nr 1008/2010 III lisa punkti 1.2, välja arvatud alapunkte 1.2.2, 1.2.3 ja 1.2.5.

36A

Küttesüsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 122

C

Küttesüsteemi paigaldamine ei ole nõutud.

| a) | Kõik küttesüsteemid |
| --- | --- |

a)

Kõik küttesüsteemid

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 122 punkti 5.3 ja punkti 6 nõudeid.

| b) | Vedelgaasil töötavad küttesüsteemid |
| --- | --- |

b)

Vedelgaasil töötavad küttesüsteemid

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 122 8. lisa nõudeid.

37A

Porikaitsed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1009/2010

B

40

Mootori võimsus

Direktiiv 80/1269/EMÜ

A

(Kui sõidukitootja toodab oma mootori).

(Kui sõidukitootja kasutab teise tootja toodetud mootorit).

Tunnustatakse mootoritootja stendikatse tulemusi, kui mootori elektrooniline juhtseade on samasugune (st tal on vähemalt sama elektrooniline kontrollplokk (ECU)).

Võimsuskatse võib teha šassiidünamomeetril. Arvesse tuleb võtta ülekandel kaduma minevat võimsust.

41

Heitgaasid (Euro IV ja V), raskesõidukid

Direktiiv 2005/55/EÜ

A

OBD-süsteem

Sõidukitootja taotluse korral võidakse jätta kohaldamata.

41A

Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 595/2009

A

Välja arvatud pardadiagnostikasüsteemi ja teabe kättesaadavusega seotud nõuete kogum

44A

Massid ja mõõtmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1230/2012

B

Tootja taotluse korral võidakse jätta tegemata katse sõidu alustamise kohta tõusul autorongi suurima tehniliselt lubatud massi juures, mida on kirjeldatud määruse (EL) nr 1230/2012 1. lisa A osa punktis 5.1.

45A

Ohutud klaaspinnad ja nende paigaldamine sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 43

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigaldus |
| --- | --- |

b)

Paigaldus

B

46

Rehvid

Direktiiv 92/23/EMÜ

Koostisosad

X

46A

Rehvide paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 458/2011

B

Määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklis 13 on sätestatud järkjärgulise kohaldamise kuupäevad.

46B

Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 30

Koostisosad

X

46D

Rehvid seoses veeremismüra taseme, märja pinnaga haardumise ja veeretakistusjõuga (C1-, C2- ja C3-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 117

Koostisosad

X

46E

Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 64

Koostisosad

X

Rehvirõhu seire süsteemide paigaldamine

B

Rehvirõhu seire süsteemide paigaldamine ei ole nõutud.

50A

Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 55

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigaldus |
| --- | --- |

b)

Paigaldus

B

53A

Sõidukis viibijate kaitse laupkokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 94

C

Eesmiste turvapatjadega sõidukite suhtes kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 94 nõudeid. Turvapatjadeta sõidukite suhtes kohaldatakse käesoleva tabeli punkti 14 nõudeid.

54A

Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 95

C

(kohaldatakse alates 1. novembrist 2014)

Peakujulise katseseadme katse

Tootja esitab tehnilisele teenistusele asjakohase teabe seoses mannekeeni pea löögiga vastu sõiduki struktuuri või vastu külgmist klaaspinda, kui see on lamineeritud turvaklaasist.

Kui on tõestatud, et selline kokkupõrge on tõenäoline, siis tuleb teha osaline katse, kasutades ÜRO EMK eeskirja nr 95 8. lisa punktis 3.1 kirjeldatud pead, ning katse peab vastama ÜRO EMK eeskirja nr 95 punktis 5.2.1.1 sätestatud kriteeriumidele.

Kokkuleppel tehnilise teenistusega võib ülalnimetatud katse alternatiivina kasutada ÜRO EMK eeskirja nr 21 4. lisas sätestatud katsemenetlust.

58

Jalakäijate kaitse

Määrus (EÜ) nr 78/2009

| a) | Sõidukile kohaldatavad tehnilised nõuded |
| --- | --- |

a)

Sõidukile kohaldatavad tehnilised nõuded

Ei kohaldata

| b) | Esikaitsesüsteemid |
| --- | --- |

b)

Esikaitsesüsteemid

X

59

Ringlussevõetavus

Direktiiv 2005/64/EÜ

Ei kohaldata

Kohaldatakse ainult artiklit 7 koostisosade korduvkasutamise kohta.

61

Kliimaseadmed

Direktiiv 2006/40/EÜ

A

Fluoritud kasvuhoonegaasid, mille globaalse soojendamise potentsiaal on üle 150, on lubatud kuni 31. detsembrini 2016.

62

Vesinikusüsteem

Määrus (EÜ) nr 79/2009

X

63

Üldine ohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Selle punkti all võidakse tüübikinnitus anda tootja taotluse korral. Vaata joonealust märkust (15) tabelis seeriaviisiliselt piiranguteta toodetavate sõidukite kohta

64

Käiguvahetuse näidikud

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 65/2012

Ei kohaldata

67

Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 67

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigaldus |
| --- | --- |

b)

Paigaldus

A

68

Sõiduki alarmsüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 97

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigaldus |
| --- | --- |

b)

Paigaldus

B

69

Elektriohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 100

B

70

Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 110

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigaldus |
| --- | --- |

b)

A

Tunnustähtede tähendus

| X | Õigusakti täielik kohaldamine:






  a) | tuleb väljastada tüübikinnitustunnistus; |
| --- | --- | --- |

X

Õigusakti täielik kohaldamine:

a)

tuleb väljastada tüübikinnitustunnistus;

| b) | tehniline teenistus või tootja kontrollib ja teeb katsed vastavalt artiklites 41, 42 ja 43 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

b)

tehniline teenistus või tootja kontrollib ja teeb katsed vastavalt artiklites 41, 42 ja 43 sätestatud tingimustele;

| c) | koostatakse katsearuanne vastavalt V lisa sätetele; |
| --- | --- |

c)

koostatakse katsearuanne vastavalt V lisa sätetele;

| d) | tagatakse toodangu vastavus. |
| --- | --- |

d)

tagatakse toodangu vastavus.

A

Õigusakti kohaldamine järgmiselt:

| a) | tuleb täita kõik õigusakti nõuded, kui pole märgitud teisiti; |
| --- | --- |

a)

tuleb täita kõik õigusakti nõuded, kui pole märgitud teisiti;

| b) | tüübikinnitustunnistus ei ole nõutud; |
| --- | --- |

b)

tüübikinnitustunnistus ei ole nõutud;

| c) | tehniline teenistus või tootja kontrollib ja teeb katsed vastavalt artiklites 41, 42 ja 43 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

c)

tehniline teenistus või tootja kontrollib ja teeb katsed vastavalt artiklites 41, 42 ja 43 sätestatud tingimustele;

| d) | koostatakse katsearuanne vastavalt V lisa sätetele; |
| --- | --- |

d)

koostatakse katsearuanne vastavalt V lisa sätetele;

| e) | tagatakse toodangu vastavus. |
| --- | --- |

e)

tagatakse toodangu vastavus.

B

Õigusakti kohaldamine järgmiselt:

sama nagu tähe „A” puhul, välja arvatud see, et kokkuleppel tüübikinnitusasutusega võib tootja ise kontrollida ja teha katsed (st artiklites 41, 42 ja 43 sätestatud tingimused ei pea olema täidetud).

C

Õigusakti kohaldamine järgmiselt:

| a) | tuleb täita ainult õigusakti tehnilised nõuded, olenemata üleminekusätetest; |
| --- | --- |

a)

tuleb täita ainult õigusakti tehnilised nõuded, olenemata üleminekusätetest;

| b) | tüübikinnitustunnistus ei ole nõutud; |
| --- | --- |

b)

tüübikinnitustunnistus ei ole nõutud;

| c) | tehniline teenistus või tootja kontrollib ja teeb katsed (vt otsuseid tähe „B” puhul); |
| --- | --- |

c)

tehniline teenistus või tootja kontrollib ja teeb katsed (vt otsuseid tähe „B” puhul);

| d) | koostatakse katsearuanne vastavalt V lisa sätetele; |
| --- | --- |

d)

koostatakse katsearuanne vastavalt V lisa sätetele;

| e) | tagatakse toodangu vastavus. |
| --- | --- |

e)

tagatakse toodangu vastavus.

D

Sama nagu otsused tähtede „B” ja „C” puhul, selle erandiga, et piisab tootja esitatud vastavusavaldusest. Katsearuanded ei ole nõutud.

Tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus võivad vajaduse korral nõuda lisateavet täiendavate tõendite kohta.

Ei kohaldata

Õigusakti ei kohaldata. Võidakse siiski nõuda vastavust ühele või enamale õigusaktis sätestatud nõudele.

| Märkus: | kasutatavate ÜRO EMK eeskirjade muudatuste seeriad on loetletud määruse (EÜ) nr 661/2009 IV lisas. Hiljem vastu võetud muudatuste seeriaid käsitatakse alternatiivsetena. |
| --- | --- |

Märkus:

kasutatavate ÜRO EMK eeskirjade muudatuste seeriad on loetletud määruse (EÜ) nr 661/2009 IV lisas. Hiljem vastu võetud muudatuste seeriaid käsitatakse alternatiivsetena.

Tabel 2

N1-kategooria sõidukid
   (20)

| Punkt | Teema | Õigusakt | Eriküsimused | Kohaldatavus ja erinõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lubatud müratase | Direktiiv 70/157/EMÜ | | A |
| 2 | Väikeste tarbesõidukite heitgaasid (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 715/2007 | | A |
| a) | Pardadiagnostika |

Punkt

Teema

Õigusakt

Eriküsimused

Kohaldatavus ja erinõuded

1

Lubatud müratase

Direktiiv 70/157/EMÜ

A

2

Väikeste tarbesõidukite heitgaasid (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 715/2007

A

a)

Pardadiagnostika

Sõidukile tuleb paigaldada pardadiagnostika süsteem, mis vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 artikli 4 lõigete 1 ja 2 nõuetele (pardadiagnostika süsteem tuleb projekteerida selliselt, et see registreeriks vähemalt mootori juhtimissüsteemi rikked).

OBD-liides peab ühilduma üldkasutatavate diagnostikaseadmetega.

| b) | Kasutusel olevate sõidukite vastavus |
| --- | --- |

b)

Kasutusel olevate sõidukite vastavus

Ei kohaldata

| c) | Juurdepääs teabele |
| --- | --- |

c)

Juurdepääs teabele

On piisav, kui tootja tagab lihtsa ja operatiivse juurdepääsu remondi- ja hooldusteabele.

3A

Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 34

| a) | Vedelkütusepaagid |
| --- | --- |

a)

Vedelkütusepaagid

B

| b) | Paigaldamine sõidukile |
| --- | --- |

b)

Paigaldamine sõidukile

B

4A

Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1003/2010

B

5A

Juhtimisseadmestik

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 79

C

| a) | Mehaaniline roolimehhanism |
| --- | --- |

a)

Mehaaniline roolimehhanism

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 79.01 punkti 5 nõudeid.

Tehakse kõik ÜRO EMK eeskirja nr 79 punktis 6.2 nõutud katsed ning kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 79 punkti 6.1 nõudeid.

| b) | Sõidukite kompleksne elektrooniline juhtsüsteem |
| --- | --- |

b)

Sõidukite kompleksne elektrooniline juhtsüsteem

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 79 6. lisa kõiki nõudeid.

Vastavust nimetatud nõuetele võib kontrollida ainult määratud tehniline teenistus.

6A

Uksesulgurid ja uksekinnituskomponendid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 11

C

| a) | Üldnõuded (ÜRO EMK eeskirja nr 11 punkt 5) |
| --- | --- |

a)

Üldnõuded (ÜRO EMK eeskirja nr 11 punkt 5)

Kohaldatakse kõiki nõudeid.

| b) | Talitlusnõuded (ÜRO EMK eeskirja nr 11 punkt 6) |
| --- | --- |

b)

Talitlusnõuded (ÜRO EMK eeskirja nr 11 punkt 6)

Kohaldatakse ainult punktide 6.1.5.4 ja 6.3 nõudeid ukselukkude kohta.

7A

Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 28

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigaldamine sõidukile |
| --- | --- |

b)

Paigaldamine sõidukile

B

8A

Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 46

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigaldamine sõidukile |
| --- | --- |

b)

Paigaldamine sõidukile

B

9A

Tarbesõidukite ja haagiste pidurisüsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 13

| a) | Konstruktsiooni- ja katsenõuded |
| --- | --- |

a)

Konstruktsiooni- ja katsenõuded

A

| b) | Elektrooniline stabiilsuskontroll (ESC) |
| --- | --- |

b)

Elektrooniline stabiilsuskontroll (ESC)

ESC paigaldamine ei ole nõutud. Paigaldamise korral peab see vastama ÜRO EMK eeskirja nr 13 nõuetele.

9B

Sõiduautode pidurisüsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 13-H

| a) | Konstruktsiooni- ja katsenõuded |
| --- | --- |

a)

Konstruktsiooni- ja katsenõuded

A

| b) | Elektrooniline stabiilsuskontrollisüsteem ja pidurivõimendisüsteem |
| --- | --- |

b)

Elektrooniline stabiilsuskontrollisüsteem ja pidurivõimendisüsteem

BAS ja ESC paigaldamine ei ole nõutud. Paigaldamise korral peavad need vastama ÜRO EMK eeskirja nr 13-H nõuetele.

10A

Elektromagnetiline ühilduvus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 10

B

13A

Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 116

A

14A

Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 12

C

| a) | Tõkkega kokkupõrke katse |
| --- | --- |

a)

Tõkkega kokkupõrke katse

Katse on nõutud.

| b) | Ülakeha kokkupõrke katse rooliratta vastu |
| --- | --- |

b)

Ülakeha kokkupõrke katse rooliratta vastu

Ei ole nõutud, kui roolirattale on paigaldatud turvapadi.

| c) | Peakujulise katseseadme katse |
| --- | --- |

c)

Peakujulise katseseadme katse

Ei ole nõutud, kui roolirattale on paigaldatud turvapadi.

15A

Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 17

B

17A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

D

17B

Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 39

B

18A

Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 19/2011

B

19A

Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 14

B

20A

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus mootorsõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 48

B

Uutele sõidukitüüpidele tuleb kooskõlas direktiivi 2008/89/EÜ artikliga 2 paigaldada päevased sõidutuled.

21A

Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 3

X

22A

Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 7

X

22B

Mootorsõidukite päevatulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 87

X

22C

Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 91

X

23A

Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatuled

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 6

X

24A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 4

X

25A

Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 31

X

25B

Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 37

X

25C

Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 98

X

25D

Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 99

X

25E

Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 112

X

25F

Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 123

X

26A

Mootorsõidukite eesmised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 19

X

27A

Pukseerimisseadis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1005/2010

B

28A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 38

X

29A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 23

X

30A

Mootorsõidukite seisutulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 77

X

31A

Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 16

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigalduseeskirjad |
| --- | --- |

b)

Paigalduseeskirjad

B

33A

Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 121

A

34A

Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 672/2010

Ei kohaldata

Sõidukid tuleb varustada sobivate jäite ja niiskuse eemaldamise seadmetega.

35A

Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1008/2010

Ei kohaldata

Sõidukid tuleb varustada sobivate esiklaasi puhastamise ja pesu seadmetega.

36A

Küttesüsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 122

C

Küttesüsteemi paigaldamine ei ole nõutud.

| a) | Kõik küttesüsteemid |
| --- | --- |

a)

Kõik küttesüsteemid

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 122 punkti 5.3 ja punkti 6 nõudeid.

| b) | Vedelgaasil töötavad küttesüsteemid |
| --- | --- |

b)

Vedelgaasil töötavad küttesüsteemid

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 122 8. lisa nõudeid.

38

Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 25

X

40

Mootorivõimsus

Direktiiv 80/1269/EMÜ

A

(Kui sõidukitootja toodab oma mootori).

(Kui sõidukitootja kasutab teise tootja toodetud mootorit).

Tunnustatakse mootoritootja stendikatse tulemusi, kui mootori elektrooniline juhtseade on samasugune (st tal on vähemalt sama elektrooniline kontrollplokk (ECU)).

Võimsuskatse võib teha šassiidünamomeetril. Arvesse tuleb võtta ülekandel kaduma minevat võimsust.

41

Heitgaasid (Euro IV ja V), raskesõidukid

Direktiiv 2005/55/EÜ

A

OBD-süsteem

Võidakse tootja taotluse korral jätta kohaldamata.

41A

Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 595/2009

A

Välja arvatud pardadiagnostikasüsteemi ja teabe kättesaadavusega seotud nõuete kogum

43A

Porikaitsesüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 109/2011

B

45A

Ohutud klaaspinnad ja nende paigaldamine sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 43

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigaldus |
| --- | --- |

b)

Paigaldus

B

46

Rehvid

Direktiiv 92/23/EMÜ

Koostisosad

X

46A

Rehvide paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 458/2011

B

Määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklis 13 on sätestatud järkjärgulise kohaldamise kuupäevad.

46B

Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 30

Koostisosad

X

46C

Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 54

Koostisosad

X

46D

Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klassid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 117

Koostisosad

X

46E

Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 64

Koostisosad

X

Rehvirõhu seiresüsteemi paigaldamine

B

Rehvirõhu seiresüsteemi paigaldamine ei ole nõutud.

48

Massid ja mõõtmed

Direktiiv 97/27/EÜ

B

48A

Massid ja mõõtmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1230/2012

B

Sõidu alustamise katse tõusul autorongi suurima tehniliselt lubatud massi juures

Tootja taotluse korral võidakse jätta tegemata katse sõidu alustamise kohta tõusul autorongi suurima tehniliselt lubatud massi juures, mida on kirjeldatud määruse (EL) nr 1230/2012 1. lisa A osa punktis 5.1.

49A

Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 61

C

| a) | Üldspetsifikatsioonid |
| --- | --- |

a)

Üldspetsifikatsioonid

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 61 punkti 5 nõudeid.

| b) | Erispetsifikatsioonid |
| --- | --- |

b)

Erispetsifikatsioonid

Kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 61 punkti 6 nõudeid.

50A

Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 55

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigaldus |
| --- | --- |

b)

Paigaldus

B

54A

Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 95

C

C

Peakujulise katseseadme katse

Tootja esitab tehnilisele teenistusele asjakohase teabe seoses mannekeeni pea löögiga vastu sõiduki struktuuri või vastu külgmist klaaspinda, kui see on lamineeritud turvaklaasist.

Kui on tõestatud, et selline kokkupõrge on tõenäoline, siis tuleb teha osaline katse, kasutades ÜRO EMK eeskirja nr 95 8. lisa punktis 3.1 kirjeldatud pead, ning katse peab vastama ÜRO EMK eeskirja nr 95 punktis 5.2.1.1 sätestatud kriteeriumidele.

Kokkuleppel tehnilise teenistusega võib ülalnimetatud katse alternatiivina kasutada ÜRO EMK eeskirja nr 21 4. lisas sätestatud katsemenetlust.

56

Sõidukid ohtlike kaupade veoks

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 105

A

58

Jalakäijate kaitse

Määrus (EÜ) nr 78/2009

| a) | Sõidukile kohaldatavad tehnilised nõuded |
| --- | --- |

a)

Sõidukile kohaldatavad tehnilised nõuded

Ei kohaldata

| b) | Esikaitsesüsteemid |
| --- | --- |

b)

Esikaitsesüsteemid

X

59

Ringlussevõetavus

Direktiiv 2005/64/EÜ

Ei kohaldata

Kohaldatakse ainult artiklit 7 koostisosade korduvkasutamise kohta.

61

Kliimaseadmed

Direktiiv 2006/40/EÜ

B

Fluoritud kasvuhoonegaasid, mille globaalse soojendamise potentsiaal on üle 150, on lubatud kuni 31. detsembrini 2016.

62

Vesinikusüsteem

Määrus (EÜ) nr 79/2009

X

63

Üldine ohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Selle kirje all võidakse tüübikinnitus anda tootja taotluse korral. Vaata joonealust märkust (15) tabelis seeriaviisiliselt piiranguteta toodetavate sõidukite kohta

67

Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 67

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigaldus |
| --- | --- |

b)

Paigaldus

A

68

Sõiduki alarmsüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 97

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigaldus |
| --- | --- |

b)

Paigaldus

B

69

Elektriohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 100

B

70

Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 110

| a) | Koostisosad |
| --- | --- |

a)

Koostisosad

X

| b) | Paigaldus |
| --- | --- |

b)

Paigaldus

A”

| 2) | XII lisa A osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 1 asendatakse tabeli neljas rida järgmise tekstiga:






  „N1 | 1 000”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

XII lisa A osa muudetakse järgmiselt:

a)

punktis 1 asendatakse tabeli neljas rida järgmise tekstiga:

„N1

1

1 000”;

| b) | punkti 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | tabeli teine rida asendatakse järgmise tekstiga:






  „M1 | 100”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkti 2 muudetakse järgmiselt:

i)

tabeli teine rida asendatakse järgmise tekstiga:

„M1

1

100”;

| ii) | tabeli neljas rida asendatakse järgmise tekstiga:






  „N1 | 500 kuni 31. oktoobrini 2016
  250 kuni 1. novembrist 2016”. |
| --- | --- | --- |

ii)

tabeli neljas rida asendatakse järgmise tekstiga:

„N1

1

500 kuni 31. oktoobrini 2016

250 kuni 1. novembrist 2016”.

---

(1)  Sõidukite puhul, mille tuletatud mass ei ületa 2 610 kg. Tootja taotluse korral võib kohaldada sõidukite suhtes, mille tuletatud mass on kuni 2 840 kg.

1

(2)  Juhul, kui sõidukile on paigaldatud veeldatud naftagaasi või maagaasi paigaldised, on nõutav sõiduki tüübikinnitus vastavalt ÜRO EMK eeskirjale nr 67 või 110.

2

(3)  Elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemi paigaldamine on nõutav vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklile 12. Seega on ÜRO EMK eeskirja nr 13 21. lisa nõuete kohaldamine kohustuslik uute sõidukitüüpide EÜ tüübikinnituseks ning samuti uute sõidukite registreerimiseks, müügiks ja kasutuselevõtuks. ÜRO EMK eeskirjas nr 13 nimetatud kuupäevade asemel kohaldatakse määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklis 13 sätestatud rakendamise kuupäevi.

3

(4)  Elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemi paigaldamine on nõutav vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklile 12. Seega on ÜRO EMK eeskirja nr 13-H 9. lisa A osa kohaldamine kohustuslik uute sõidukitüüpide EÜ tüübikinnituseks ning samuti uute sõidukite registreerimiseks, müügiks ja kasutuselevõtuks. ÜRO EMK eeskirjas nr 13-H nimetatud kuupäevade asemel kohaldatakse määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklis 13 sätestatud rakendamise kuupäevi.

4

(5)

5

| (4A) | Kaitsevahendi paigaldamise korral peab see vastama ÜRO EMK eeskirja nr 18 nõuetele. |
| --- | --- |

(4A)

4A

Kaitsevahendi paigaldamise korral peab see vastama ÜRO EMK eeskirja nr 18 nõuetele.

(6)

6

| (4B) | Kõnealust määrust kohaldatakse istmetele, mis ei ole ÜRO EMK eeskirja nr 80 reguleerimisalas. |
| --- | --- |

(4B)

4B

Kõnealust määrust kohaldatakse istmetele, mis ei ole ÜRO EMK eeskirja nr 80 reguleerimisalas.

(7)  Selle kategooria sõidukid tuleb varustada sobivate jäite ja niiskuse eemaldamise seadmetega.

7

(8)  Selle kategooria sõidukid tuleb varustada sobiva klaasipesuri ja -puhastiga.

8

(9)  Juhul, kui sõidukile on paigaldatud elektriline jõuallikas, on nõutav sõiduki tüübikinnitus vastavalt ÜRO EMK eeskirjale nr 85.

9

(10)  Sõidukite puhul, mille tuletatud mass ületab 2 610 kg ja mille puhul ei kasutatud joonealuses märkuses (1) esitatud võimalust.

10

(11)  Tüübikinnituseta sõidukite puhul, mille tuletatud mass on üle 2 610 kg (tootja taotlusel ja tingimusel, et nende tuletatud mass ei ületa 2 840 kg), määruse (EÜ) nr 715/2007 alusel.

11

Muude võimaluste kohta vt määruse (EÜ) nr 595/2009 artiklit 2.

(12)

12

| (9A) | Kohaldatakse ainult siis, kui sellistele sõidukitele on paigaldatud ÜRO EMK eeskirjaga nr 64 reguleeritud seadmed. Vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artikli 9 lõikele 2 on rehvirõhu seiresüsteem M1-kategooria sõidukitele kohustuslik. |
| --- | --- |

(9A)

9A

Kohaldatakse ainult siis, kui sellistele sõidukitele on paigaldatud ÜRO EMK eeskirjaga nr 64 reguleeritud seadmed. Vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artikli 9 lõikele 2 on rehvirõhu seiresüsteem M1-kategooria sõidukitele kohustuslik.

1

(13)  Kohaldatakse ainult haakeseadme(te)ga varustatud sõidukite suhtes.

13

(14)  Kohaldatakse sõidukite suhtes, mille suurim tehniliselt lubatud täismass ei ületa 2,5 tonni.

14

(15)  Kohaldatakse ainult sõidukite suhtes, mille madalaima istme „istme võrdluspunkt (punkt „R”)” ei paikne maapinnast kõrgemal kui 700 mm.

15

(16)  Kohaldatakse ainult juhul, kui tootja taotleb tüübikinnitust ohtlike kaupade veoks ette nähtud sõidukile.

16

(17)  Kohaldatakse ainult N1-kategooria sõidukite suhtes – I klass, nagu seda on kirjeldatud direktiivi 70/220/EMÜ I lisa punkti 5.3.1.4 esimeses tabelis.

17

1

(18)  Tootja taotluse korral võib selle punkti alusel anda tüübikinnituse alternatiivina järgmiste punktide alusel antavate tüübikinnituste asemel: 3A, 3B, 4A, 5A, 6A, 6B, 7A, 8A, 9A, 9B, 10A, 12A, 13A, 13B, 14A, 15A, 15B, 16A, 17A, 17B, 18A, 19A, 20A, 21A, 22A, 22B, 22C, 23A, 24A, 25A, 25B, 25C, 25D, 25E, 25F, 26A, 27A, 28A, 29A, 30A, 31A, 32A, 33A, 34A, 35A, 36A, 37A, 38A, 42A, 43A, 44A, 45A, 46A, 46B, 46C, 46D, 46E, 47A, 48A, 49A, 50A, 50B, 51A, 52A, 52B, 53A, 54A, 56A, 57A ja 64–70.”;

18

(19)  IV lisa I osa selgitavad märkused kehtivad ka tabeli 1 kohta.

19

(20)  IV lisa I osa selgitavad märkused kehtivad ka tabeli 2 kohta. Tabelis 2 olevatel tähtedel on sama tähendus, mis tabelis 1.

20

---

| 21.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 353/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 353/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1230/2012,

12. detsember 2012,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 seoses mootorsõidukite ja nende haagiste masside ja mõõtmete tüübikinnitusnõuetega ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv), (2) eriti selle artikli 39 lõikeid 2, 3 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EÜ) nr 661/2009 on üksikmäärus direktiivi 2007/46/EÜ alusel kehtestatud tüübikinnitusmenetluses. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EÜ) nr 661/2009 on üksikmäärus direktiivi 2007/46/EÜ alusel kehtestatud tüübikinnitusmenetluses.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 661/2009 on tunnistatud kehtetuks nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/21/EMÜ M1-kategooria mootorsõidukite masside ja mõõtmete kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 1997. aasta direktiiv 97/27/EÜ, mis on seotud teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste masside ning mõõtmetega ning millega muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ (4). Nimetatud direktiivides sätestatud nõuded seoses mootorsõidukite ja nende haagiste masside ja mõõtmetega tuleks üle kanda käesolevasse määrusesse ning vajaduse korral kohandada neid tehniliste ja teaduslike teadmiste arenguga. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 661/2009 on tunnistatud kehtetuks nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/21/EMÜ M1-kategooria mootorsõidukite masside ja mõõtmete kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 1997. aasta direktiiv 97/27/EÜ, mis on seotud teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste masside ning mõõtmetega ning millega muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ (4). Nimetatud direktiivides sätestatud nõuded seoses mootorsõidukite ja nende haagiste masside ja mõõtmetega tuleks üle kanda käesolevasse määrusesse ning vajaduse korral kohandada neid tehniliste ja teaduslike teadmiste arenguga.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 661/2009 on kehtestatud mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnituse nõudeid käsitlevad põhisätted seoses nende masside ja mõõtmetega. Seepärast on lisaks vaja sätestada sellise tüübikinnituse tarbeks konkreetsed menetlused, katsed ja nõuded. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 661/2009 on kehtestatud mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnituse nõudeid käsitlevad põhisätted seoses nende masside ja mõõtmetega. Seepärast on lisaks vaja sätestada sellise tüübikinnituse tarbeks konkreetsed menetlused, katsed ja nõuded.

| (4) | Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiviga 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass, (5) on kehtestatud teatavad lubatud maksimaalmõõtmed liikmesriikides nii siseriikliku kui ka rahvusvahelise liikluse jaoks. Seetõttu on autode ehitamisel oluline võtta arvesse mõõtmeid, mis on Euroopa Liidus juba harmoneeritud, et soodustada ja tagada kaupade vaba ringlust. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiviga 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass, (5) on kehtestatud teatavad lubatud maksimaalmõõtmed liikmesriikides nii siseriikliku kui ka rahvusvahelise liikluse jaoks. Seetõttu on autode ehitamisel oluline võtta arvesse mõõtmeid, mis on Euroopa Liidus juba harmoneeritud, et soodustada ja tagada kaupade vaba ringlust.

| (5) | Direktiiviga 97/27/EÜ lubati liikmesriikidel anda ELi tüübikinnitus sõidukitele, mille välimised mõõtmed olid suuremad kõnealuses direktiivis sätestatust. Samuti võisid liikmesriigid selle direktiivi kohaselt keelduda sõidukite registreerimisest, millele oli antud EÜ tüübikinnitus, kuid mille välimised mõõtmed ei vastanud liikmesriigis kehtivatele siseriiklikele nõuetele. On oluline säilitada võimalus lubada teatavatel tingimustel anda tüübikinnitus sõidukitele, mille mõõtmed ületavad lubatud piirmäärad, kui see on kasulik selle liikmesriigi maanteeliiklusele ja keskkonnale, kus teede infrastruktuur on sellise olukorra jaoks kohandatud. Seetõttu tuleks tagada sellistele sõidukitele tüübikinnituse andmine väikeseeriate või üksiktüübikinnitusega, tingimusel et sõidukite arv, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ artikli 23 kohast erandit seoses suurimate lubatud mõõtmetega, on piiratud kogusega, mis on vajalik käesoleva määruse täitmiseks. Direktiivi 2007/46/EÜ XII lisa tuleks seepärast vastavalt muuta, et lisada sellised koguselised piirnormid. |
| --- | --- |

(5)

Direktiiviga 97/27/EÜ lubati liikmesriikidel anda ELi tüübikinnitus sõidukitele, mille välimised mõõtmed olid suuremad kõnealuses direktiivis sätestatust. Samuti võisid liikmesriigid selle direktiivi kohaselt keelduda sõidukite registreerimisest, millele oli antud EÜ tüübikinnitus, kuid mille välimised mõõtmed ei vastanud liikmesriigis kehtivatele siseriiklikele nõuetele. On oluline säilitada võimalus lubada teatavatel tingimustel anda tüübikinnitus sõidukitele, mille mõõtmed ületavad lubatud piirmäärad, kui see on kasulik selle liikmesriigi maanteeliiklusele ja keskkonnale, kus teede infrastruktuur on sellise olukorra jaoks kohandatud. Seetõttu tuleks tagada sellistele sõidukitele tüübikinnituse andmine väikeseeriate või üksiktüübikinnitusega, tingimusel et sõidukite arv, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ artikli 23 kohast erandit seoses suurimate lubatud mõõtmetega, on piiratud kogusega, mis on vajalik käesoleva määruse täitmiseks. Direktiivi 2007/46/EÜ XII lisa tuleks seepärast vastavalt muuta, et lisada sellised koguselised piirnormid.

| (6) | Direktiivis 96/53/EÜ on sätestatud suurimad lubatud massid, mida kohaldatakse ainult rahvusvahelises liikluses. Nimetatud direktiiviga lubatakse liikmesriikidel riigisisese liikluse puhul siiski jätkuvalt kohaldada siseriiklikke õigusakte. Seetõttu ei ole telgedele või telgede rühmale tehniliselt lubatava suurima täismassi ja tehniliselt lubatava suurima massi harmoneerimine liikmesriikidevahelises liikluses lühikese ajaga teostatav Sellest olenemata on maanteede infrastruktuuri ehitamist reguleerivate harmoneerimata eeskirjade olemasolu tõttu asjakohane nõuda, et liikmesriigid määraksid kindlaks nende sõidukite registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid, mida lubatakse direktiivi 96/53/EÜ kohaselt siseriiklikku liiklusse või rahvusvahelisse liiklusse, ning kehtestaksid sellise kindlaksmääramise menetluse. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivis 96/53/EÜ on sätestatud suurimad lubatud massid, mida kohaldatakse ainult rahvusvahelises liikluses. Nimetatud direktiiviga lubatakse liikmesriikidel riigisisese liikluse puhul siiski jätkuvalt kohaldada siseriiklikke õigusakte. Seetõttu ei ole telgedele või telgede rühmale tehniliselt lubatava suurima täismassi ja tehniliselt lubatava suurima massi harmoneerimine liikmesriikidevahelises liikluses lühikese ajaga teostatav Sellest olenemata on maanteede infrastruktuuri ehitamist reguleerivate harmoneerimata eeskirjade olemasolu tõttu asjakohane nõuda, et liikmesriigid määraksid kindlaks nende sõidukite registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid, mida lubatakse direktiivi 96/53/EÜ kohaselt siseriiklikku liiklusse või rahvusvahelisse liiklusse, ning kehtestaksid sellise kindlaksmääramise menetluse.

| (7) | Võttes arvesse sõidukite masside ja mõõtmetega seotud liidu õigusaktide rakendamisel saadud kogemusi, on vaja sätestada selgelt määratletud põhimõtted. Mõned neist põhimõtetest on juba määratletud direktiivides 97/27/EÜ ja 92/21/EMÜ. Järjepidevuse huvides on kohane need määratlused üle võtta ning vajaduse korral kohandada neid tehniliste ja teaduslike teadmistega. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse sõidukite masside ja mõõtmetega seotud liidu õigusaktide rakendamisel saadud kogemusi, on vaja sätestada selgelt määratletud põhimõtted. Mõned neist põhimõtetest on juba määratletud direktiivides 97/27/EÜ ja 92/21/EMÜ. Järjepidevuse huvides on kohane need määratlused üle võtta ning vajaduse korral kohandada neid tehniliste ja teaduslike teadmistega.

| (8) | Võttes arvesse, et käesolevas määruses on esitatud üksiksõiduki tegeliku massi määratlus, on segaduse vältimiseks vastavussertifikaadi täitmisel vajalik vastavalt muuta direktiivi 2007/46/EÜ IX lisa. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse, et käesolevas määruses on esitatud üksiksõiduki tegeliku massi määratlus, on segaduse vältimiseks vastavussertifikaadi täitmisel vajalik vastavalt muuta direktiivi 2007/46/EÜ IX lisa.

| (9) | Kuna valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (6) on rõhutatud vajadust parandada maanteesõidukite aerodünaamilisi omadusi ning uurimused on näidanud, et aerodünaamiliste seadmete kinnitamisega sõidukitele võib märkimisväärselt vähendada mootorsõidukite kütusetarbimist ja seega CO2 heitkoguseid, siis on oluline lubada selliste aerodünaamiliste seadmete kinnitamist sõidukitele. Võttes arvesse, et aerodünaamilised seadmed on lisandid, mis oma konstruktsiooni tõttu ulatuvad sõiduki kõige välimistest punktidest väljapoole, kas sõiduki taga või külgedel, tuleks need lisada seadmete või varustuse nimekirja, mida ei võeta kõige välimiste mõõtmete määramisel arvesse. Siiski on oluline piirata nende väljaulatuvust sõiduki taga või külgedel, nii et see ei kahjustaks liiklusohutust ning jääks võimalikuks erinevate transpordiliikide kombineerimine. Selleks vajalikud tehnilised nõuded tuleks sätestada käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(9)

Kuna valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (6) on rõhutatud vajadust parandada maanteesõidukite aerodünaamilisi omadusi ning uurimused on näidanud, et aerodünaamiliste seadmete kinnitamisega sõidukitele võib märkimisväärselt vähendada mootorsõidukite kütusetarbimist ja seega CO2 heitkoguseid, siis on oluline lubada selliste aerodünaamiliste seadmete kinnitamist sõidukitele. Võttes arvesse, et aerodünaamilised seadmed on lisandid, mis oma konstruktsiooni tõttu ulatuvad sõiduki kõige välimistest punktidest väljapoole, kas sõiduki taga või külgedel, tuleks need lisada seadmete või varustuse nimekirja, mida ei võeta kõige välimiste mõõtmete määramisel arvesse. Siiski on oluline piirata nende väljaulatuvust sõiduki taga või külgedel, nii et see ei kahjustaks liiklusohutust ning jääks võimalikuks erinevate transpordiliikide kombineerimine. Selleks vajalikud tehnilised nõuded tuleks sätestada käesolevas määruses.

| (10) | Saadaoleva tarkvaraga on võimalik kasutada virtuaalseid katsemeetodeid, mis põhinevad arvutipõhistel tehnikatel. Võttes arvesse, et selliste tehnikatega katsetamine on kulutõhusam ja vähem koormav, on asjakohane anda võimalus neid kasutada selleks, et kontrollida sõiduki suutlikkust manööverdada täielikult 360° trajektooril ning mõõta suurimat tagumist väljapööret sõiduki manööverdamisel trajektoori sees. Seetõttu on samuti oluline lisada käesolev määrus direktiivi 2007/46/EÜ XVI lisa õigustloovate aktide loetellu. |
| --- | --- |

(10)

Saadaoleva tarkvaraga on võimalik kasutada virtuaalseid katsemeetodeid, mis põhinevad arvutipõhistel tehnikatel. Võttes arvesse, et selliste tehnikatega katsetamine on kulutõhusam ja vähem koormav, on asjakohane anda võimalus neid kasutada selleks, et kontrollida sõiduki suutlikkust manööverdada täielikult 360° trajektooril ning mõõta suurimat tagumist väljapööret sõiduki manööverdamisel trajektoori sees. Seetõttu on samuti oluline lisada käesolev määrus direktiivi 2007/46/EÜ XVI lisa õigustloovate aktide loetellu.

| (11) | Selleks et tagada tüübikinnitussüsteemi korralik toimimine, on asjakohane ajakohastada direktiivi 2007/46/EÜ lisasid. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada tüübikinnitussüsteemi korralik toimimine, on asjakohane ajakohastada direktiivi 2007/46/EÜ lisasid.

| (12) | Seepärast tuleks direktiivi 2007/46/EÜ I, III, IX, XII ja XVI lisa vastavalt muuta. Kuna XII lisa sätted on piisavalt üksikasjalikud ega vaja ülevõtmist liikmesriikides, on asjakohane asendada see määrusega vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ artikli 39 lõikele 8. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks direktiivi 2007/46/EÜ I, III, IX, XII ja XVI lisa vastavalt muuta. Kuna XII lisa sätted on piisavalt üksikasjalikud ega vaja ülevõtmist liikmesriikides, on asjakohane asendada see määrusega vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ artikli 39 lõikele 8.

| (13) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesolevas määruses sätestatakse mootorsõidukite ja nende haagiste ELi tüübikinnituse nõuded seoses nende masside ja mõõtmetega.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse M-, N- ja O-kategooria mittekomplektsete, komplektsete ja komplekteeritud sõidukite suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks direktiivis 2007/46/EÜ ja määruses (EÜ) nr 661/2009 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

| 1) | „sõidukitüüp” – direktiivi 2007/46/EÜ II lisa B osas määratletud rühm sõidukeid; |
| --- | --- |

1)

„sõidukitüüp” – direktiivi 2007/46/EÜ II lisa B osas määratletud rühm sõidukeid;

| 2) | „standardvarustus” – sõiduki põhikonfiguratsioon, milles on olemas kõik funktsioonid, mis on nõutavad direktiivi 2007/46/EÜ IV lisas või XI lisas nimetatud õigusaktide kohaselt, sealhulgas kõik lisanduvad funktsioonid, millega ei kaasne konfiguratsiooni ega varustatuse taseme lisaspetsifikatsioone; |
| --- | --- |

2)

„standardvarustus” – sõiduki põhikonfiguratsioon, milles on olemas kõik funktsioonid, mis on nõutavad direktiivi 2007/46/EÜ IV lisas või XI lisas nimetatud õigusaktide kohaselt, sealhulgas kõik lisanduvad funktsioonid, millega ei kaasne konfiguratsiooni ega varustatuse taseme lisaspetsifikatsioone;

| 3) | „lisavarustus” – kõik standardvarustusse mittekuuluvad funktsioonid, mis on sõidukile paigaldatud tootja vastutusel ning mida klient saab tellida; |
| --- | --- |

3)

„lisavarustus” – kõik standardvarustusse mittekuuluvad funktsioonid, mis on sõidukile paigaldatud tootja vastutusel ning mida klient saab tellida;

| 4) | „töökorras sõiduki mass” tähendab






  a) | mootorsõiduki puhul:
  sõiduki mass, kui kütusepaak/-paagid on täidetud vähemalt 90 % ulatuses selle/nende mahust, sealhulgas juhi mass, kütuse ja vedelike mass, koos standardvarustusega, mis on paigaldatud vastavalt tootja spetsifikatsioonidele, ning kere, kabiini, haakeseade ja varuratta/-rataste mass, kui need on paigaldatud, ning samuti tööriistade mass; |
| --- | --- | --- |

4)

„töökorras sõiduki mass” tähendab

a)

mootorsõiduki puhul:

sõiduki mass, kui kütusepaak/-paagid on täidetud vähemalt 90 % ulatuses selle/nende mahust, sealhulgas juhi mass, kütuse ja vedelike mass, koos standardvarustusega, mis on paigaldatud vastavalt tootja spetsifikatsioonidele, ning kere, kabiini, haakeseade ja varuratta/-rataste mass, kui need on paigaldatud, ning samuti tööriistade mass;

| b) | haagise puhul:
  sõiduki mass, sealhulgas kütuse ja vedelike mass, koos standardvarustusega, mis on paigaldatud vastavalt tootja spetsifikatsioonidele, ning kere, lisahaakeseade/-seadmete, varuratta/-rataste mass, kui need on paigaldatud, ning tööriistade mass; |
| --- | --- |

b)

haagise puhul:

sõiduki mass, sealhulgas kütuse ja vedelike mass, koos standardvarustusega, mis on paigaldatud vastavalt tootja spetsifikatsioonidele, ning kere, lisahaakeseade/-seadmete, varuratta/-rataste mass, kui need on paigaldatud, ning tööriistade mass;

| 5) | „lisavarustuse mass” – varustuse mass, mida võib sõidukile paigaldada lisaks standardvarustusele vastavalt tootja spetsifikatsioonidele; |
| --- | --- |

5)

„lisavarustuse mass” – varustuse mass, mida võib sõidukile paigaldada lisaks standardvarustusele vastavalt tootja spetsifikatsioonidele;

| 6) | „sõiduki tegelik mass” – töökorras sõiduki mass, millele on lisatud üksiksõidukile paigaldatud lisavarustuse mass; |
| --- | --- |

6)

„sõiduki tegelik mass” – töökorras sõiduki mass, millele on lisatud üksiksõidukile paigaldatud lisavarustuse mass;

| 7) | „suurim tehniliselt lubatud täismass” (M) – suurim lubatud sõiduki mass, mis põhineb sõiduki konstruktsioonil ja tööomadustel; haagise või poolhaagise tehniliselt lubatud täismass on vedukile ülekantav staatiline mass, kui haagis on sõidukiga ühendatud; |
| --- | --- |

7)

„suurim tehniliselt lubatud täismass” (M) – suurim lubatud sõiduki mass, mis põhineb sõiduki konstruktsioonil ja tööomadustel; haagise või poolhaagise tehniliselt lubatud täismass on vedukile ülekantav staatiline mass, kui haagis on sõidukiga ühendatud;

| 8) | „autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass” (MC) – suurim lubatud liidendsõiduki mass koos ühe või mitme haagisega, mis põhineb selle konstruktsioonil ja tööomadustel, või suurim lubatud vedukist ja poolhaagisest koosneva liidendsõiduki mass; |
| --- | --- |

8)

„autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass” (MC) – suurim lubatud liidendsõiduki mass koos ühe või mitme haagisega, mis põhineb selle konstruktsioonil ja tööomadustel, või suurim lubatud vedukist ja poolhaagisest koosneva liidendsõiduki mass;

| 9) | „suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass” (TM) – ühe või mitme haagise suurim mass, mida võidakse pukseerida vedukiga ning mis vastab iga vedukiga ühendatud haagise telje või teljerühma kaudu maapinnale ülekantavale kogukoormusele; |
| --- | --- |

9)

„suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass” (TM) – ühe või mitme haagise suurim mass, mida võidakse pukseerida vedukiga ning mis vastab iga vedukiga ühendatud haagise telje või teljerühma kaudu maapinnale ülekantavale kogukoormusele;

| 10) | „telg” – kahe või enama mootori jõul liikuva või vabalt veereva ratta ühine pöörlemistelg, mis ühes või rohkemates segmentides asuvad samal tasapinnal risti sõiduki pikisuunalise keskjoonega; |
| --- | --- |

10)

„telg” – kahe või enama mootori jõul liikuva või vabalt veereva ratta ühine pöörlemistelg, mis ühes või rohkemates segmentides asuvad samal tasapinnal risti sõiduki pikisuunalise keskjoonega;

| 11) | „teljerühm” – teljed, mille teljevahe on piiratud direktiivi 96/53/EÜ I lisas viidatud teljevahega d ning mis toimivad vastastikku vedrustuse erilise konstruktsiooni tõttu; |
| --- | --- |

11)

„teljerühm” – teljed, mille teljevahe on piiratud direktiivi 96/53/EÜ I lisas viidatud teljevahega d ning mis toimivad vastastikku vedrustuse erilise konstruktsiooni tõttu;

| 12) | „üksiktelg” – telg, mida ei saa pidada teljerühma osaks; |
| --- | --- |

12)

„üksiktelg” – telg, mida ei saa pidada teljerühma osaks;

| 13) | „suurim tehniliselt lubatud teljekoormus (m)” – telje kaudu teepinnale avalduv sõiduki ja telje konstruktsioonil ning nende tööomadustel põhinev suurim lubatud staatiline vertikaalkoormus; |
| --- | --- |

13)

„suurim tehniliselt lubatud teljekoormus (m)” – telje kaudu teepinnale avalduv sõiduki ja telje konstruktsioonil ning nende tööomadustel põhinev suurim lubatud staatiline vertikaalkoormus;

| 14) | „suurim tehniliselt lubatud teljerühma koormus (μ)” – teljerühma kaudu teepinnale avalduv sõiduki ja teljerühma konstruktsioonil ning nende tööomadustel põhinev suurim lubatud staatiline vertikaalkoormus; |
| --- | --- |

14)

„suurim tehniliselt lubatud teljerühma koormus (μ)” – teljerühma kaudu teepinnale avalduv sõiduki ja teljerühma konstruktsioonil ning nende tööomadustel põhinev suurim lubatud staatiline vertikaalkoormus;

| 15) | „haakeseade” – mehaaniline seade ja selle osad, mis on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 55 (autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade tunnustamist käsitlevate ühtsete sätete kohta) (7) punktides 2.1–2.6 ning automaatse reguleerimisega haakeseadmed, mis on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 102 (ühtsed sätted, milles käsitletakse: I. automaatse reguleerimisega haakeseadme tüübikinnitust; II. sõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud automaatse reguleerimisega haakeseadme paigaldamisega) (8) punktis 2.1.1; |
| --- | --- |

15)

„haakeseade” – mehaaniline seade ja selle osad, mis on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 55 (autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade tunnustamist käsitlevate ühtsete sätete kohta) (7) punktides 2.1–2.6 ning automaatse reguleerimisega haakeseadmed, mis on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 102 (ühtsed sätted, milles käsitletakse: I. automaatse reguleerimisega haakeseadme tüübikinnitust; II. sõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud automaatse reguleerimisega haakeseadme paigaldamisega) (8) punktis 2.1.1;

| 16) | „haakepunkt” – veetava sõiduki haakeseadme ja veduki haakeseadme ühenduse keskpunkt; |
| --- | --- |

16)

„haakepunkt” – veetava sõiduki haakeseadme ja veduki haakeseadme ühenduse keskpunkt;

| 17) | „haakeseadme mass” – haakeseadme ja sõidukile haakeseadme kinnitamiseks vajalike osade mass; |
| --- | --- |

17)

„haakeseadme mass” – haakeseadme ja sõidukile haakeseadme kinnitamiseks vajalike osade mass;

| 18) | „haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud koormus”






  a) | veduki korral on see haakeseadme ja veduki konstruktsioonil põhinev mass, mis vastab veduki suurimale lubatud staatilisele vertikaalkoormusele haakepunktis (S või U väärtus); |
| --- | --- | --- |

18)

„haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud koormus”

a)

veduki korral on see haakeseadme ja veduki konstruktsioonil põhinev mass, mis vastab veduki suurimale lubatud staatilisele vertikaalkoormusele haakepunktis (S või U väärtus);

| b) | poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise korral on see haakeseadme ja haagise konstruktsioonil põhinev mass, mis vastab suurimale lubatud staatilisele vertikaalkoormusele, mis kantakse haakepunktis haagiselt üle vedukile (S või U väärtus); |
| --- | --- |

b)

poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise korral on see haakeseadme ja haagise konstruktsioonil põhinev mass, mis vastab suurimale lubatud staatilisele vertikaalkoormusele, mis kantakse haakepunktis haagiselt üle vedukile (S või U väärtus);

| 19) | „reisijate mass” – sõiduki kategooriast sõltuv nimimass, mis korrutatakse istmete arvuga, sealhulgas meeskonnaliikmete istmete (kui need on olemas) arvuga ning seisjate arvuga, arvestamata juhti; |
| --- | --- |

19)

„reisijate mass” – sõiduki kategooriast sõltuv nimimass, mis korrutatakse istmete arvuga, sealhulgas meeskonnaliikmete istmete (kui need on olemas) arvuga ning seisjate arvuga, arvestamata juhti;

| 20) | „juhi mass” – 75 kilogrammile vastav mass juhiistme võrdluspunktis; |
| --- | --- |

20)

„juhi mass” – 75 kilogrammile vastav mass juhiistme võrdluspunktis;

| 21) | „nimikoormus” – suurima tehniliselt lubatud täismassi ja sõidukorras sõiduki massi vahe, millele on liidetud reisijate ja lisavarustuse mass; |
| --- | --- |

21)

„nimikoormus” – suurima tehniliselt lubatud täismassi ja sõidukorras sõiduki massi vahe, millele on liidetud reisijate ja lisavarustuse mass;

| 22) | „pikkus” – ISO standardi 612:1978 punktides 6.1.1, 6.1.2 ja 6.1.3 määratletud mõõde; see määratlus kehtib ka kahest või enamast osast moodustatud liigendsõiduki puhul; |
| --- | --- |

22)

„pikkus” – ISO standardi 612:1978 punktides 6.1.1, 6.1.2 ja 6.1.3 määratletud mõõde; see määratlus kehtib ka kahest või enamast osast moodustatud liigendsõiduki puhul;

| 23) | „laius” – ISO standardi 612:1978 punktis 6.2 määratletud mõõde; |
| --- | --- |

23)

„laius” – ISO standardi 612:1978 punktis 6.2 määratletud mõõde;

| 24) | „kõrgus” – ISO standardi 612:1978 punktis 6.3 määratletud mõõde; |
| --- | --- |

24)

„kõrgus” – ISO standardi 612:1978 punktis 6.3 määratletud mõõde;

| 25) | „teljevahe”:






  a) | ISO standardi 612:1978 punktis 6.4.1 määratletud mõõde; |
| --- | --- | --- |

25)

„teljevahe”:

a)

ISO standardi 612:1978 punktis 6.4.1 määratletud mõõde;

| b) | üheteljelise kesktelghaagise puhul on see horisontaalkaugus haakepunkti vertikaaltelje ja telje keskpunkti vahel; |
| --- | --- |

b)

üheteljelise kesktelghaagise puhul on see horisontaalkaugus haakepunkti vertikaaltelje ja telje keskpunkti vahel;

| c) | mitmeteljelise kesktelghaagise puhul on see horisontaalkaugus haakeseadise vertikaaltelje ja esimese telje keskpunkti vahel; |
| --- | --- |

c)

mitmeteljelise kesktelghaagise puhul on see horisontaalkaugus haakeseadise vertikaaltelje ja esimese telje keskpunkti vahel;

| 26) | „telgedevaheline kaugus” – rohkem kui kaheteljelise sõiduki puhul on see standardi ISO 612:1978 punktis 6.4 viidatud kahe järjestikuse telje vaheline kaugus; kui sõidukil on ainult kaks telge või on tegemist poolhaagise, täishaagise või jäiga haakeseadmega haagisega, siis tähendab standardi ISO 612:1978 punktis 6.4.2 viidatud telgedevaheline kaugus teljevahet, nagu see on määratletud mõistete punktis 25; |
| --- | --- |

26)

„telgedevaheline kaugus” – rohkem kui kaheteljelise sõiduki puhul on see standardi ISO 612:1978 punktis 6.4 viidatud kahe järjestikuse telje vaheline kaugus; kui sõidukil on ainult kaks telge või on tegemist poolhaagise, täishaagise või jäiga haakeseadmega haagisega, siis tähendab standardi ISO 612:1978 punktis 6.4.2 viidatud telgedevaheline kaugus teljevahet, nagu see on määratletud mõistete punktis 25;

| 27) | „rööbe” – ISO standardi 612:1978 punktis 6.5 viidatud vahemaa; |
| --- | --- |

27)

„rööbe” – ISO standardi 612:1978 punktis 6.5 viidatud vahemaa;

| 28) | „sadula ettenihe” – ISO standardi 612:1978 punktis 6.19.2 viidatud vahemaa, võttes arvesse sama standardi punktis 6.19 viidatud märkust; |
| --- | --- |

28)

„sadula ettenihe” – ISO standardi 612:1978 punktis 6.19.2 viidatud vahemaa, võttes arvesse sama standardi punktis 6.19 viidatud märkust;

| 29) | „poolhaagise esikinnituse raadius” – horisontaalkaugus veopoldi telje ja poolhaagise eesmise serva mis tahes punkti vahel; |
| --- | --- |

29)

„poolhaagise esikinnituse raadius” – horisontaalkaugus veopoldi telje ja poolhaagise eesmise serva mis tahes punkti vahel;

| 30) | „esiülend” – horisontaalkaugus poolhaagise esimest telge või veopoldi telge läbiva vertikaaltasapinna ja sõiduki kõige eesmise punkti vahel; |
| --- | --- |

30)

„esiülend” – horisontaalkaugus poolhaagise esimest telge või veopoldi telge läbiva vertikaaltasapinna ja sõiduki kõige eesmise punkti vahel;

| 31) | „tagaülend” – horisontaalkaugus poolhaagise viimast tagatelge läbiva vertikaaltasapinna ja sõiduki kõige tagumise punkti vahel; kui sõidukile on paigaldatud mitte-eemaldatav haakeseadis, siis on sõiduki kõige tagumiseks punktiks haakepunkt; |
| --- | --- |

31)

„tagaülend” – horisontaalkaugus poolhaagise viimast tagatelge läbiva vertikaaltasapinna ja sõiduki kõige tagumise punkti vahel; kui sõidukile on paigaldatud mitte-eemaldatav haakeseadis, siis on sõiduki kõige tagumiseks punktiks haakepunkt;

| 32) | „laadimisruumi pikkus” – vahemaa lastiruumi kõige eesmisest sisemisest punktist kuni kõige tagumise sisemise punktini, mida mõõdetakse horisontaalselt sõiduki pikitasapinnal; |
| --- | --- |

32)

„laadimisruumi pikkus” – vahemaa lastiruumi kõige eesmisest sisemisest punktist kuni kõige tagumise sisemise punktini, mida mõõdetakse horisontaalselt sõiduki pikitasapinnal;

| 33) | „tagumine väljapööre” – vahemaa tegelike kõige kaugemate punktide vahel, milleni sõiduki tagumine osa ulatub manööverdades vastavalt käesoleva määruse I lisa B osa 7. jao või C osa 6. jao tingimustele; |
| --- | --- |

33)

„tagumine väljapööre” – vahemaa tegelike kõige kaugemate punktide vahel, milleni sõiduki tagumine osa ulatub manööverdades vastavalt käesoleva määruse I lisa B osa 7. jao või C osa 6. jao tingimustele;

| 34) | „teljetõsteseade” – sõidukile paigaldatud mehhanism, mille eesmärk on telge maapinnalt üles tõsta või maapinnale langetada; |
| --- | --- |

34)

„teljetõsteseade” – sõidukile paigaldatud mehhanism, mille eesmärk on telge maapinnalt üles tõsta või maapinnale langetada;

| 35) | „ülestõstetav telg” – telg, mida võib tavapärasest asendist teljetõsteseadmega tõsta või uuesti alla lasta; |
| --- | --- |

35)

„ülestõstetav telg” – telg, mida võib tavapärasest asendist teljetõsteseadmega tõsta või uuesti alla lasta;

| 36) | „koormatav telg” – telg, mille koormust saab muuta ilma telge teljetõsteseadmega üles tõstmata; |
| --- | --- |

36)

„koormatav telg” – telg, mille koormust saab muuta ilma telge teljetõsteseadmega üles tõstmata;

| 37) | „õhkvedrustus” – vedrustussüsteem, mille vedrustusefekt saavutatakse vähemalt 75 % ulatuses õhkvedrude abil; |
| --- | --- |

37)

„õhkvedrustus” – vedrustussüsteem, mille vedrustusefekt saavutatakse vähemalt 75 % ulatuses õhkvedrude abil;

| (38) | „busside klassid” – sõidukid, mis on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 107 (M2- või M3-kategooria sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses nimetatud sõidukite üldehitusega) (9) punktides 2.1.1 ja 2.1.2; |
| --- | --- |

(38)

„busside klassid” – sõidukid, mis on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 107 (M2- või M3-kategooria sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses nimetatud sõidukite üldehitusega) (9) punktides 2.1.1 ja 2.1.2;

| (39) | „liigendsõiduk” – M2- või M3-kategooria sõiduk, mis on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja 107 punktis 2.1.3; |
| --- | --- |

(39)

„liigendsõiduk” – M2- või M3-kategooria sõiduk, mis on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja 107 punktis 2.1.3;

| (40) | „jagamatu veos” – koorem, mida ei saa maanteel transportimiseks lahutada kaheks või rohkemaks koormaks ilma liigsete kulude ja riskita seda rikkuda ja mis oma massi või mõõtmete tõttu ei ole transporditav sõidukiga, mille massid ja mõõtmed vastavad liikmesriigis kehtestatud suurimatele lubatud massidele ja mõõtmetele. |
| --- | --- |

(40)

„jagamatu veos” – koorem, mida ei saa maanteel transportimiseks lahutada kaheks või rohkemaks koormaks ilma liigsete kulude ja riskita seda rikkuda ja mis oma massi või mõõtmete tõttu ei ole transporditav sõidukiga, mille massid ja mõõtmed vastavad liikmesriigis kehtestatud suurimatele lubatud massidele ja mõõtmetele.

Artikkel 3

Tootjate kohustused

1.   Tootja määrab iga sõidukitüübi iga versiooni puhul, olenemata sõiduki komplekteerituse astmest, järgmised massid:

| a) | suurim tehniliselt lubatud täismass; |
| --- | --- |

a)

suurim tehniliselt lubatud täismass;

| b) | autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass; |
| --- | --- |

b)

autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass;

| c) | suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass; |
| --- | --- |

c)

suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass;

| d) | suurim tehniliselt lubatud teljekoormus või suurim tehniliselt lubatud teljerühma koormus; |
| --- | --- |

d)

suurim tehniliselt lubatud teljekoormus või suurim tehniliselt lubatud teljerühma koormus;

| e) | suurimad tehniliselt lubatud massid haakepunktis/-punktides, võttes arvesse, olenevalt asjaoludest, sõidukile paigaldatud või paigaldamiseks sobivate haakeseadmete tehnilisi omadusi. |
| --- | --- |

e)

suurimad tehniliselt lubatud massid haakepunktis/-punktides, võttes arvesse, olenevalt asjaoludest, sõidukile paigaldatud või paigaldamiseks sobivate haakeseadmete tehnilisi omadusi.

2.   Lõikes 1 nimetatud masside määramisel võtab tootja arvesse parimat inseneritava ja parimaid kättesaadavaid tehnilisi teadmisi, et vähendada mehaaniliste rikete ohtu, eelkõige materjali väsimisest tulenevaid ohte, ning et hoida ära teede infrastruktuuri kahjustamist.

3.   Lõikes 1 nimetatud masside määramisel võtab tootja arvesse sõiduki suurimat konstruktsioonilist kiirust.

Kui tootja on varustanud sõiduki kiiruspiirikuga, siis on sõiduki suurim konstruktsiooniline kiirus kiiruspiirikuga lubatud suurim kiirus.

4.   Lõikes 1 nimetatud masside määramisel ei kehtesta tootja sõidukite kasutamisele piiranguid, välja arvatud piirangud rehvide kandevõimele, mida saab kohandada vastavalt konstruktsioonilisele kiirusele, nagu on lubatud ÜRO Euroopa majanduskomisjoni eeskirjas nr 54 („Ühtsed sätted kommertsveokite ja nende haagiste õhkrehvide tüübikinnituste kohta”) (10) ning komisjoni määruse (EL) nr 458/2011 (11) II lisa punktis 5.

5.   Mittekomplektsete sõidukite puhul, sealhulgas sadulveokid, mida tuleb edasi komplekteerida, esitab tootja kogu asjakohase teabe järgmise etapi tootjale, nii et käesoleva määruse nõudeid jätkuvalt täidetaks.

Esimese lõigu kohaldamisel määrab tootja koormuse summale vastava massi raskuskeskme asukoha.

6.   M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria mittekomplektsed sõidukid, millele ei ole paigaldatud keret, tuleb projekteerida selliselt, et järgnevad tootjad saaksid täita I lisa B osa 7. ja 8. jao ning C osa 6. ja 7. jao nõudeid.

Artikkel 4

Sätted, mis käsitlevad sõidukitüübile EÜ tüübikinnituse andmist seoses sõiduki masside ja mõõtmetega

1.   Valmistaja või tema esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse sõidukitüübile EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses sõiduki masside ja mõõtmetega.

2.   Taotlus koostatakse vastavalt V lisa A osas esitatud teatise näidisele.

3.   Massijaotuse arvutamise eesmärgil esitab tootja tüübikinnitusasutusele sõidukitüübi iga tehnilise konfiguratsiooni kohta, nagu on määratud väärtustega V lisa asjakohastes punktides, vajaliku teabe järgmiste masside kindlakstegemiseks:

| a) | suurim tehniliselt lubatud täismass; |
| --- | --- |

a)

suurim tehniliselt lubatud täismass;

| b) | suurim tehniliselt lubatud telgedele või teljerühmale rakenduv koormus; |
| --- | --- |

b)

suurim tehniliselt lubatud telgedele või teljerühmale rakenduv koormus;

| c) | suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass; |
| --- | --- |

c)

suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass;

| d) | haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud koormus; |
| --- | --- |

d)

haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud koormus;

| e) | autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass. |
| --- | --- |

e)

autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass.

Teave esitatakse tabeli kujul või muus sobivas formaadis kokkuleppel tüübikinnitusasutusega.

4.   Kui lisavarustus mõjutab märkimisväärselt sõiduki masse ja mõõtmeid, siis esitab tootja tehnilisele teenistusele sõidukile paigaldatava lisavarustuse asukoha, massi ja raskuskeskme geomeetrilise asukoha telgede suhtes.

5.   Kui lisavarustus koosneb mitmest eri osast, mis asuvad sõiduki eri kohtades, siis võib tootja erandina lõikest 4 esitada tehnilisele teenistusele ainult lisavarustuse massi jaotuse telgedele.

6.   Telgede rühma puhul esitab tootja kogu telgede rühmale rakenduva massi jaotuse telgede vahel.

Vajaduse korral esitab tootja jaotumise valemid või asjakohased graafikud.

7.   Kui tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus peab seda vajalikuks, nõuavad nad, et tootja teeb inspekteerimiseks kättesaadavaks kinnitatava tüübi representatiivsõiduki.

8.   Sõiduki tootja võib esitada tüübikinnitusasutusele taotluse, et vedrustus tunnistataks samaväärsuseks õhkvedrustusega.

Tüübikinnitusasutus tunnistab vedrustuse samaväärseks õhkvedrustusega, kui on täidetud III lisa nõuded.

Kui tehniline teenistus tunnistab samaväärsust, annab ta välja katsetunnistuse. Tüübikinnitusasutus lisab katsetunnistuse ja vedrustuse tehnilise kirjelduse EÜ tüübikinnitustunnistuse juurde.

9.   Kui käesoleva määruse I ja IV lisas sätestatud nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus tüübikinnituse vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonisüsteemile.

Liikmesriik ei tohi anda sama numbrit ühelegi teisele sõidukitüübile.

10.   Lõike 9 kohaldamisel väljastab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnitustunnistuse, mis on koostatud vastavalt V lisa B osas esitatud näidisele.

11.   I lisa 2. liites viidatud lubatud kõrvalekallet kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ artikli 12 lõike 2 kohaldamisel.

Artikkel 5

Suurimad lubatud massid registreerimisel/kasutuses

1.   Käesoleva määruse alusel tüübikinnituse saanud sõidukite registreerimisel ja kasutuselevõtmisel määravad riiklikud asutused sõidukitüübi iga variandi ja versiooni puhul kõik järgmised massid, mis on direktiivi 96/53/EÜ kohaselt lubatud riigisiseseks või rahvusvaheliseks liikluseks:

| a) | registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass; |
| --- | --- |

a)

registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass;

| b) | registreerimisel/kasutuses lubatud suurim telje (telgede) mass; |
| --- | --- |

b)

registreerimisel/kasutuses lubatud suurim telje (telgede) mass;

| c) | registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühma mass; |
| --- | --- |

c)

registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühma mass;

| d) | registreerimisel/kasutuses lubatud suurim pukseeritav mass; |
| --- | --- |

d)

registreerimisel/kasutuses lubatud suurim pukseeritav mass;

| e) | registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass. |
| --- | --- |

e)

registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass.

Riiklikud ametiasutused kehtestavad esimeses lõigus nimetatud registreerimisel/kasutuses lubatud suurimate masside määramise korra. Nad nimetavad nende masside määramiseks pädeva asutuse ja määravad, milline teave tuleb neile asutustele esitada.

2.   Lõikes 1 nimetatud korra kohaselt määratud lubatud massid registreerimisel/kasutuses ei tohi ületada artikli 3 lõikes 1 viidatud suurimaid masse.

3.   Pädev asutus konsulteerib tootjaga seoses massi jaotusega telgedele või teljerühmadele, et tagada sõiduki süsteemide, eelkõige pidurdus- ja juhtimissüsteemi nõuetekohane toimimine.

4.   Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimate masside määramisel peavad riiklikud ametiasutused tagama, et direktiivi 2007/46/EÜ IV ja XI lisas loetletud õigusaktide nõuded oleksid jätkuvalt täidetud.

5.   Kui riiklikud ametiasutused teevad järelduse, et direktiivi 2007/46/EÜ IV ja XI lisas loetletud ühe õigusakti nõudeid ei täideta, välja arvatud käesoleva määruse nõuded, nõuavad nad, et tüübikinnitusasutus, kes andis asjaomase õigusakti alusel esmase tüübikinnituse, teeks uued katsed ja annaks olukorrast olenevalt uue tüübikinnituse või tüübikinnituse laienduse.

Artikkel 6

Erandid

1.   Ilma, et see piiraks direktiivi 96/53/EÜ artikli 4 lõike 3 kohaldamist, võib anda EÜ tüübikinnituse sõidukitele, mille mõõtmed ületavad käesoleva määrusega nõutud mõõtmed, kui need sõidukid on ette nähtud jagamatu veose vedamiseks. Sellisel juhul näidatakse tüübikinnitustunnistuses ja vastavustunnistuses selgelt, et sõiduk on ette nähtud ainult jagamatute veoste vedamiseks.

2.   Liikmesriigid võivad direktiivi 2007/46/EÜ artiklite 23 ja 24 alusel anda kinnituse sõidukitele, mis ületavad käesoleva määruse I lisa B, C ja D osade punktis 1.1 sätestatud suurimad lubatud mõõtmed.

Direktiivi 2007/46/EÜ artikli 23 alusel antud tüübikinnituste puhul kohaldatakse selle direktiivi XII lisa A osa 3. jaos sätestatud koguselised piirangud.

Artikkel 7

Üleminekusätted

1.   Riiklikud ametiasutused lubavad enne määruse (EÜ) nr 661/2009 artikli 13 lõikes 2 osutatud kuupäeva tüübikinnituse saanud sõidukite müümist ja kasutuselevõtmist ning jätkavad laienduse andmist kinnitustele, mis on saadud direktiivide 92/21/EMÜ ja 97/27/EÜ alusel.

2.   Erandina lõikest 1 kaotavad direktiivi 97/27/EÜ artikli 7 alusel antud EÜ tüübikinnitused kehtivuse määruse (EÜ) nr 661/2009 artikli 19 lõikes 1 nimetatud kuupäeval.

Siiski võivad liikmesriigid kooskõlas direktiivi 2007/46/EÜ artikliga 27 tootja nõudmisel registreerida seerialõpu sõidukeid, mille EÜ tüübikinnitus ei ole enam kehtiv, ja lubada nende müüki ja kasutuselevõtmist.

3.   Alates 10. jaanuarist 2014 annavad tootjad välja käesoleva määrusega kooskõlas olevad vastavustunnistused.

Kuni 9. jaanuarini 2014 näitavad nad sõiduki tegeliku massi vastavustunnistuse kandes 52, kui see ei ole näidatud vastavustunnistuse mõnes muus kandes.

Artikkel 8

Direktiivi 2007/46/EÜ muudatused

Direktiivi 2007/46/EÜ I, III, IX ja XVI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VI lisale.

Direktiivi 2007/46/EÜ XII lisa asendatakse käesoleva määruse VII lisaga.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse uute sõidukitüüpide suhtes, millele antakse tüübikinnitus alates 1. novembrist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 200, 31.7.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

2

(3)  EÜT L 129, 14.5.1992, lk 1.

3

(4)  EÜT L 233, 25.8.1997, lk 1.

4

(5)  EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59.

5

(6)  (KOM(2011) 144).

6

(7)  ELT L 227, 28.8.2010, lk 1.

7

(8)  ELT L 351, 20.12.2008, lk 44.

8

(9)  ELT L 255, 29.9.2010, lk 1.

9

(10)  ELT L 183, 11.7.2008, lk 41.

10

(11)  ELT L 124, 13.5.2011, lk 11.

11

---

LISADE SISUKORD

| I lisa | A OSA | : | M1- ja N1-kategooria sõidukite tehnilised nõuded |
| --- | --- | --- | --- |
| B OSA | : | M2- ja M3-kategooria sõidukite tehnilised nõuded |
| C OSA | : | N2- ja N3-kategooria sõidukite tehnilised nõuded |
| D OSA | : | O-kategooria sõidukite tehnilised nõuded |

I lisa

A OSA

:

M1- ja N1-kategooria sõidukite tehnilised nõuded

B OSA

:

M2- ja M3-kategooria sõidukite tehnilised nõuded

C OSA

:

N2- ja N3-kategooria sõidukite tehnilised nõuded

D OSA

:

O-kategooria sõidukite tehnilised nõuded

| 1. liide | Seadmete ja varustuse nimekiri, mida ei ole vaja arvesse võtta väliste mõõtude määramisel |
| --- | --- |
| 2. liide | Lubatud kõrvalekalded tüübikinnituse ja toote vastavuse jaoks |
| 3. liide | Manööverdamisvõimega seotud näitajad |

1. liide

Seadmete ja varustuse nimekiri, mida ei ole vaja arvesse võtta väliste mõõtude määramisel

2. liide

Lubatud kõrvalekalded tüübikinnituse ja toote vastavuse jaoks

3. liide

Manööverdamisvõimega seotud näitajad

II lisa

Maastikusõidukite tõusuvõime

III lisa

Tingimused vedrustuse võrdväärsuseks õhkvedrustusega

IV lisa

Tehnilised nõuded ülestõstetava või koormatava telje paigaldamiseks sõidukile

V lisa

| A OSA | : | teatis |
| --- | --- | --- |
| B OSA | : | EÜ tüübikinnitustunnistus |

A OSA

:

teatis

B OSA

:

EÜ tüübikinnitustunnistus

VI lisa

Direktiivi 2007/46/EÜ I, III, IX ja XVI lisa muudatused

VII lisa

Direktiivi 2007/46/EÜ XII lisa

I LISA

TEHNILISED NÕUDED

A   OSA

M1- ja N1-kategooria sõidukid

1.   Suurimad lubatud mõõtmed

| 1.1. | Mõõtmed ei tohi ületada järgmisi väärtusi:






  1.1.1. | Pikkus: 12,00 m |
| --- | --- | --- |

1.1.

Mõõtmed ei tohi ületada järgmisi väärtusi:

1.1.1.

Pikkus: 12,00 m

| 1.1.2. | Laius:








  a) | : | M1 | : | 2,55 m |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | N1 | : | 2,55 m |
| c) | : | N1 | : | 2,60 m sõidukite puhul, millele on paigaldatud vähemalt 45 mm paksuste isoleeritud seintega kere, nagu on viidatud direktiivi 2007/46/EÜ II lisa C osa 2. liites. |

1.1.2.

Laius:

a)

:

M1

:

2,55 m

b)

:

N1

:

2,55 m

c)

:

N1

:

2,60 m sõidukite puhul, millele on paigaldatud vähemalt 45 mm paksuste isoleeritud seintega kere, nagu on viidatud direktiivi 2007/46/EÜ II lisa C osa 2. liites.

| 1.1.3. | Kõrgus: 4,00 m |
| --- | --- |

1.1.3.

Kõrgus: 4,00 m

| 1.2. | Pikkuse, laiuse ja kõrguse mõõtmisel peavad sõidukid olema töökorras sõiduki massiga ning paigutatud horisontaalsele tasapinnale, rehvid täis pumbatud tootja poolt soovitatud rõhuni. |
| --- | --- |

1.2.

Pikkuse, laiuse ja kõrguse mõõtmisel peavad sõidukid olema töökorras sõiduki massiga ning paigutatud horisontaalsele tasapinnale, rehvid täis pumbatud tootja poolt soovitatud rõhuni.

| 1.3. | Pikkuse, laiuse ja kõrguse määramisel ei võeta arvesse ainult käesoleva lisa 1. liites nimetatud seadmeid ja varustust. |
| --- | --- |

1.3.

Pikkuse, laiuse ja kõrguse määramisel ei võeta arvesse ainult käesoleva lisa 1. liites nimetatud seadmeid ja varustust.

2.   Massijaotus

2.1.   Suurimate tehniliselt lubatud teljekoormuste summa ei tohi olla väiksem kui sõiduki suurim tehniliselt lubatud täismass.

2.2.   Sõiduki suurim tehniliselt lubatud täismass ei tohi olla väiksem töökorras sõiduki massist, millele on lisatud reisijate mass, lisavarustuse mass ja haakeseadme mass, kui see pole arvatud töökorras sõiduki massi sisse.

2.3.   Kui sõiduk on koormatud suurima tehniliselt lubatud täismassini, ei tohi igale teljele rakenduv koormus ületada suurimat tehniliselt sellele teljele lubatud teljekoormust.

2.4.   Kui sõiduk on koormatud suurima tehniliselt lubatud täismassini, ei tohi esiteljele rakenduv koormus olla vähem kui 30 % sõiduki suurimast tehniliselt lubatud täismassist.

2.4.1.   Kui sõiduk on koormatud suurima tehniliselt lubatud täismassini, millele on lisatud haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass, ei tohi esiteljele rakenduv koormus olla vähem kui 20 % sõiduki suurimast tehniliselt lubatud täismassist.

2.5.   Juhul, kui sõidukil on eemaldatavaid istmeid, viiakse tõendamine läbi nii, et paigaldatud on maksimaalne arv istmeid.

2.6.   Punktide 2.2, 2.3 ja 2.4 nõuete tõendamiseks:

| a) | tuleb istmed reguleerida selliselt, nagu on kirjeldatud punktis 2.6.1; |
| --- | --- |

a)

tuleb istmed reguleerida selliselt, nagu on kirjeldatud punktis 2.6.1;

| b) | jaotatakse reisijate massid, nimikoormus ja lisavarustuse mass selliselt, nagu on kirjeldatud punktides 2.6.2–2.6.4.2.3. |
| --- | --- |

b)

jaotatakse reisijate massid, nimikoormus ja lisavarustuse mass selliselt, nagu on kirjeldatud punktides 2.6.2–2.6.4.2.3.

2.6.1.   Istme reguleerimine

2.6.1.1.   Kui istmed on reguleeritavad, asetatakse need kõige tagumisse asendisse.

2.6.1.2.   Kui istmel on olemas ka täiendavad reguleerimisvõimalused (vertikaalne reguleerimine, kallutamine, seljatoe reguleerimine jne), tuleb iste reguleerida tootja poolt ettenähtud viisil.

2.6.1.3.   Kui tegemist on vedrustusega istmetega, tuleb need lukustada tootja poolt ettenähtud asendisse.

2.6.2.   Reisijate masside jaotus

2.6.2.1.   Iga reisijat esindav mass on 75 kg.

2.6.2.2.   Iga reisijat esindav mass asetatakse istme võrdluspunkti (R-punkti).

2.6.2.3.   Erisõiduki puhul kohaldatakse punkti 2.6.2.2 nõudeid mutatis mutandis (nt kanderaamil lamava vigastatud isiku mass kiirabiauto puhul).

2.6.3.   Lisavarustuse massi jaotus

2.6.3.1.   Lisavarustuse mass jaotatakse vastavalt tootja määratlusele.

2.6.4.   Nimikoormuse jaotus

2.6.4.1.   M1-kategooria sõidukid

| 2.6.4.1.1. | M1-kategooria sõidukite puhul jaotatakse nimikoormus tehnilise teenistuse nõusolekul vastavalt tootja spetsifikatsioonidele. |
| --- | --- |

2.6.4.1.1.

M1-kategooria sõidukite puhul jaotatakse nimikoormus tehnilise teenistuse nõusolekul vastavalt tootja spetsifikatsioonidele.

| 2.6.4.1.2. | Autoelamute puhul peab vähim nimikoormus (PM) vastama järgmisele nõudele:

  ,
  kus






  n | on reisijate suurim arv pluss juht ning |
| --- | --- | --- |
| L | on sõiduki kogupikkus meetrites. |

2.6.4.1.2.

Autoelamute puhul peab vähim nimikoormus (PM) vastama järgmisele nõudele:

Formula,

kus

n

on reisijate suurim arv pluss juht ning

L

on sõiduki kogupikkus meetrites.

2.6.4.2.   N1-kategooria sõidukid

| 2.6.4.2.1. | Kerega sõidukite puhul tuleb nimikoormus jaotada ühtlaselt lasti alusele. |
| --- | --- |

2.6.4.2.1.

Kerega sõidukite puhul tuleb nimikoormus jaotada ühtlaselt lasti alusele.

| 2.6.4.2.2. | Kereta sõidukite puhul (nt sadulveokid) nimetab tootja nimikoormuse raskuskeskme äärmised lubatud asukohad, kusjuures nimikoormusele on lisatud kaupade mahutamiseks ettenähtud varustus (st kere või tsistern vm) (nt 0,50 m kuni 1,30 m eespool esimest tagatelge). |
| --- | --- |

2.6.4.2.2.

Kereta sõidukite puhul (nt sadulveokid) nimetab tootja nimikoormuse raskuskeskme äärmised lubatud asukohad, kusjuures nimikoormusele on lisatud kaupade mahutamiseks ettenähtud varustus (st kere või tsistern vm) (nt 0,50 m kuni 1,30 m eespool esimest tagatelge).

| 2.6.4.2.3. | Sõidukite puhul, millele on ette nähtud sadulseade, esitab tootja vähima ja suurima sadula ettenihke. |
| --- | --- |

2.6.4.2.3.

Sõidukite puhul, millele on ette nähtud sadulseade, esitab tootja vähima ja suurima sadula ettenihke.

2.7.   Täiendavad nõuded sõidukitele, mis võivad vedada haagist

2.7.1.   Punktides 2.2, 2.3 ja 2.4 esitatud nõudeid kohaldatakse võttes arvesse haakeseadme massi ja haakepunktile mõjuvat suurimat tehniliselt lubatud massi.

2.7.2.   Ilma, et see piiraks punkti 2.4 nõuete kohaldamist, võib tagatelje (tagatelgede) suurimat tehniliselt lubatud teljekoormust ületada kuni 15 %.

2.7.2.1.   Kui tagatelje (tagatelgede) suurimat tehniliselt lubatud teljekoormust ületatakse kuni 15 %, kohaldatakse komisjoni määruse (EL) nr 458/2011 (1) II lisa punkti 5.2.

2.7.2.2.   Liikmesriikides, kus see on lubatud liikluseeskirjades, võib tootja osutada asjakohases kaasnevas dokumendis, nagu omaniku käsiraamat või hooldusraamat, et sõiduki suurimat tehniliselt lubatud täismassi võib ületada kuni 10 % või 100 kg, olenevalt sellest, kumb väärtus on väiksem.

Seda lubatud varu kohaldatakse ainult haagise vedamisel punktis 2.7.2.1 ettenähtud tingimustel, juhul kui töökiirus on piiratud 100 km/h või vähemaga.

3.   Pukseeritav mass ja haakeseadisele rakenduv koormus

3.1.   Suurima tehniliselt lubatud pukseeritava massi puhul kohaldatakse järgmisi nõudeid.

3.1.1.   Sõidupiduriga varustatud haagis

| 3.1.1.1. | Sõiduki suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass peab olema madalaim järgmistest väärtuste seast:






  a) | suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass, mis põhineb sõiduki ehitusel ja haakeseadme tugevusel; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.1.

Sõiduki suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass peab olema madalaim järgmistest väärtuste seast:

a)

suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass, mis põhineb sõiduki ehitusel ja haakeseadme tugevusel;

| b) | veduki suurim tehniliselt lubatud täismass; |
| --- | --- |

b)

veduki suurim tehniliselt lubatud täismass;

| c) | direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud maastikusõidukite puhul 1,5-kordne veduki suurim tehniliselt lubatud täismass; |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud maastikusõidukite puhul 1,5-kordne veduki suurim tehniliselt lubatud täismass;

| 3.1.1.2. | siiski ei tohi suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ületada 3 500 kg. |
| --- | --- |

3.1.1.2.

siiski ei tohi suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ületada 3 500 kg.

3.1.2.   Sõidupidurita haagis

| 3.1.2.1. | Lubatud pukseeritav mass peab olema madalaim järgmiste väärtuste seast:






  a) | suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass, mis põhineb sõiduki ehitusel ja haakeseadme tugevusel; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.1.

Lubatud pukseeritav mass peab olema madalaim järgmiste väärtuste seast:

a)

suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass, mis põhineb sõiduki ehitusel ja haakeseadme tugevusel;

| b) | pool töökorras veduki massist. |
| --- | --- |

b)

pool töökorras veduki massist.

| 3.1.2.2. | Suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ei tohi ületada 750 kg. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ei tohi ületada 750 kg.

3.2.   Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass ei või olla vähem kui 4 % suurimast lubatavast pukseeritavast massist ning mitte vähem kui 25 kg.

3.3.   Tootja peab omaniku käsiraamatus ära näitama haakepunktile mõjuva suurima tehniliselt lubatud massi, veduki haakeseadise kinnituspunktid ja haakepunkti suurima lubatud tagaülendi.

3.4.   Suurimat tehniliselt lubatud pukseeritavat massi ei määrata reisijate arvu alusel.

4.   Autorongi mass

Autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass ei tohi ületada suurima tehniliselt lubatud täismassi ja suurima tehniliselt lubatud pukseeritava massi summat.

Formula

5.   Paigaltvõtuomadused kallakul

| 5.1. | Veduk peab suutma autorongi paigalt võtta 12 % kallakul viis korda viie minuti sees. |
| --- | --- |

5.1.

Veduk peab suutma autorongi paigalt võtta 12 % kallakul viis korda viie minuti sees.

| 5.2. | Punktis 5.1 kirjeldatud katse tegemiseks tuleb veduk ja haagis koormata selliselt, et saavutataks autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass. |
| --- | --- |

5.2.

Punktis 5.1 kirjeldatud katse tegemiseks tuleb veduk ja haagis koormata selliselt, et saavutataks autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass.

B   OSA

M2- ja M3-kategooria sõidukid

1.   Suurimad lubatud mõõtmed

| 1.1. | Mõõtmed ei tohi ületada järgmisi väärtusi.






  1.1.1. | Pikkus






  a) | Kahe telje ja ühe osaga sõiduk: 13,50 m |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

Mõõtmed ei tohi ületada järgmisi väärtusi.

1.1.1.

Pikkus

a)

Kahe telje ja ühe osaga sõiduk: 13,50 m

| b) | Kolme või enama telje ja ühe osaga sõiduk: 15,00 m |
| --- | --- |

b)

Kolme või enama telje ja ühe osaga sõiduk: 15,00 m

| c) | Liigendsõiduk: 18,75 m |
| --- | --- |

c)

Liigendsõiduk: 18,75 m

| 1.1.2. | Laius: 2,55 m |
| --- | --- |

1.1.2.

Laius: 2,55 m

| 1.1.3. | Kõrgus: 4,00 m |
| --- | --- |

1.1.3.

Kõrgus: 4,00 m

| 1.2. | Pikkuse, laiuse ja kõrguse mõõtmisel peavad sõidukid olema töökorras sõiduki massiga ning paigutatud horisontaalsele tasapinnale, rehvid täis pumbatud tootja poolt soovitatud rõhuni. |
| --- | --- |

1.2.

Pikkuse, laiuse ja kõrguse mõõtmisel peavad sõidukid olema töökorras sõiduki massiga ning paigutatud horisontaalsele tasapinnale, rehvid täis pumbatud tootja poolt soovitatud rõhuni.

| 1.3. | Pikkuse, laiuse ja kõrguse määramisel ei võeta arvesse ainult käesoleva lisa 1. liites nimetatud seadmeid ja varustust. |
| --- | --- |

1.3.

Pikkuse, laiuse ja kõrguse määramisel ei võeta arvesse ainult käesoleva lisa 1. liites nimetatud seadmeid ja varustust.

2.   Kerega sõidukite massijaotus

2.1.   Arvutamise kord

Märkused

| „M” | suurim tehniliselt lubatud täismass; |
| --- | --- |
| „TM” | suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass; |
| „MC” | autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass; |
| „mi” | suurim tehniliselt lubatud üksikteljele (i) rakenduv täismass, kus i tähistab telgede arvu ühest kuni sõiduki telgede koguarvuni; |
| „mc” | haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass; |
| „μj” | suurim tehniliselt lubatud teljerühma (j) koormus, kus j tähistab teljerühma arvu ühest kuni teljerühmade koguarvuni. |

„M”

suurim tehniliselt lubatud täismass;

„TM”

suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass;

„MC”

autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass;

„mi”

suurim tehniliselt lubatud üksikteljele (i) rakenduv täismass, kus i tähistab telgede arvu ühest kuni sõiduki telgede koguarvuni;

„mc”

haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass;

„μj”

suurim tehniliselt lubatud teljerühma (j) koormus, kus j tähistab teljerühma arvu ühest kuni teljerühmade koguarvuni.

2.1.1.   Veendumaks, et sama tüübi iga tehniline konfiguratsioon vastab järgmistele nõuetele, tehakse asjakohased arvutused.

2.1.2.   Kui sõidukil on koormatavad teljed, tuleb arvutused teha nii, nagu telgede vedrustust tavaliselt koormatakse.

2.2.   Üldnõuded

2.2.1.   Suurima tehniliselt lubatud üksikteljekoormuse ja suurima tehniliselt lubatud teljerühma koormuse summa ei või olla väiksem kui sõiduki suurim tehniliselt lubatud täismass.

Formula

2.2.2.   Töökorras sõiduki mass, millele on lisatud lisavarustuse mass, reisijate mass, punktis 2.2.3 nimetatud massid WP ja B, haakeseadme mass, kui see ei ole arvatud töökorras sõiduki massi sisse, ning haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass, ei või ületada suurimat tehniliselt lubatud täismassi.

2.2.3.   Koormuse jaotus

2.2.3.1.   Märkused

| „P” | istekohtade arv, arvestamata juhti ja meeskonnaliiget (-liikmeid); |
| --- | --- |
| „Q” | ühe reisija mass kilogrammides; |
| „Qc” | ühe meeskonnaliikme mass kilogrammides; |
| „S1” | seisvate reisijate seisuala ruutmeetrites; |
| „SP” | tootja poolt nimetatud seisvate reisijate arv; |
| „Ssp” | ühe seisva reisija nimiala ruutmeetrites; |
| „WP” | ratastoolidele ettenähtud alade arv korrutatuna 250 kilogrammiga, mis vastab ratastoolile ja selle kasutajale; |
| „V” | pakiruumide kogumaht kuupmeetrites, sealhulgas pagasiruum, pagasiriiulid ja suusakast; |
| „B” | tootja poolt märgitud suurim lubatud pagasi mass kilogrammides, sealhulgas suurim lubatud mass (B’), mida võib transportida suusakastis, kui see on paigaldatud. |

„P”

istekohtade arv, arvestamata juhti ja meeskonnaliiget (-liikmeid);

„Q”

ühe reisija mass kilogrammides;

„Qc”

ühe meeskonnaliikme mass kilogrammides;

„S1”

seisvate reisijate seisuala ruutmeetrites;

„SP”

tootja poolt nimetatud seisvate reisijate arv;

„Ssp”

ühe seisva reisija nimiala ruutmeetrites;

„WP”

ratastoolidele ettenähtud alade arv korrutatuna 250 kilogrammiga, mis vastab ratastoolile ja selle kasutajale;

„V”

pakiruumide kogumaht kuupmeetrites, sealhulgas pagasiruum, pagasiriiulid ja suusakast;

„B”

tootja poolt märgitud suurim lubatud pagasi mass kilogrammides, sealhulgas suurim lubatud mass (B’), mida võib transportida suusakastis, kui see on paigaldatud.

2.2.3.2.   Istuvate reisijate massid Q ja Qc asetatakse istme võrdluspunkti (R-punkti).

2.2.3.3.   Mass, mis vastab seisvate sõitjate arvule SP massiga Q, tuleb ühtlaselt jaotada seisvate sõitjate alale S1.

2.2.3.4.   Vajaduse korral tuleb mass WP ühtlaselt jaotada ratastoolidele ettenähtud alale.

2.2.3.5.   Mass, mis on võrdne Bga (kg) tuleb ühtlaselt jaotada pagasiruumide vahel.

2.2.3.6.   Mass, mis on võrdne B’-ga (kg) tuleb paigutada suusakasti raskuskeskmesse.

2.2.3.7.   Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass tuleb paigutada haakepunkti, mille tagaülendi tootja on ära märkinud.

2.2.3.8.   Q ning Ssp väärtused

| Sõidukiklass | Q (kg) | Ssp (m2) |
| --- | --- | --- |
| I ja A-klass | 68 | 0,125 m2 |
| II klass | 71 | 0,15 m2 |
| III ja B-klass | 71 | Ei kohaldata |

Sõidukiklass

Q (kg)

Ssp (m2)

I ja A-klass

68

0,125 m2

II klass

71

0,15 m2

III ja B-klass

71

Ei kohaldata

Iga meeskonnaliikme mass on 75 kg.

2.2.3.9.   Seisvate reisijate mass ei tohi ületada väärtust S1/Ssp, kus Ssp on ühele reisijale ettenähtud nimiala, mis on määratletud punkti 2.2.3.8 tabelis.

2.2.3.10.   Pagasi suurim lubatud mass ei või olla väiksem kui: Formula.

2.2.4.   Arvutused

2.2.4.1   Punkti 2.2.2 nõuded kontrollitakse sisustuselementide kõigi konfiguratsioonidega.

2.2.4.2.   Punktis 2.2.3 määratud tingimustel ei tohi ühegi üksiktelje ega teljerühma koormus ületada suurimat tehniliselt lubatud sellele teljele või teljerühmale rakenduvat koormust.

2.2.4.3.   Kui istekohtade arvu sõidukis saab muuta, sellel on seisukohtadele eraldatud ala (S1) ja see on varustatud ratastoolide veoks, tuleb punktide 2.2.2 ja 2.2.4.2 nõudeid kontrollida kõigi järgmiste tingimuste suhtes:

| a) | hõivatakse kõik istekohad, seejärel ülejäänud pind seisvatele sõitjatele (kuni tootja määratud piirini või alla selle), kui ruumi veel üle jääb, siis hõivatakse ratastoolikohad; |
| --- | --- |

a)

hõivatakse kõik istekohad, seejärel ülejäänud pind seisvatele sõitjatele (kuni tootja määratud piirini või alla selle), kui ruumi veel üle jääb, siis hõivatakse ratastoolikohad;

| b) | hõivatakse kõik seisukohad (kuni tootja määratud piirini), seejärel ülejäänud pind istuvatele sõitjatele, ja kui ruumi veel üle jääb, siis hõivatakse ratastoolikohad; |
| --- | --- |

b)

hõivatakse kõik seisukohad (kuni tootja määratud piirini), seejärel ülejäänud pind istuvatele sõitjatele, ja kui ruumi veel üle jääb, siis hõivatakse ratastoolikohad;

| c) | hõivatakse kõik ratastoolikohad, seejärel pind seisvatele sõitjatele (kuni tootja määratud piirini või alla selle) ja seejärel hõivatakse ülejäänud istekohad. |
| --- | --- |

c)

hõivatakse kõik ratastoolikohad, seejärel pind seisvatele sõitjatele (kuni tootja määratud piirini või alla selle) ja seejärel hõivatakse ülejäänud istekohad.

2.2.5.   Kui sõiduk on koormatud vastavalt punktile 2.2.2, ei tohi juhtiva esitelje (juhtivate esitelgede) koormus olla alla 20 % suurimast tehniliselt lubatud täismassist M.

2.2.6.   Kui sõidukile antakse tüübikinnitus rohkem kui ühes klassis, tuleb iga klassi puhul kohaldada punkti 2 nõudeid.

3.   Vedamisvõime

| 3.1. | Autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass ei tohi ületada suurima tehniliselt lubatud täismassi ja suurima tehniliselt lubatud pukseeritava massi summat. |
| --- | --- |

3.1.

Autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass ei tohi ületada suurima tehniliselt lubatud täismassi ja suurima tehniliselt lubatud pukseeritava massi summat.

Formula

| 3.2. | Suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ei tohi ületada 3 500 kg. |
| --- | --- |

3.2.

Suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ei tohi ületada 3 500 kg.

4.   Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass

| 4.1. | Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass on vähemalt võrdne 4 protsendiga selle suurimast tehniliselt lubatud pukseeritavast massist või 25 kg, olenevalt sellest, kumb on suurem. |
| --- | --- |

4.1.

Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass on vähemalt võrdne 4 protsendiga selle suurimast tehniliselt lubatud pukseeritavast massist või 25 kg, olenevalt sellest, kumb on suurem.

| 4.2. | Tootja määrab omaniku käsiraamatus tingimused mootorsõidukile haakeseadme lisamiseks. |
| --- | --- |

4.2.

Tootja määrab omaniku käsiraamatus tingimused mootorsõidukile haakeseadme lisamiseks.

| 4.2.1. | Vajaduse korral peab punktis 4.2 nimetatud tingimustes kirjas olema veduki haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass, haakeseadme suurim lubatud mass, haakeseadme kinnituskohad ja haakeseadme suurim lubatud tagaülend. |
| --- | --- |

4.2.1.

Vajaduse korral peab punktis 4.2 nimetatud tingimustes kirjas olema veduki haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass, haakeseadme suurim lubatud mass, haakeseadme kinnituskohad ja haakeseadme suurim lubatud tagaülend.

5.   Paigaltvõtuomadused kallakul

| 5.1. | Haagist vedavad vedukid peavad suutma paigalt võtta 12 % kallakul viis korda viie minuti sees |
| --- | --- |

5.1.

Haagist vedavad vedukid peavad suutma paigalt võtta 12 % kallakul viis korda viie minuti sees

| 5.2. | Punktis 5.1 kirjeldatud katse tegemiseks tuleb veduk ja haagis koormata selliselt, et saavutataks autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass. |
| --- | --- |

5.2.

Punktis 5.1 kirjeldatud katse tegemiseks tuleb veduk ja haagis koormata selliselt, et saavutataks autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass.

6.   Mootori võimsus

| 6.1. | Autorongi suurima tehniliselt lubatud täismassi või üksiksõiduki suurima tehniliselt lubatud täismassi puhul peab mootori võimsus olema vähemalt 5 kW tonni kohta, kui sõiduk ei ole ette nähtud haagise vedamiseks. |
| --- | --- |

6.1.

Autorongi suurima tehniliselt lubatud täismassi või üksiksõiduki suurima tehniliselt lubatud täismassi puhul peab mootori võimsus olema vähemalt 5 kW tonni kohta, kui sõiduk ei ole ette nähtud haagise vedamiseks.

| 6.2. | Mootori võimsust mõõdetakse kooskõlas nõukogu direktiiviga 80/1269/EMÜ (2) või ÜRO EMK eeskirjaga nr 85 (3). |
| --- | --- |

6.2.

Mootori võimsust mõõdetakse kooskõlas nõukogu direktiiviga 80/1269/EMÜ (2) või ÜRO EMK eeskirjaga nr 85 (3).

7.   Manööverdamisvõime

| 7.1. | Sõiduk peab olema manööverdatav ühes või teises suunas 360° täisringjoonelisel alal, nagu on näidatud käesoleva lisa 3. liite joonisel 1, nii et ükski sõiduki välimine punkt ei ületaks välimist ringjoont ega sisemist ringjoont, olenevalt olukorrast. |
| --- | --- |

7.1.

Sõiduk peab olema manööverdatav ühes või teises suunas 360° täisringjoonelisel alal, nagu on näidatud käesoleva lisa 3. liite joonisel 1, nii et ükski sõiduki välimine punkt ei ületaks välimist ringjoont ega sisemist ringjoont, olenevalt olukorrast.

| 7.1.1. | Katse tehakse sõidukiga nii koormamata olekus (st töökorras sõiduki massiga) kui ka koormatult kuni suurima tehniliselt lubatud täismassini. |
| --- | --- |

7.1.1.

Katse tehakse sõidukiga nii koormamata olekus (st töökorras sõiduki massiga) kui ka koormatult kuni suurima tehniliselt lubatud täismassini.

| 7.1.2. | Punkti 7.1 kohaldamisel ei võeta arvesse neid sõiduki osi, mis võivad käesoleva lisa 1. liite kohaselt ulatuda üle sõiduki laiuse. |
| --- | --- |

7.1.2.

Punkti 7.1 kohaldamisel ei võeta arvesse neid sõiduki osi, mis võivad käesoleva lisa 1. liite kohaselt ulatuda üle sõiduki laiuse.

| 7.2. | Koormatava teljega sõidukite puhul kohaldatakse punkti 7.1 nõudeid ka siis, kui koormatav(ad) telg (teljed) on kasutuses. |
| --- | --- |

7.2.

Koormatava teljega sõidukite puhul kohaldatakse punkti 7.1 nõudeid ka siis, kui koormatav(ad) telg (teljed) on kasutuses.

| 7.3. | Punkti 7.1 nõudeid kontrollitakse järgmiselt.






  7.3.1. | Sõiduk manööverdatakse ringikujulisele alale, mis on määratletud kahe kontsentrilise ringiga, millest välimise raadius on 12,50 m ja sisemise raadius on 5,30 m. |
| --- | --- | --- |

7.3.

Punkti 7.1 nõudeid kontrollitakse järgmiselt.

7.3.1.

Sõiduk manööverdatakse ringikujulisele alale, mis on määratletud kahe kontsentrilise ringiga, millest välimise raadius on 12,50 m ja sisemise raadius on 5,30 m.

| 7.3.2. | Sõiduki kõige välimist eesmist punkti tuleb juhtida välimist ringjoont mööda (vaata käesoleva lisa 3. liite joonist 1). |
| --- | --- |

7.3.2.

Sõiduki kõige välimist eesmist punkti tuleb juhtida välimist ringjoont mööda (vaata käesoleva lisa 3. liite joonist 1).

8.   Tagumine väljapööre

8.1.   Üheosaline sõiduk

8.1.1.   Sõidukit katsetatakse vastavalt punktis 8.1.2 kirjeldatud sissesõidukatsele.

8.1.2.   Sissesõidukatse meetod

Sõiduki paigal seistes märgitakse maapinnale joon, millega määratakse kindlaks sõiduki ringist väljapoole suunatud külje vertikaalne puutetasapind.

Sõiduk liigutatakse sirgjooneliselt kursilt joonisel 1 kirjeldatud ringikujulisse alasse, kusjuures sõiduki esirattaid tuleb pöörata selliselt, et kõige välimine eesmine punkt järgiks välimist ringjoont (vt käesoleva lisa 3. liite joonist 2a).

8.1.3.   Sõiduki mass peab vastama töökorras sõiduki massile.

8.1.4.   Suurim tagumine väljapööre ei tohi olla üle 0,60 m.

8.2.   Kahe- või enama osalised sõidukid

8.2.1.   Punkti 8.1 nõudeid kohaldatakse mutatis mutandis kahe- või enamaosaliste sõidukite suhtes.

Sellisel juhul joondatakse kaks või enam jäika osa tasapinnaga, mis on näidatud käesoleva lisa 3. liite joonisel 2b.

C   OSA

N2- ja N3-kategooria sõidukid

1.   Suurimad lubatud mõõtmed

| 1.1. | Mõõtmed ei tohi ületada järgmisi väärtusi.






  1.1.1. | Pikkus: 12,00 m |
| --- | --- | --- |

1.1.

Mõõtmed ei tohi ületada järgmisi väärtusi.

1.1.1.

Pikkus: 12,00 m

| 1.1.2. | Laius:






  a) | 2,55 kõigi sõidukite puhul; |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Laius:

a)

2,55 kõigi sõidukite puhul;

| b) | 2,60 m sõidukite puhul, millele on paigaldatud vähemalt 45 mm paksuste isoleeritud seintega kere, nagu on viidatud direktiivi 2007/46/EÜ II lisa 2. liites; |
| --- | --- |

b)

2,60 m sõidukite puhul, millele on paigaldatud vähemalt 45 mm paksuste isoleeritud seintega kere, nagu on viidatud direktiivi 2007/46/EÜ II lisa 2. liites;

| 1.1.3. | Kõrgus: 4,00 m |
| --- | --- |

1.1.3.

Kõrgus: 4,00 m

| 1.2. | Pikkuse, laiuse ja kõrguse mõõtmisel peavad sõidukid olema töökorras sõiduki massiga ning paigutatud horisontaalsele tasapinnale, rehvid täis pumbatud tootja poolt soovitatud rõhuni. |
| --- | --- |

1.2.

Pikkuse, laiuse ja kõrguse mõõtmisel peavad sõidukid olema töökorras sõiduki massiga ning paigutatud horisontaalsele tasapinnale, rehvid täis pumbatud tootja poolt soovitatud rõhuni.

| 1.3. | Pikkuse, laiuse ja kõrguse määramisel ei võeta arvesse ainult käesoleva lisa 1. liites nimetatud seadmeid ja varustust. |
| --- | --- |

1.3.

Pikkuse, laiuse ja kõrguse määramisel ei võeta arvesse ainult käesoleva lisa 1. liites nimetatud seadmeid ja varustust.

2.   Kerega sõidukite massijaotus

2.1.   Arvutamise kord

Märkused

| „M” | suurim tehniliselt lubatud täismass; |
| --- | --- |
| „TM” | suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass; |
| „MC” | autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass; |
| „mi” | suurim tehniliselt lubatud üksiktelje koormus, kus i tähistab telgede arvu ühest kuni sõiduki telgede koguarvuni; |
| „mc” | haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass; |
| „μj” | suurim tehniliselt lubatud teljerühma (j) koormus, kus j tähistab teljerühma arvu ühest kuni teljerühmade koguarvuni. |

„M”

suurim tehniliselt lubatud täismass;

„TM”

suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass;

„MC”

autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass;

„mi”

suurim tehniliselt lubatud üksiktelje koormus, kus i tähistab telgede arvu ühest kuni sõiduki telgede koguarvuni;

„mc”

haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass;

„μj”

suurim tehniliselt lubatud teljerühma (j) koormus, kus j tähistab teljerühma arvu ühest kuni teljerühmade koguarvuni.

| 2.1.1. | Veendumaks, et sama tüübi iga tehniline konfiguratsioon vastab punktides 2.2 ja 2.3 sätestatud nõuetele, tehakse asjakohased arvutused. |
| --- | --- |

2.1.1.

Veendumaks, et sama tüübi iga tehniline konfiguratsioon vastab punktides 2.2 ja 2.3 sätestatud nõuetele, tehakse asjakohased arvutused.

| 2.1.2. | Kui sõidukil on koormatavad teljed, tuleb punktides 2.2 ja 2.3 nõutud arvutused teha nii, nagu koormatavate telgede vedrustust tavaliselt koormatakse. |
| --- | --- |

2.1.2.

Kui sõidukil on koormatavad teljed, tuleb punktides 2.2 ja 2.3 nõutud arvutused teha nii, nagu koormatavate telgede vedrustust tavaliselt koormatakse.

| 2.1.3. | Kui sõidukil on ülestõstetavad teljed, tuleb punktides 2.2 ja 2.3 nõutud arvutused teha langetatud telgedega. |
| --- | --- |

2.1.3.

Kui sõidukil on ülestõstetavad teljed, tuleb punktides 2.2 ja 2.3 nõutud arvutused teha langetatud telgedega.

2.2.   Üldnõuded

| 2.2.1. | Suurima tehniliselt lubatud üksikteljekoormuse ja suurima tehniliselt lubatud teljerühma koormuse summa ei või olla väiksem kui sõiduki suurim tehniliselt lubatud täismass. |
| --- | --- |

2.2.1.

Suurima tehniliselt lubatud üksikteljekoormuse ja suurima tehniliselt lubatud teljerühma koormuse summa ei või olla väiksem kui sõiduki suurim tehniliselt lubatud täismass.

Formula

| 2.2.2. | Iga teljerühma (j) puhul ei või suurimate tehniliselt lubatud koormuste summa selle telgedele olla väiksem kui suurim tehniliselt lubatud teljerühma koormus.
  Lisaks ei tohi ühelegi teljele rakenduv koormus mi olla väiksem kui vastava teljerühma massijaotuse järgi sellele teljele i rakenduv osa teljerühmale rakenduvast koormusest μj. |
| --- | --- |

2.2.2.

Iga teljerühma (j) puhul ei või suurimate tehniliselt lubatud koormuste summa selle telgedele olla väiksem kui suurim tehniliselt lubatud teljerühma koormus.

Lisaks ei tohi ühelegi teljele rakenduv koormus mi olla väiksem kui vastava teljerühma massijaotuse järgi sellele teljele i rakenduv osa teljerühmale rakenduvast koormusest μj.

2.3.   Erinõuded

| 2.3.1. | Töökorras sõiduki mass, millele on lisatud lisavarustuse mass, reisijate mass, haakeseadme mass, kui see ei ole arvatud töökorras sõiduki massi sisse, ning haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass, ei või ületada sõiduki suurimat tehniliselt lubatud täismassi. |
| --- | --- |

2.3.1.

Töökorras sõiduki mass, millele on lisatud lisavarustuse mass, reisijate mass, haakeseadme mass, kui see ei ole arvatud töökorras sõiduki massi sisse, ning haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass, ei või ületada sõiduki suurimat tehniliselt lubatud täismassi.

| 2.3.2. | Kui sõiduk on koormatud kuni suurima tehniliselt lubatud täismassini, ei või teljele i jaotuv koormus ületada sellele teljele rakenduvat koormust mi ning teljerühmale rakenduv koormus j ei või ületada koormust μj. |
| --- | --- |

2.3.2.

Kui sõiduk on koormatud kuni suurima tehniliselt lubatud täismassini, ei või teljele i jaotuv koormus ületada sellele teljele rakenduvat koormust mi ning teljerühmale rakenduv koormus j ei või ületada koormust μj.

| 2.3.3. | Punkti 2.3.2 nõuded tuleb täita koormuse järgmiste konfiguratsioonide juures.






  2.3.3.1. | Nimikoormuse ühtlane jaotus:
  sõiduk on töökorras sõiduki massiga, millele on lisatud lisavarustuse mass, reisijate mass istmete võrdluspunktides, haakeseadme mass (kui see ei ole arvatud töökorras sõiduki massi sisse), haakepunktile mõjuv suurim lubatud mass ning lastiruumis ühtlaselt jaotatud nimikoormus. |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

Punkti 2.3.2 nõuded tuleb täita koormuse järgmiste konfiguratsioonide juures.

2.3.3.1.

Nimikoormuse ühtlane jaotus:

sõiduk on töökorras sõiduki massiga, millele on lisatud lisavarustuse mass, reisijate mass istmete võrdluspunktides, haakeseadme mass (kui see ei ole arvatud töökorras sõiduki massi sisse), haakepunktile mõjuv suurim lubatud mass ning lastiruumis ühtlaselt jaotatud nimikoormus.

| 2.3.3.2. | Nimikoormuse ebaühtlane jaotus:
  sõiduk on töökorras sõiduki massiga, millele on lisatud lisavarustuse mass, reisijate mass istmete võrdluspunktides, haakeseadme mass (kui see ei ole arvatud töökorras sõiduki massi sisse), haakepunktile mõjuv suurim lubatud mass ning tootja instruktsiooni kohaselt paigutatud nimikoormus.
  Selle jaoks määrab tootja kindlaks nimikoormuse ja/või kere ja/või varustuse või sisustuse raskuskeskme kõige äärmised lubatavad asukohad (nt 0,50–1,30 m eespool esimest tagatelge). |
| --- | --- |

2.3.3.2.

Nimikoormuse ebaühtlane jaotus:

sõiduk on töökorras sõiduki massiga, millele on lisatud lisavarustuse mass, reisijate mass istmete võrdluspunktides, haakeseadme mass (kui see ei ole arvatud töökorras sõiduki massi sisse), haakepunktile mõjuv suurim lubatud mass ning tootja instruktsiooni kohaselt paigutatud nimikoormus.

Selle jaoks määrab tootja kindlaks nimikoormuse ja/või kere ja/või varustuse või sisustuse raskuskeskme kõige äärmised lubatavad asukohad (nt 0,50–1,30 m eespool esimest tagatelge).

| 2.3.3.3. | Ühtlase ja ebaühtlase jaotuse kombinatsioon:
  punktide 2.3.3.1 ja 2.3.3.2 nõudeid tuleb täita samaaegselt.
  Näiteks kallur (jaotatud koorem), millele on täiendavalt paigaldatud kraana (lokaalne koorem). |
| --- | --- |

2.3.3.3.

Ühtlase ja ebaühtlase jaotuse kombinatsioon:

punktide 2.3.3.1 ja 2.3.3.2 nõudeid tuleb täita samaaegselt.

Näiteks kallur (jaotatud koorem), millele on täiendavalt paigaldatud kraana (lokaalne koorem).

| 2.3.3.4. | Sadulhaakeseadise kaudu ülekantav koormus (poolhaagise veduk):
  sõiduk on töökorras sõiduki massiga, millele on lisatud lisavarustuse mass, reisijate mass istmete võrdluspunktides, haakeseadme mass (kui see ei ole arvatud töökorras sõiduki massi sisse) ning haakeseadise haakepunktile mõjuv suurim lubatud mass, mis on paigutatud tootja instruktsioonide kohaselt (vähim ja suurim sadula ettenihe). |
| --- | --- |

2.3.3.4.

Sadulhaakeseadise kaudu ülekantav koormus (poolhaagise veduk):

sõiduk on töökorras sõiduki massiga, millele on lisatud lisavarustuse mass, reisijate mass istmete võrdluspunktides, haakeseadme mass (kui see ei ole arvatud töökorras sõiduki massi sisse) ning haakeseadise haakepunktile mõjuv suurim lubatud mass, mis on paigutatud tootja instruktsioonide kohaselt (vähim ja suurim sadula ettenihe).

| 2.3.3.5. | Punkti 2.3.3.1 nõudeid tuleb alati täita, kui sõidukil on lame lastiala. |
| --- | --- |

2.3.3.5.

Punkti 2.3.3.1 nõudeid tuleb alati täita, kui sõidukil on lame lastiala.

| 2.3.4. | Kui sõiduk on koormatud suurima tehniliselt lubatud täismassini, millele on lisatud haakeseadme mass (kui see ei ole arvatud töökorras sõiduki massi sisse) ja haakepunktile mõjuv suurim lubatud mass selliselt, et on saavutatud suurim lubatud tagumise teljerühma (μ) koormus või suurim lubatud tagumise telje (m) koormus, siis ei või esimesele juhtteljele (esimestele juhttelgedele) langev koormus olla alla 20 % sõiduki suurimast tehniliselt lubatud täismassist. |
| --- | --- |

2.3.4.

Kui sõiduk on koormatud suurima tehniliselt lubatud täismassini, millele on lisatud haakeseadme mass (kui see ei ole arvatud töökorras sõiduki massi sisse) ja haakepunktile mõjuv suurim lubatud mass selliselt, et on saavutatud suurim lubatud tagumise teljerühma (μ) koormus või suurim lubatud tagumise telje (m) koormus, siis ei või esimesele juhtteljele (esimestele juhttelgedele) langev koormus olla alla 20 % sõiduki suurimast tehniliselt lubatud täismassist.

| 2.3.5. | N2- ja N3-kategooria eriotstarbeliste sõidukite puhul kontrollib tehniline teenistus tootja nõusolekul punkti 2 nõuetele vastavust, võttes arvesse konkreetse sõiduki konstruktsiooni (nt liikurkraanad). |
| --- | --- |

2.3.5.

N2- ja N3-kategooria eriotstarbeliste sõidukite puhul kontrollib tehniline teenistus tootja nõusolekul punkti 2 nõuetele vastavust, võttes arvesse konkreetse sõiduki konstruktsiooni (nt liikurkraanad).

3.   Vedamisvõime

| 3.1. | Autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass ei tohi ületada suurima tehniliselt lubatud täismassi ja suurima tehniliselt lubatud pukseeritava massi summat. |
| --- | --- |

3.1.

Autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass ei tohi ületada suurima tehniliselt lubatud täismassi ja suurima tehniliselt lubatud pukseeritava massi summat.

Formula

4.   Paigaltvõtuomadused kallakul ja tõusuvõime

| 4.1. | Haagiste vedamiseks ettenähtud ja autorongi täismassini koormatud sõidukid peavad olema suutelised vähemalt 12 % kallakul paigalt võtma viis korda viie minuti jooksul. |
| --- | --- |

4.1.

Haagiste vedamiseks ettenähtud ja autorongi täismassini koormatud sõidukid peavad olema suutelised vähemalt 12 % kallakul paigalt võtma viis korda viie minuti jooksul.

| 4.2. | Maastikusõidukite tõusuvõimet kontrollitakse II lisa tehniliste nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

4.2.

Maastikusõidukite tõusuvõimet kontrollitakse II lisa tehniliste nõuete kohaselt.

| 4.2.1. | Samuti kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ II lisa 1. liite 5. jao nõudeid. |
| --- | --- |

4.2.1.

Samuti kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ II lisa 1. liite 5. jao nõudeid.

5.   Mootori võimsus

| 5.1. | Sõiduki mootori võimsus peab autorongi täismassi iga tonni kohta olema vähemalt 5 kW. |
| --- | --- |

5.1.

Sõiduki mootori võimsus peab autorongi täismassi iga tonni kohta olema vähemalt 5 kW.

| 5.1.1. | Jagamatu veose veoks ettenähtud veduki või poolhaagise veduki puhul peab mootori võimsus olema vähemalt 2 kW autorongi suurima tehniliselt lubatud täismassi tonni kohta. |
| --- | --- |

5.1.1.

Jagamatu veose veoks ettenähtud veduki või poolhaagise veduki puhul peab mootori võimsus olema vähemalt 2 kW autorongi suurima tehniliselt lubatud täismassi tonni kohta.

| 5.2. | Mootori võimsust mõõdetakse kooskõlas direktiiviga 80/1269/EMÜ või ÜRO EMK eeskirjaga nr 85. |
| --- | --- |

5.2.

Mootori võimsust mõõdetakse kooskõlas direktiiviga 80/1269/EMÜ või ÜRO EMK eeskirjaga nr 85.

6.   Manööverdamisvõime

| 6.1. | Sõiduk peab olema manööverdatav ühes või teises suunas 360° täisringjoonelisel alal nagu on näidatud käesoleva lisa 3. liite joonisel 1, nii et ükski sõiduki välimine punkt ei ületaks välimist ringjoont ega sisemist ringjoont, olenevalt olukorrast. |
| --- | --- |

6.1.

Sõiduk peab olema manööverdatav ühes või teises suunas 360° täisringjoonelisel alal nagu on näidatud käesoleva lisa 3. liite joonisel 1, nii et ükski sõiduki välimine punkt ei ületaks välimist ringjoont ega sisemist ringjoont, olenevalt olukorrast.

| 6.1.1. | Katse tehakse sõidukiga nii koormamata olekus (st töökorras sõiduki massiga) kui ka koormatult kuni suurima tehniliselt lubatud täismassini. |
| --- | --- |

6.1.1.

Katse tehakse sõidukiga nii koormamata olekus (st töökorras sõiduki massiga) kui ka koormatult kuni suurima tehniliselt lubatud täismassini.

| 6.1.2. | Punkti 6.1 kohaldamisel ei võeta arvesse neid sõiduki osi, mis võivad käesoleva lisa 1. liite kohaselt ulatuda üle sõiduki laiuse. |
| --- | --- |

6.1.2.

Punkti 6.1 kohaldamisel ei võeta arvesse neid sõiduki osi, mis võivad käesoleva lisa 1. liite kohaselt ulatuda üle sõiduki laiuse.

| 6.2. | Teljetõsteseadmetega sõidukite puhul kohaldatakse punkti 6.1 nõudeid ka ülestõstetava(te) telje (telgede) tõstetud asendis ja koormatava(te) telje (telgede) tööasendis. |
| --- | --- |

6.2.

Teljetõsteseadmetega sõidukite puhul kohaldatakse punkti 6.1 nõudeid ka ülestõstetava(te) telje (telgede) tõstetud asendis ja koormatava(te) telje (telgede) tööasendis.

| 6.3. | Punkti 6.1 nõudeid kontrollitakse järgmiselt.






  6.3.1. | Sõiduk manööverdatakse alale, mis on määratletud kahe kontsentrilise ringiga, millest välimise raadius on 12,50 m ja sisemise raadius on 5,30 m. |
| --- | --- | --- |

6.3.

Punkti 6.1 nõudeid kontrollitakse järgmiselt.

6.3.1.

Sõiduk manööverdatakse alale, mis on määratletud kahe kontsentrilise ringiga, millest välimise raadius on 12,50 m ja sisemise raadius on 5,30 m.

| 6.3.2. | Sõiduki kõige välimist eesmist punkti tuleb juhtida välimist ringjoont mööda (vaata käesoleva lisa 3. liite joonist 1). |
| --- | --- |

6.3.2.

Sõiduki kõige välimist eesmist punkti tuleb juhtida välimist ringjoont mööda (vaata käesoleva lisa 3. liite joonist 1).

7.   Tagumine väljapööre

7.1.   Sõidukit katsetatakse vastavalt punktis 7.1.1 kirjeldatud statsionaarses olekus.

7.1.1.   Statsionaarse katse meetod

| 7.1.1.2. | Sõiduk on statsionaarses olekus ja selle esimesed juhitavad rattad on suunatud selliselt, et sõiduki liikudes moodustaks sõiduki kõige välimine punkt 12,50 m raadiusega ringi.
  Maapinnale märgitakse ringist väljapoole suunatud sõiduki külje vertikaalse puutetasandi kindlaksmääramiseks joon.
  Sõiduk liigub edasi, nii et kõige välimine eesmine punkt järgiks 12,50 m raadiusega välimist ringjoont. |
| --- | --- |

7.1.1.2.

Sõiduk on statsionaarses olekus ja selle esimesed juhitavad rattad on suunatud selliselt, et sõiduki liikudes moodustaks sõiduki kõige välimine punkt 12,50 m raadiusega ringi.

Maapinnale märgitakse ringist väljapoole suunatud sõiduki külje vertikaalse puutetasandi kindlaksmääramiseks joon.

Sõiduk liigub edasi, nii et kõige välimine eesmine punkt järgiks 12,50 m raadiusega välimist ringjoont.

7.2.   Suurim tagumine väljapööre ei tohi olla üle: (vt käesoleva lisa 3. liite joonis 3)

| a) | 0,80 m; |
| --- | --- |

a)

0,80 m;

| b) | 1,00 m, kui sõidukile on paigaldatud teljetõsteseade ja telg on ülestõstetud asendis; |
| --- | --- |

b)

1,00 m, kui sõidukile on paigaldatud teljetõsteseade ja telg on ülestõstetud asendis;

| c) | 1,00 m, kui kõige tagumine telg on juhitav telg. |
| --- | --- |

c)

1,00 m, kui kõige tagumine telg on juhitav telg.

D   OSA

O-kategooria sõidukid

1.   Suurimad lubatud mõõtmed

| 1.1. | Mõõtmed ei tohi ületada järgmisi väärtusi.






  1.1.1. | Pikkus






  a) | Haagis: 12,00 m koos haakeseadisega; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

Mõõtmed ei tohi ületada järgmisi väärtusi.

1.1.1.

Pikkus

a)

Haagis: 12,00 m koos haakeseadisega;

| b) | Poolhaagis: 12,00 m, millele lisatakse esiülend. |
| --- | --- |

b)

Poolhaagis: 12,00 m, millele lisatakse esiülend.

| 1.1.2. | Laius






  a) | 2,55 kõigi sõidukite puhul; |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Laius

a)

2,55 kõigi sõidukite puhul;

| b) | 2,60 m sõidukite puhul, millele on paigaldatud vähemalt 45 mm paksuste isoleeritud seintega kere, nagu on viidatud direktiivi 2007/46/EÜ II lisa 2. liites. |
| --- | --- |

b)

2,60 m sõidukite puhul, millele on paigaldatud vähemalt 45 mm paksuste isoleeritud seintega kere, nagu on viidatud direktiivi 2007/46/EÜ II lisa 2. liites.

| 1.1.3. | Kõrgus: 4,00 m |
| --- | --- |

1.1.3.

Kõrgus: 4,00 m

| 1.1.4. | Poolhaagise esikinnituse raadius: 2,04 m |
| --- | --- |

1.1.4.

Poolhaagise esikinnituse raadius: 2,04 m

| 1.2. | Pikkuse, laiuse ja kõrguse mõõtmisel peavad sõidukid olema töökorras sõiduki massiga ning paigutatud horisontaalsele tasapinnale, rehvid täis pumbatud tootja poolt soovitatud rõhuni. |
| --- | --- |

1.2.

Pikkuse, laiuse ja kõrguse mõõtmisel peavad sõidukid olema töökorras sõiduki massiga ning paigutatud horisontaalsele tasapinnale, rehvid täis pumbatud tootja poolt soovitatud rõhuni.

| 1.3. | Pikkust, kõrgust ja esikinnituse raadiust mõõdetakse laadimispinna või ÜRO EMK eeskirja nr 55 7. lisa punkti 1.2.1 teises lõigus nimetatud võrdluspinna horisontaalasendis.
  Reguleeritavad haakeseadised peavad olema horisontaalasendis ning joondatud sõiduki keskjoone järgi. Nad paigutatakse horisontaalselt kõige pikemasse asendisse. |
| --- | --- |

1.3.

Pikkust, kõrgust ja esikinnituse raadiust mõõdetakse laadimispinna või ÜRO EMK eeskirja nr 55 7. lisa punkti 1.2.1 teises lõigus nimetatud võrdluspinna horisontaalasendis.

Reguleeritavad haakeseadised peavad olema horisontaalasendis ning joondatud sõiduki keskjoone järgi. Nad paigutatakse horisontaalselt kõige pikemasse asendisse.

| 1.4. | Punktis 1.1 nimetatud mõõtmete määramisel ei võeta arvesse ainult käesoleva lisa 1. liites nimetatud seadmeid ja varustust. |
| --- | --- |

1.4.

Punktis 1.1 nimetatud mõõtmete määramisel ei võeta arvesse ainult käesoleva lisa 1. liites nimetatud seadmeid ja varustust.

2.   Kerega sõidukite massijaotus

2.1.   Arvutamise kord

Märkused

| „M” | suurim tehniliselt lubatud täismass; |
| --- | --- |
| „m0” | eesmisele haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass; |
| „mi” | suurim tehniliselt lubatud teljekoormus, kus i tähistab telgede arvu ühest kuni sõiduki telgede koguarvuni; |
| „mc” | tagumisele haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass; |
| „μj” | suurim tehniliselt lubatud teljerühma (j) koormus, kus j tähistab teljerühma arvu ühest kuni teljerühmade koguarvuni. |

„M”

suurim tehniliselt lubatud täismass;

„m0”

eesmisele haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass;

„mi”

suurim tehniliselt lubatud teljekoormus, kus i tähistab telgede arvu ühest kuni sõiduki telgede koguarvuni;

„mc”

tagumisele haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass;

„μj”

suurim tehniliselt lubatud teljerühma (j) koormus, kus j tähistab teljerühma arvu ühest kuni teljerühmade koguarvuni.

2.1.1.   Veendumaks, et sama tüübi iga tehniline konfiguratsioon vastab punktides 2.2 ja 2.3 sätestatud nõuetele, tehakse asjakohased arvutused.

2.1.2.   Kui sõidukil on koormatavad teljed, tuleb punktides 2.2 ja 2.3 nõutud arvutused teha nii, nagu koormatavate telgede vedrustust tavaliselt koormatakse.

2.1.3.   Kui sõidukil on ülestõstetavad teljed, tuleb punktides 2.2 ja 2.3 nõutud arvutused teha langetatud telgedega.

2.2.   Üldnõuded

2.2.1.   Suurima tehniliselt lubatud eesmise haakepunkti koormuse ja suurima tehniliselt lubatud üksiktelje või teljerühma koormuse ja suurima tehniliselt lubatud tagumise haakepunkti koormuse summa ei või olla väiksem kui sõiduki suurim tehniliselt lubatud täismass.

Formula

2.2.2.   Üheski teljerühmas j ei tohi telgedele rakenduvate masside mi summa olla väiksem kui mass μj.

Lisaks ei tohi ühelegi teljele rakenduv koormus mi olla väiksem kui vastava teljerühma massijaotuse järgi sellele teljele i rakenduv osa teljerühmale rakenduvast koormusest μj.

2.3.   Erinõuded

2.3.1.   Töökorras sõiduki mass, millele on lisatud lisavarustuse mass ning haakepunkti(de)le mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass, ei või ületada sõiduki suurimat tehniliselt lubatud täismassi.

2.3.2.   Kui sõiduk on koormatud kuni suurima tehniliselt lubatud täismassini, ei või üksikteljele i jaotuv koormus ületada sellele teljele rakenduvat koormust mi ega teljerühmale rakenduvat koormust μj ega haakepunktile mõjuvat suurimat tehniliselt lubatud massi m0.

2.3.3.   Punkti 2.3.2 nõuded tuleb täita koormuse järgmiste konfiguratsioonide juures.

2.3.3.1.   Nimikoormuse ühtlane jaotus

Sõiduki mass peab vastama töökorras sõiduki massile, millele on lisatud lisavarustuse mass ja nimimass, mis on lastiruumis ühtlaselt jaotatud;

2.3.3.2.   Nimikoormuse ebaühtlane jaotus

Sõiduki mass peab vastama töökorras sõiduki massile, millele on lisatud lisavarustuse mass ja nimikoormus, mis on jaotatud vastavalt tootja instruktsioonidele.

Selle jaoks määrab tootja kindlaks nimikoormuse ja/või kere ja/või varustuse või sisustuse raskuskeskme kõige äärmised lubatavad asukohad (nt 0,50–1,30 m eespool esimest tagatelge).

2.3.3.3.   Ühtlase ja ebaühtlase jaotuse kombinatsioon:

punktide 2.3.3.1 ja 2.3.3.2 nõudeid tuleb täita samaaegselt.

2.3.3.4.   Punkti 2.3.3.1 nõudeid tuleb alati täita, kui sõidukil on lame lastiala.

2.3.4.   Erinõuded haagiselamutele

2.3.4.1   Vähim nimikoormus (PM) peab vastama järgmisele nõudele:

Formula

kus

| n | on magamiskohtade suurim arv ja |
| --- | --- |
| L | on kere kogupikkus, nagu see on määratletud standardi ISO 7237:1981 punktis 6.1.2. |

n

on magamiskohtade suurim arv ja

L

on kere kogupikkus, nagu see on määratletud standardi ISO 7237:1981 punktis 6.1.2.

3.   Nõuded manööverdamisvõimele

| 3.1. | Kõik haagised ja poolhaagised peavad olema selliselt konstrueeritud, et vedava sõiduki külge haagituna suudab autorong manööverdada kas ühes või teises suunas 360° täisringjoonelises alas, mis koosneb kahest kontsentrilisest ringjoonest, millest välimise ringjoone raadius on 12,50 m ja sisemise ringjoone raadius on 5,30 m, ilma et ükski vedava sõiduki välimine punkt ei ületaks välimist ringjoont ega üksi haagise või poolhaagise välimine punkt ei ületaks sisemist ringjoont. |
| --- | --- |

3.1.

Kõik haagised ja poolhaagised peavad olema selliselt konstrueeritud, et vedava sõiduki külge haagituna suudab autorong manööverdada kas ühes või teises suunas 360° täisringjoonelises alas, mis koosneb kahest kontsentrilisest ringjoonest, millest välimise ringjoone raadius on 12,50 m ja sisemise ringjoone raadius on 5,30 m, ilma et ükski vedava sõiduki välimine punkt ei ületaks välimist ringjoont ega üksi haagise või poolhaagise välimine punkt ei ületaks sisemist ringjoont.

| 3.2. | Poolhaagis tunnistatakse punkti 3.1 nõuetele vastavaks, kui selle võrdlus-teljevahe (RWB) vastab järgmistele nõuetele:



  kus:






  „RWB” | on vahekaugus veopoldi telje ja mittejuhitavate telgede keskjoone vahel; |
| --- | --- | --- |
| „W” | on poolhaagise laius. |

3.2.

Poolhaagis tunnistatakse punkti 3.1 nõuetele vastavaks, kui selle võrdlus-teljevahe (RWB) vastab järgmistele nõuetele:

Formula

kus:

„RWB”

on vahekaugus veopoldi telje ja mittejuhitavate telgede keskjoone vahel;

„W”

on poolhaagise laius.

| 3.3. | Kui ühel või enamal mittejuhitavatest telgedest on teljetõsteseade, siis võetakse arvesse teljevahe kas langetatud või tõstetud teljega, olenevalt sellest, kumb vahe on pikem. |
| --- | --- |

3.3.

Kui ühel või enamal mittejuhitavatest telgedest on teljetõsteseade, siis võetakse arvesse teljevahe kas langetatud või tõstetud teljega, olenevalt sellest, kumb vahe on pikem.

---

(1)  ELT L 124, 13.5.2011, lk 11.

(2)  EÜT L 375, 31.12.1980, lk 46.

(3)  ELT L 326, 24.11.2006, lk 55.

1. liide

Seadmete ja varustuse nimekiri, mida ei ole vaja arvesse võtta väliste mõõtmete määramisel

| 1. | Järgmistes tabelites esitatud täiendavate piirangute kohaldamisel ei tule välimiste mõõtmete määramisel võtta arvesse I, II ja III tabelis loetletud seadmeid ja varustust, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | kui esiosasse on paigaldatud mitu seadet, ei tohi nende kogu väljaulatus ületada 250 mm; |
| --- | --- | --- |

1.

Järgmistes tabelites esitatud täiendavate piirangute kohaldamisel ei tule välimiste mõõtmete määramisel võtta arvesse I, II ja III tabelis loetletud seadmeid ja varustust, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

kui esiosasse on paigaldatud mitu seadet, ei tohi nende kogu väljaulatus ületada 250 mm;

| b) | sõiduki pikkusele lisatud seadmete ja varustuse kogu väljaulatus ei tohi ületada 750 mm; |
| --- | --- |

b)

sõiduki pikkusele lisatud seadmete ja varustuse kogu väljaulatus ei tohi ületada 750 mm;

| c) | välja arvatud külgpeeglid, ei tohi sõiduki laiusele lisatud seadmete ja varustuse kogu väljaulatus ületada 100 mm. |
| --- | --- |

c)

välja arvatud külgpeeglid, ei tohi sõiduki laiusele lisatud seadmete ja varustuse kogu väljaulatus ületada 100 mm.

| 2. | Punkti 1 alapunktis a või b sätestatud nõudeid ei kohaldata kaudse nähtavuse seadmete puhul. |
| --- | --- |

2.

Punkti 1 alapunktis a või b sätestatud nõudeid ei kohaldata kaudse nähtavuse seadmete puhul.

I   tabel

Sõiduki pikkus

| Objekt | Sõiduki kategooria |
| --- | --- |
| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1. | Kaudse nähtavuse seadmed nagu need on määratletud ÜRO EMK eeskirja nr 46 (1) punktis 2.1 | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Klaasipuhastite ja klaasipesuri seadmed | x | x | x | x | x | x | | | | |
| 3. | Välised päikesesirmid | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — |
| 4. | Esikaitse süsteemid, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 78/2009 (2) | x | | | x | | | | | | |
| 5. | Sisenemisastmed ja -käepidemed | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Haakeseade (eemaldatav) | x | x | x | x | x | x | — | — | — | — |
| 7. | Täiendav haakeseade haagise taga (eemaldatav) | — | — | — | — | — | — | x | x | x | x |
| 8. | Jalgrattaraam (eemaldatav või sissetõmmatav) | x | | | x | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Tõstmisplatvormid, rambid ja muud sarnased seadmed (kui nad ei ole kasutusasendis ja ei ulatu välja üle 300 mm), tingimusel et sõiduki kandevõime ei tõuse. | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 10. | Vaatlus- ja avastamisseaded, sealhulgas radarid | — | x | x | — | x | x | x | x | x | x |
| 11. | Vetruvad puhvrid ja sarnane varustus | — | — | — | — | x | x | x | x | x | x |
| 12. | Tolliplommimisvarustus ja selle kaitsmed | — | — | — | x | x | x | x | x | x | x |
| 13. | Tendi kinnitamise varustus ja selle kaitsmed | — | — | — | x | x | x | x | x | x | x |
| 14. | Vahetatavate osade kinnitusvasted | — | — | — | — | x | x | x | x | x | x |
| 15. | Elektrisõidukite varrasvooluvõtturid | — | — | x | — | — | — | — | — | — | — |
| 16. | Eesmised või tagumised tunnussildid | — | x | x | — | x | x | x | x | x | X |
| 17. | Lisalaternad, nagu need on määratletud ÜRO EMK eeskirja nr 48 (3) punktis 2. | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 18. | Kokkupandavad seadmed ja varustus aerodünaamilise takistuse vähendamiseks, tingimusel, et need ei ulatu tagant välja rohkem kui 500 mm üle sõiduki kõige välimise pikkuse ning ei pikenda laadimisala pikkust.
  Sellised seadmed tuleb konstrueerida selliselt, et nad oleksid sõiduki seismisel kokkupandavad, nii et ei ületataks suurimat lubatud pikkust ja ei oleks kahjustatud sõiduki kasutusvõime ühendvedudeks. | — | x | x | — | x | x | — | — | x | x |

Objekt

Sõiduki kategooria

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Kaudse nähtavuse seadmed nagu need on määratletud ÜRO EMK eeskirja nr 46 (1) punktis 2.1

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Klaasipuhastite ja klaasipesuri seadmed

x

x

x

x

x

x

3.

Välised päikesesirmid

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

4.

Esikaitse süsteemid, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 78/2009 (2)

x

x

5.

Sisenemisastmed ja -käepidemed

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Haakeseade (eemaldatav)

x

x

x

x

x

x

—

—

—

—

7.

Täiendav haakeseade haagise taga (eemaldatav)

—

—

—

—

—

—

x

x

x

x

8.

Jalgrattaraam (eemaldatav või sissetõmmatav)

x

x

—

—

—

—

—

—

9.

Tõstmisplatvormid, rambid ja muud sarnased seadmed (kui nad ei ole kasutusasendis ja ei ulatu välja üle 300 mm), tingimusel et sõiduki kandevõime ei tõuse.

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10.

Vaatlus- ja avastamisseaded, sealhulgas radarid

—

x

x

—

x

x

x

x

x

x

11.

Vetruvad puhvrid ja sarnane varustus

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

12.

Tolliplommimisvarustus ja selle kaitsmed

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

13.

Tendi kinnitamise varustus ja selle kaitsmed

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

14.

Vahetatavate osade kinnitusvasted

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

15.

Elektrisõidukite varrasvooluvõtturid

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

16.

Eesmised või tagumised tunnussildid

—

x

x

—

x

x

x

x

x

X

17.

Lisalaternad, nagu need on määratletud ÜRO EMK eeskirja nr 48 (3) punktis 2.

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

18.

Kokkupandavad seadmed ja varustus aerodünaamilise takistuse vähendamiseks, tingimusel, et need ei ulatu tagant välja rohkem kui 500 mm üle sõiduki kõige välimise pikkuse ning ei pikenda laadimisala pikkust.

Sellised seadmed tuleb konstrueerida selliselt, et nad oleksid sõiduki seismisel kokkupandavad, nii et ei ületataks suurimat lubatud pikkust ja ei oleks kahjustatud sõiduki kasutusvõime ühendvedudeks.

—

x

x

—

x

x

—

—

x

x

II   tabel

Sõiduki laius

| Objekt | Sõiduki kategooria |
| --- | --- |
| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1. | Kaudse nägemise seadmed, nagu need on määratletud ÜRO EMK eeskirja nr 46 punktis 2.1 | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Rehvikülgede läbipaine teega kokkupuutumise punktis | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 3. | Rehvide purunemise kontrollseadmed | — | — | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Rehvirõhu näidikud | — | — | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5. | Küljeääretule laternad | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Valgustusseadmed | | | | | | | | | | |
| | 6.1. | Küljeääretulelaternad |

Objekt

Sõiduki kategooria

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Kaudse nägemise seadmed, nagu need on määratletud ÜRO EMK eeskirja nr 46 punktis 2.1

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Rehvikülgede läbipaine teega kokkupuutumise punktis

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

3.

Rehvide purunemise kontrollseadmed

—

—

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Rehvirõhu näidikud

—

—

x

x

x

x

x

x

x

x

5.

Küljeääretule laternad

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Valgustusseadmed

6.1.

Küljeääretulelaternad

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.2. | Külgmised helkurid |
| --- | --- |

6.2.

Külgmised helkurid

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.3. | Suunatuled |
| --- | --- |

6.3.

Suunatuled

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.4. | Tagumised ääretulelaternad |
| --- | --- |

6.4.

Tagumised ääretulelaternad

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

| 6.5. | Teenindususte valgustussüsteemid |
| --- | --- |

6.5.

Teenindususte valgustussüsteemid

—

x

x

—

—

—

—

—

—

—

7.

Sisenemisastmed, tõstmisplatvormid ja muud sarnased seadmed (kui nad ei ole kasutusasendis ning tingimusel, et need ei ulatu sõiduki külggabariidist kaugemale kui 10 mm) ja ette- või tahapoole ulatuvad astmete nurgad peavad olema ümardatud vähemalt 5 mm raadiusega; servad peavad olema ümardatud raadiusega mitte alla 2,5 mm

—

x

x

—

x

x

x

x

x

x

8.

Sissetõmmatavad külgjuhtimisseadmed, mida kasutatakse busside isejuhtimissüsteemides, kui need ei ole sisse tõmmatud.

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sissetõmmatavad astmed kasutusasendis sõiduki paigal seistes

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10.

Vaatlus- ja avastamisseaded, sealhulgas radarid

—

x

x

x

x

x

x

x

x

11.

Seadmed ja varustus aerodünaamilise takistuse vähendamiseks, tingimusel, et need ei ulatu kummalgi sõiduki küljel rohkem kui 50 mm üle sõiduki kõige välimise laiuse ning ei suurenda kandevõimet.

Sellised seadmed tuleb konstrueerida selliselt, et nad oleksid sõiduki seismisel kokkupandavad, nii et ei ületataks suurimat lubatud laiust ja ei oleks kahjustatud sõiduki kasutusvõime ühendvedudeks.

Seadmete ja varustuse kasutamisel ei tohi sõiduki laius ületada 2 650 mm.

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

12.

Tolliplommimisvarustus ja selle kaitsmed

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

13.

Tendi kinnitamise varustus ja selle kaitsmed, mis ei tohi välja ulatuda mitte üle 20 mm 2,0 m kõrgusel maapinnast ning mitte üle 50 mm, kui need on üle 2, 0 m kõrgusel maapinnast. Servad peavad olema ümardatud vähemalt 2,5 mm raadiusega.

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

14.

Porikaitsesüsteemi väljaulatuvad painduvad osad, millele on viidatud komisjoni määruses (EL) nr 109/2011 (4).

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

15.

Punktis 14 hõlmamata painduvad poritiivad.

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

16.

Lumeketid

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

17.

Sõidukeid transportivate sõidukite turvareelingud.

Ainult sõidukite puhul, mis on ettenähtud ja konstrueeritud vähemalt kahe sõiduki veoks ning mille reelingud asuvad vähemalt 2,0 m, kuid mitte üle 3,70 m maapinnast ning ei ulatu üle sõiduki kõige välimise külje rohkem kui 50 mm.

Sõiduki laius ei tohi ületada 2 650 mm.

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

III   tabel

Sõiduki kõrgus

| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Raadio- või raadionavigatsiooni antenn | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Üles tõstetud pantograafid või varrasvooluvõtturid | — | — | x | — | — | — | — | — | — | — |

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Raadio- või raadionavigatsiooni antenn

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Üles tõstetud pantograafid või varrasvooluvõtturid

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

---

(1)  ELT L 177, 10.7.2010, lk 211.

(2)  ELT L 35, 4.2.2009, lk 1.

(3)  ELT L 135, 23.5.2008, lk 1.

(4)  ELT L 34, 9.2.2011, lk 2.

2. liide

Lubatud kõrvalekalded tüübikinnituse ja toote vastavuse jaoks

1.   Mõõtmed

| 1.1. | Kogupikkus, -laius ja -kõrgus mõõdetakse käesoleva lisa A–D osa punkti 1.2 kohaselt. |
| --- | --- |

1.1.

Kogupikkus, -laius ja -kõrgus mõõdetakse käesoleva lisa A–D osa punkti 1.2 kohaselt.

| 1.2. | Tingimusel, et käesoleva lisa A–D osa punktis 1.1 kindlaks määratud piiranguid ei ületata, võivad tegelikud mõõtmed erineda tootja esitatud mõõtudest kuni 3 %. |
| --- | --- |

1.2.

Tingimusel, et käesoleva lisa A–D osa punktis 1.1 kindlaks määratud piiranguid ei ületata, võivad tegelikud mõõtmed erineda tootja esitatud mõõtudest kuni 3 %.

2.   Töökorras sõiduki mass ja sõiduki tegelik mass

| 2.1. | Töökorras sõiduki massi kontrollitakse sõiduki tegeliku massi alusel, kaaludes sõiduki ja lahutades selle massist paigaldatud lisavarustuse massi. Sellise kaalumise jaoks peab kaal vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/23/EÜ (1) nõuetele. |
| --- | --- |

2.1.

Töökorras sõiduki massi kontrollitakse sõiduki tegeliku massi alusel, kaaludes sõiduki ja lahutades selle massist paigaldatud lisavarustuse massi. Sellise kaalumise jaoks peab kaal vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/23/EÜ (1) nõuetele.

| 2.2. | Punkti 2.1 nõuetega kooskõlas kindlaks määratud töökorras sõiduki mass ei või erineda direktiivi 2007/46/EÜ I lisa punkti 2.6 alapunktis b või III lisa I osa A või B jaos või tüübikinnitustunnistuse vastavas kandes sätestatud nimiväärtusest rohkem kui:






  a) | 3 %, s.o lubatud vähim ja suurim kõrvalekalle (s.o määratud väärtuse negatiivne ja positiivne kõrvalekalle) M-, N- ja O-kategooria sõidukite puhul, välja arvatud eriotstarbelised sõidukid; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Punkti 2.1 nõuetega kooskõlas kindlaks määratud töökorras sõiduki mass ei või erineda direktiivi 2007/46/EÜ I lisa punkti 2.6 alapunktis b või III lisa I osa A või B jaos või tüübikinnitustunnistuse vastavas kandes sätestatud nimiväärtusest rohkem kui:

a)

3 %, s.o lubatud vähim ja suurim kõrvalekalle (s.o määratud väärtuse negatiivne ja positiivne kõrvalekalle) M-, N- ja O-kategooria sõidukite puhul, välja arvatud eriotstarbelised sõidukid;

| b) | 5 %, s.o lubatud vähim ja suurim kõrvalekalle (s.o määratud väärtuse negatiivne ja positiivne kõrvalekalle) eriotstarbeliste sõidukite puhul; |
| --- | --- |

b)

5 %, s.o lubatud vähim ja suurim kõrvalekalle (s.o määratud väärtuse negatiivne ja positiivne kõrvalekalle) eriotstarbeliste sõidukite puhul;

| c) | 5 %, s.o lubatud vähim ja suurim kõrvalekalle (s.o määratud väärtuse negatiivne ja positiivne kõrvalekalle) direktiivi 2007/46/EÜ artikli 12 lõike 2 kohaldamisel. |
| --- | --- |

c)

5 %, s.o lubatud vähim ja suurim kõrvalekalle (s.o määratud väärtuse negatiivne ja positiivne kõrvalekalle) direktiivi 2007/46/EÜ artikli 12 lõike 2 kohaldamisel.

---

(1)  ELT L 122, 16.5.2009, lk 6.

3. liide

Manööverdamisvõime nõuetega seotud näitajad

Joonis 1

Manööverdusring:
  Formula, Formula

Image

Joonis 2

Sissesõidumeetod M2- ja M3-kategooria sõidukite jaoks

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Joonis 3

Statsionaarne meetod N2- ja N3-kategooria sõidukite jaoks

Image

II LISA

MAASTIKUSÕIDUKITE TÕUSUVÕIME

1.   Üldine teave

1.1.   Käesolevas lisas sätestatakse tehnilised nõuded sõiduki tõusuvõime kontrollimiseks, et liigitada sõiduk maastikusõidukiks kooskõlas direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa 4. jaoga.

1.2.   Tehniline teenistus peab kindlaks tegema, kas komplektne või komplekteeritud sõiduk või poolhaagise veduk on vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisas toodud tingimustele tunnustatav maastikusõidukina.

1.3.   Mittekomplektsete sõidukite korral viiakse kõnealune protseduur läbi ainult tootja nõudel.

2.   Katsetingimused

2.1.   Sõiduki seisukord

| 2.1.1. | Sõiduk on tootja poolt soovitatud seisukorras ja sellele on paigaldatud direktiivi 2007/46/EÜ I lisas nimetatud varustus. |
| --- | --- |

2.1.1.

Sõiduk on tootja poolt soovitatud seisukorras ja sellele on paigaldatud direktiivi 2007/46/EÜ I lisas nimetatud varustus.

| 2.1.2. | Pidurid, sidur (või selle vaste), mootor ja käigukast reguleeritakse vastavalt tootja soovitustele kasutamiseks väljaspool tavapäraseid teid. |
| --- | --- |

2.1.2.

Pidurid, sidur (või selle vaste), mootor ja käigukast reguleeritakse vastavalt tootja soovitustele kasutamiseks väljaspool tavapäraseid teid.

| 2.1.3. | Kasutatakse maastikusõiduks soovitatud rehve. Rehvimustri sügavus peab olema vähemalt 90 % uue rehvi mustrisügavusest. Rehvirõhk reguleeritakse kuni rehvitootja soovitatud rõhuni. |
| --- | --- |

2.1.3.

Kasutatakse maastikusõiduks soovitatud rehve. Rehvimustri sügavus peab olema vähemalt 90 % uue rehvi mustrisügavusest. Rehvirõhk reguleeritakse kuni rehvitootja soovitatud rõhuni.

| 2.1.4. | Sõiduk koormatakse suurima tehniliselt lubatud täismassini, jaotades koormus proportsionaalselt tootja märgitud suurima koormuse jaotusega telgedele.
  Näiteks katsetatakse 7,5-tonnist sõidukit, mille esitelje suurim koormus on 4 tonni ja tagatelje suurim koormus 6 tonni, esitelje koormusega 3 tonni (40 %) ja tagatelje koormusega 4,5 tonni (60 %). |
| --- | --- |

2.1.4.

Sõiduk koormatakse suurima tehniliselt lubatud täismassini, jaotades koormus proportsionaalselt tootja märgitud suurima koormuse jaotusega telgedele.

Näiteks katsetatakse 7,5-tonnist sõidukit, mille esitelje suurim koormus on 4 tonni ja tagatelje suurim koormus 6 tonni, esitelje koormusega 3 tonni (40 %) ja tagatelje koormusega 4,5 tonni (60 %).

2.2.   Katseraja tingimused

| 2.2.1. | Katseraja pind on kuiv; see on asfaldist ja betoonist |
| --- | --- |

2.2.1.

Katseraja pind on kuiv; see on asfaldist ja betoonist

| 2.2.2. | Kallak peab olema pidevalt 25 % ning selle hälve võib olla + 3 % (θ = 14 kraadi). |
| --- | --- |

2.2.2.

Kallak peab olema pidevalt 25 % ning selle hälve võib olla + 3 % (θ = 14 kraadi).

| 2.2.3. | Tootja nõusolekul võib katse läbi viia üle 25 % kallakul. Katse viiakse läbi nii, et suurimaid masse on vähendatud vastavalt katse tingimustele.
  Nimetatud tingimused registreeritakse. |
| --- | --- |

2.2.3.

Tootja nõusolekul võib katse läbi viia üle 25 % kallakul. Katse viiakse läbi nii, et suurimaid masse on vähendatud vastavalt katse tingimustele.

Nimetatud tingimused registreeritakse.

| 2.2.4. | Katseraja pinna haardumiskoefitsient peab olema hea.
  Pinna libisemisvastast indeksit (Skid Resistance Index – SRI) mõõdetakse vastavalt standardile CEN/TS 13036-2:2010: Maanteede ja lennuväljade pinnaomadused – Katsemeetodid – 2. osa: Teekatte pinna libisemisvastasuse hindamine kasutades dünaamilisi mõõtmissüsteeme.
  Libisemisvastase indeksi keskmine väärtus registreeritakse. |
| --- | --- |

2.2.4.

Katseraja pinna haardumiskoefitsient peab olema hea.

Pinna libisemisvastast indeksit (Skid Resistance Index – SRI) mõõdetakse vastavalt standardile CEN/TS 13036-2:2010: Maanteede ja lennuväljade pinnaomadused – Katsemeetodid – 2. osa: Teekatte pinna libisemisvastasuse hindamine kasutades dünaamilisi mõõtmissüsteeme.

Libisemisvastase indeksi keskmine väärtus registreeritakse.

3.   Katsemenetlus

3.1.   Sõiduk asetatakse kõigepealt horisontaalpinnale.

3.2.   Vedamisviis reguleeritakse maastikusõidu jaoks. Rakendatud käik (käigud) peab (peavad) võimaldama ühtlast kiirust.

3.3.   Kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ II lisa 1. liite 4. ja 5. jagu.

III LISA

TINGIMUSED VEDRUSTUSE VÕRDVÄÄRSUSEKS ÕHKVEDRUSTUSEGA

1.   Käesolevas lisas sätestatakse tehnilised tingimused seoses mitteõhkvedrustuse ja õhkvedrustusega veotelje/-telgede ekvivalentsusega.

2.   Et vastata õhkvedrustusega telgedele, peavad mitteõhkvedrustusega teljed vastama järgnevatele tingimustele:

| 2.1. | Täismassiga koormatud vedrustuse korral peab veotelje või mitmikveotelje kohal mõõdetud vedrustatud massi vaba madalsagedusliku vertikaalsuunalise siirdevõnkumise sagedus ja sumbuvus olema punktides 2.3–2.6 määratletud piirides. |
| --- | --- |

2.1.

Täismassiga koormatud vedrustuse korral peab veotelje või mitmikveotelje kohal mõõdetud vedrustatud massi vaba madalsagedusliku vertikaalsuunalise siirdevõnkumise sagedus ja sumbuvus olema punktides 2.3–2.6 määratletud piirides.

| 2.2. | Iga telg peab olema varustatud hüdrauliliste amortisaatoritega. Mitmikteljele paigaldatakse amortisaatorid selliselt, et mitmiktelje võnkumine oleks minimaalne. |
| --- | --- |

2.2.

Iga telg peab olema varustatud hüdrauliliste amortisaatoritega. Mitmikteljele paigaldatakse amortisaatorid selliselt, et mitmiktelje võnkumine oleks minimaalne.

| 2.3. | Kui hüdraulilised amortisaatorid on tööasendis, peab harilikes tingimustes töötava vedrustuse korral keskmine sumbuvussuhe Dm olema üle 20 % kriitilisest sumbuvusest. |
| --- | --- |

2.3.

Kui hüdraulilised amortisaatorid on tööasendis, peab harilikes tingimustes töötava vedrustuse korral keskmine sumbuvussuhe Dm olema üle 20 % kriitilisest sumbuvusest.

| 2.4. | Kui hüdraulilised amortisaatorid on eemaldatud või tühjendatud, ei tohi vedrustuse sumbuvussuhe Dr olla üle 50 % Dm väärtusest. |
| --- | --- |

2.4.

Kui hüdraulilised amortisaatorid on eemaldatud või tühjendatud, ei tohi vedrustuse sumbuvussuhe Dr olla üle 50 % Dm väärtusest.

| 2.5. | Vedrustatud massi vaba vertikaalsuunalise siirdevõnkumise sagedus veotelje või mitmikveotelje kohal ei tohi olla üle 2,0 Hz. |
| --- | --- |

2.5.

Vedrustatud massi vaba vertikaalsuunalise siirdevõnkumise sagedus veotelje või mitmikveotelje kohal ei tohi olla üle 2,0 Hz.

| 2.6. | Sageduse ja sumbuvuse määramiseks vajaliku katse protseduur on kindlaks määratud punktis 3. |
| --- | --- |

2.6.

Sageduse ja sumbuvuse määramiseks vajaliku katse protseduur on kindlaks määratud punktis 3.

3.   Katsemenetlus

3.1.   Sagedus ja sumbuvus

| 3.1.1. | Vedrustatud massi vaba võnkumist väljendatakse järgmise valemiga:



  Kus | „M” on vedrustatud mass (kg), |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Vedrustatud massi vaba võnkumist väljendatakse järgmise valemiga:

Formula

Kus

„M” on vedrustatud mass (kg),

| | „Z” on vedrustatud massi vertikaalnihe (m), |
| --- | --- |

„Z” on vedrustatud massi vertikaalnihe (m),

| | „C” kogu sumbuvustegur (N.s/m) ja |
| --- | --- |

„C” kogu sumbuvustegur (N.s/m) ja

| | „K” on kogu vertikaalsuunaline teepinna ja vedrustatud massi vaheline jäikus (N/m). |
| --- | --- |

„K” on kogu vertikaalsuunaline teepinna ja vedrustatud massi vaheline jäikus (N/m).

| 3.1.2. | Vedrustatud massi võnkesagedust (F hertsides) väljendatakse järgmise valemiga: |
| --- | --- |

3.1.2.

Vedrustatud massi võnkesagedust (F hertsides) väljendatakse järgmise valemiga:

Formula

| 3.1.3. | Sumbuvus on kriitiline, kui C = Co
  kus:



  Sumbuvussuhe kriitilise sumbuvuse murdosana on C/Co |
| --- | --- |

3.1.3.

Sumbuvus on kriitiline, kui C = Co

kus:

Formula

Sumbuvussuhe kriitilise sumbuvuse murdosana on C/Co

| 3.1.4. | Vedrustatud massi vaba siirdevõnkumise kestel järgib massi liikumise vertikaalkomponent sumbuvat sinusoidi (joonis 2). Sageduse hindamiseks mõõdetakse kõigi jälgitavate täisvõngete aeg. Sumbuvuse hindamiseks mõõdetakse võnkekõvera järjestikuste samasuunaliste ekstreemumite kõrgused. |
| --- | --- |

3.1.4.

Vedrustatud massi vaba siirdevõnkumise kestel järgib massi liikumise vertikaalkomponent sumbuvat sinusoidi (joonis 2). Sageduse hindamiseks mõõdetakse kõigi jälgitavate täisvõngete aeg. Sumbuvuse hindamiseks mõõdetakse võnkekõvera järjestikuste samasuunaliste ekstreemumite kõrgused.

| 3.1.5. | Kui esimese ja teise täisvõnke ekstreemumitele vastavad amplituudid on A1 ja A2, leitakse sumbuvussuhe D järgmise valemi abil:



  kus „ln” tähendab amplituudide suhte naturaallogaritmi. |
| --- | --- |

3.1.5.

Kui esimese ja teise täisvõnke ekstreemumitele vastavad amplituudid on A1 ja A2, leitakse sumbuvussuhe D järgmise valemi abil:

Formula

kus „ln” tähendab amplituudide suhte naturaallogaritmi.

3.2.   Katsemenetlus

Selleks et katse abil määrata sumbuvussuhet Dm, sumbuvussuhet Dr eemaldatud hüdrauliliste amortisaatorite korral ja vedrustuse võnkesagedust F, tuleb:

| a) | koormatud sõidukiga sõita aeglasel kiirusel (5 km/h ± 1 km/h) üle 80 mm astme, mille ristlõige on kujutatud joonisel 1. Pärast seda, kui veoteljele kinnituvad rattad on astmelt maha sõitnud, analüüsitakse alanud siirdevõnkumist sageduse ja sumbuvuse määramiseks; |
| --- | --- |

a)

koormatud sõidukiga sõita aeglasel kiirusel (5 km/h ± 1 km/h) üle 80 mm astme, mille ristlõige on kujutatud joonisel 1. Pärast seda, kui veoteljele kinnituvad rattad on astmelt maha sõitnud, analüüsitakse alanud siirdevõnkumist sageduse ja sumbuvuse määramiseks;

| b) | tõmmata koormatud sõiduki šassiid allapoole, nii et veoteljele langeks täismassi 1,5-kordsele väärtusele vastav staatiline koormus. Allapoole tõmmatud sõiduk vabastatakse järsult ja analüüsitakse järgnevat võnkumist; |
| --- | --- |

b)

tõmmata koormatud sõiduki šassiid allapoole, nii et veoteljele langeks täismassi 1,5-kordsele väärtusele vastav staatiline koormus. Allapoole tõmmatud sõiduk vabastatakse järsult ja analüüsitakse järgnevat võnkumist;

| c) | tõmmata koormatud sõiduki šassiid allapoole, nii et vedrustatud mass oleks tõstetud 80 mm kõrgusele veoteljest. Ülespoole tõmmatud sõiduk vabastatakse järsult ja analüüsitakse järgnevat võnkumist; |
| --- | --- |

c)

tõmmata koormatud sõiduki šassiid allapoole, nii et vedrustatud mass oleks tõstetud 80 mm kõrgusele veoteljest. Ülespoole tõmmatud sõiduk vabastatakse järsult ja analüüsitakse järgnevat võnkumist;

| d) | teha koormatud sõidukiga muid katseid, kui tootja on tehnilisele teenistusele tõestanud, et need on samaväärsed. |
| --- | --- |

d)

teha koormatud sõidukiga muid katseid, kui tootja on tehnilisele teenistusele tõestanud, et need on samaväärsed.

3.3.   Sõiduki katsevarustus ja koormamise tingimused

| 3.3.1. | Sõidukile tuleb otse veotelje kohale veotelje ja šassii vahele kinnitada vertikaalnihke andur. Sumbumise määramiseks mõõdetakse anduri lugemilt ajavahe esimese ja teise maksimaalse vedrustuse kompressiooni vahel.
  Kahe mitmikveotelje korral tuleb vertikaalnihke andur paigaldada otse veotelgede kohale kummagi veotelje ja šassii vahele. |
| --- | --- |

3.3.1.

Sõidukile tuleb otse veotelje kohale veotelje ja šassii vahele kinnitada vertikaalnihke andur. Sumbumise määramiseks mõõdetakse anduri lugemilt ajavahe esimese ja teise maksimaalse vedrustuse kompressiooni vahel.

Kahe mitmikveotelje korral tuleb vertikaalnihke andur paigaldada otse veotelgede kohale kummagi veotelje ja šassii vahele.

| 3.3.2. | Rehvid peavad olema täis pumbatud kuni tootja soovitatud rõhuni. |
| --- | --- |

3.3.2.

Rehvid peavad olema täis pumbatud kuni tootja soovitatud rõhuni.

| 3.3.3 | Vedrustuse ekvivalentsuse määramiseks vajalikud katsetused tehakse telgedele või telgede rühmadele suurima tehniliselt lubatud massiga ja oletatakse, et ekvivalentsus kehtib kõikide väiksemate koormuste korral. |
| --- | --- |

3.3.3

Vedrustuse ekvivalentsuse määramiseks vajalikud katsetused tehakse telgedele või telgede rühmadele suurima tehniliselt lubatud massiga ja oletatakse, et ekvivalentsus kehtib kõikide väiksemate koormuste korral.

Joonis 1

Vedrustuse katsetuskäik

Image

Joonis 2

Lühiajalise vaba võnkumise sumbumine

Image

IV LISA

TEHNILISED NÕUDED ÜLESTÕSTETAVA(TE) VÕI KOORMATAVA(TE) TELJE (TELGEDE) PAIGALDAMISEKS SÕIDUKILE

| 1. | Kui sõidukile on paigaldatud üks või mitu ülestõstetavat või koormatavat telge, siis tuleb kontrollida, et tavapärastes sõidutingimustes ei oleks ületatud teljele või teljerühmadele langevat registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud suurimat massi. Sellepärast peab (peavad) ülestõstetav(ad) või koormatav(ad) telg (teljed) automaatselt maapinnale langema või tuleb koormus teljele (telgedele) kanda, kui telgede rühmale lähim telg (lähimad teljed) või mootorsõiduki esitelg (esiteljed) on koormatud registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud suurima(te) massi(de)ni.
  Kui ülestõstetav telg on üles tõstetud, siis tuleb tagada, et juhitava(te)le teljele (telgedele) langev koormus oleks piisav, et tagada sõiduki turvaline juhtimine igas olukorras. Seetõttu peab sõiduki tootja mittekomplektsete sõidukite korral kindlaks määrama juhitava(te)le teljele (telgedele) langeva vähima koormuse. |
| --- | --- |

1.

Kui sõidukile on paigaldatud üks või mitu ülestõstetavat või koormatavat telge, siis tuleb kontrollida, et tavapärastes sõidutingimustes ei oleks ületatud teljele või teljerühmadele langevat registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud suurimat massi. Sellepärast peab (peavad) ülestõstetav(ad) või koormatav(ad) telg (teljed) automaatselt maapinnale langema või tuleb koormus teljele (telgedele) kanda, kui telgede rühmale lähim telg (lähimad teljed) või mootorsõiduki esitelg (esiteljed) on koormatud registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud suurima(te) massi(de)ni.

Kui ülestõstetav telg on üles tõstetud, siis tuleb tagada, et juhitava(te)le teljele (telgedele) langev koormus oleks piisav, et tagada sõiduki turvaline juhtimine igas olukorras. Seetõttu peab sõiduki tootja mittekomplektsete sõidukite korral kindlaks määrama juhitava(te)le teljele (telgedele) langeva vähima koormuse.

| 2. | Kõik sõidukile paigaldatud teljetõstemehhanismid, samuti nende juhtimissüsteemid peavad olema valmistatud ja paigaldatud nii, et oleks välistatud nende vale kasutamine või rikkumine. |
| --- | --- |

2.

Kõik sõidukile paigaldatud teljetõstemehhanismid, samuti nende juhtimissüsteemid peavad olema valmistatud ja paigaldatud nii, et oleks välistatud nende vale kasutamine või rikkumine.

| 3. | Nõuded mootorsõiduki paigaltvõtuks libedal pinnasel ja nende manööverdamisvõime parandamiseks |
| --- | --- |

3.

Nõuded mootorsõiduki paigaltvõtuks libedal pinnasel ja nende manööverdamisvõime parandamiseks

| 3.1. | Erandina punkti 1 nõuetest ja selleks, et aidata mootorsõidukitel või autorongil alustada sõitu libedal pinnal ja suurendada rehvide haardevõimet sellisel pinnal ning manööverdamisvõime parandamiseks, võib teljetõsteseade kontrollida mootorsõiduki või poolhaagise ülestõstetavat (ülestõstetavaid) või koormatavat (koormatavaid) telge (telgi), et suurendada või vähendada mootorsõiduki juhitavale teljele langevat koormust. Seda võib teha järgmistel tingimustel:






  a) | sõiduki igale teljele vastav koormus võib ületada liikmesriigis lubatud suurimat teljele langevat koormust kuni 30 %, tingimusel et see ei ületa tootja poolt märgitud väärtust selle konkreetse juhtumi jaoks; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Erandina punkti 1 nõuetest ja selleks, et aidata mootorsõidukitel või autorongil alustada sõitu libedal pinnal ja suurendada rehvide haardevõimet sellisel pinnal ning manööverdamisvõime parandamiseks, võib teljetõsteseade kontrollida mootorsõiduki või poolhaagise ülestõstetavat (ülestõstetavaid) või koormatavat (koormatavaid) telge (telgi), et suurendada või vähendada mootorsõiduki juhitavale teljele langevat koormust. Seda võib teha järgmistel tingimustel:

a)

sõiduki igale teljele vastav koormus võib ületada liikmesriigis lubatud suurimat teljele langevat koormust kuni 30 %, tingimusel et see ei ületa tootja poolt märgitud väärtust selle konkreetse juhtumi jaoks;

| b) | allesjäänud koormus esiteljele (-telgedele) peab jääma nullist suuremaks (st suure tagaülendiga tagumise koormatava telje korral ei tohi sõiduki esiots maapinnalt üles kerkida); |
| --- | --- |

b)

allesjäänud koormus esiteljele (-telgedele) peab jääma nullist suuremaks (st suure tagaülendiga tagumise koormatava telje korral ei tohi sõiduki esiots maapinnalt üles kerkida);

| c) | ülestõstetavat (ülestõstetavaid) või koormatavat (koormatavaid) telge (telgi) tuleb kontrollida ainult spetsiaalse juhtimissüsteemi abil; |
| --- | --- |

c)

ülestõstetavat (ülestõstetavaid) või koormatavat (koormatavaid) telge (telgi) tuleb kontrollida ainult spetsiaalse juhtimissüsteemi abil;

| d) | kui sõiduk on hakanud liikuma ja enne, kui on saavutatud kiirus 30 km/h, tuleb telg (teljed) automaatselt jälle alla lasta või koormus telgede vahel ümber jaotada. |
| --- | --- |

d)

kui sõiduk on hakanud liikuma ja enne, kui on saavutatud kiirus 30 km/h, tuleb telg (teljed) automaatselt jälle alla lasta või koormus telgede vahel ümber jaotada.

V LISA

A   OSA

TEATIS

KASUTATAV NÄIDIS

Teatis nr ... mootorsõidukite ja nende haagiste EÜ tüübikinnituse kohta seoses sõiduki masside ja mõõtmetega.

Alljärgnev teave esitatakse kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga. Joonised esitatakse sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikult A4-formaadis või A4-formaadiga kaustas. Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

0.   ÜLDNÕUDED

0.1.   Mark (tootja kaubanimi): ...

0.2.   Tüüp: ...

0.2.1.   Kaubanimi(nimed) (kui on teada): ...

0.4.   Sõiduki kategooria (1): ...

0.5.   Tootja ärinimi ja aadress: ...

0.8.   Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

0.9.   Tootja esindaja nimi ja aadress (kui on): ...

1.   SÕIDUKI EHITUSE ÜLDANDMED

1.1.   Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised: ...

1.2.   Kogu sõiduki mõõtjoonis: ...

1.3.   Telgede ja rataste arv: ...

1.3.1.   Topeltratastega telgede arv ja asukoht: ...

1.3.2.   Juhitavate telgede arv ja asukoht: ...

1.3.3.   Veoteljed (arv, paiknemine, ühendus): ...

1.4.   Šassii (kui on olemas) (üldjoonis): ...

1.7.   Juhikabiin (buldog- või ninamikkabiin) (2): ...

1.9.   Täpsustada, kas veduk on ette nähtud poolhaagiste või muude haagiste vedamiseks ja kas tegemist on pool-, täis- või kesktelg- või jäiga haakeseadmega haagisega: ...

1.10.   Täpsustada, kas sõiduk on ette nähtud kaupade veoks kontrollitud temperatuuril: ...

2.   MASSID JA MÕÕTMED (4)
   (5)
   (6)

(kilogrammides ja millimeetrites) (vajaduse korral viidata joonisele)

2.1.   Teljevahe(d) (täiskoormusel)
   (7): ...

2.1.1.   Kaheteljelised sõidukid: ...

2.1.2.   Kolme või enama teljega sõidukid

2.1.2.1.   Järjestikuste telgede vaheline kaugus eesmisest tagumise teljeni: ...

2.1.2.2.   Telgedevaheline kaugus kokku: ...

2.2.   Sadul

2.2.1.   Poolhaagiste korral

2.2.1.1.   Sadula veopoldi telje ja poolhaagise kõige tagumise otsa vahekaugus: ...

2.2.1.2.   Sadula veopoldi telje ja poolhaagise eesmise serva mis tahes punkti suurim vahekaugus: ...

2.2.1.3.   Poolhaagise võrdlus-teljevahe (nagu on nõutud määruse (EL) nr 1230/2012 I lisa D osa punktis 3.2): ...

2.2.2.   Poolhaagise vedukite korral

2.2.2.1.   Sadula ettenihe (maksimaalne ja minimaalne; näidata lubatavad väärtused mittekomplektse sõiduki korral) (8): ...

2.3.   Telje/telgede rööbe/rööpmed ja laius(ed)

2.3.1.   Iga juhttelje rööbe (9): ...

2.3.2.   Kõigi muude telgede rööpmed (9): ...

2.4.   Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed)

2.4.1.   Kere/pealisehitiseta šassii puhul

2.4.1.1.   Pikkus (10): ...

2.4.1.1.1.   Suurim lubatud pikkus: ...

2.4.1.1.2.   Vähim lubatud pikkus: ...

2.4.1.1.3.   Haagiste korral: haakeseadise lubatud maksimaalne pikkus (11): ...

2.4.1.2.   Laius (12):

2.4.1.2.1.   Suurim lubatud laius: ...

2.4.1.2.2.   Vähim lubatud laius: ...

2.4.1.3.   Kõrgus (13) (reguleeritava vedrustuskõrguse puhul märgitakse harilikule tööasendile vastav kõrgus): ...

2.4.1.4.   Esiülend (14): ...

2.4.1.4.1.   Esiülendinurk (15)
   (16): ... kraadi.

2.4.1.5.   Tagaülend (17): ...

2.4.1.5.1.   Tagaülendinurk (18)
   (16): ... kraadi.

2.4.1.5.2.   Haakepunkti minimaalne ja maksimaalne lubatud kaugus auto tagateljest (19): ...

2.4.1.6.   Kliirens (direktiivi 2007/46/EÜ II lisa 1. liite punktide 3.1.1 ja 3.2.1 kohaselt)

2.4.1.6.1.   Telgede vahel: ...

2.4.1.6.2.   Esitelje/esitelgede all: ...

2.4.1.6.3.   Tagatelje/tagatelgede all: ...

2.4.1.8.   Kere ja/või sisustuse ja/või varustuse ja/või (vähima ja suurima) nimikoormuse raskuskeskme asukoht: ...

2.4.2.   Kere/pealisehitisega šassii puhul

2.4.2.1.   Pikkus (10): ...

2.4.2.1.1.   Laadimispinna pikkus: ...

2.4.2.2.   Laius (12): ...

2.4.2.2.1.   Seinte paksus (sõidukite korral, mis on konstrueeritud kaupade veoks kontrollitud temperatuuril): ...

2.4.2.3.   Kõrgus (13) (reguleeritava vedrustuskõrguse puhul märgitakse harilikule tööasendile vastav kõrgus): ...

2.4.2.4.   Esiülend (14): ...

2.4.2.4.1.   Esiülendinurk (15)
   (16): ... kraadi

2.4.2.5.   Tagaülend (17): ...

2.4.2.5.1.   Tagaülendinurk (18)
   (16): ... kraadi

2.4.2.5.2.   Haakepunkti minimaalne ja maksimaalne lubatud kaugus auto tagateljest (19): ...

2.4.2.6.   Kliirens (nagu see on määratletud direktiivi 2007/46/EÜ II lisa 1. liite punktides 3.1.1 ja 3.2.1) (16)

2.4.2.6.1.   Telgede vahel: ...

2.4.2.6.2.   Esitelje/esitelgede all: ...

2.4.2.6.3.   Tagatelje/tagatelgede all: ...

2.4.2.8.   Nimikoormuse raskuskeskme asukoht (ebaühtlase koormatuse korral): ...

2.4.3.   Ilma šassiita heaks kiidetud kerede korral (M2- ja M3-kategooria sõidukid)

2.4.3.1.   Pikkus (10): ...

2.4.3.2.   Laius (12): ...

2.4.3.3.   Kõrgus (13) ettenähtud šassiitüübil/-tüüpidel (reguleeritava vedrustuskõrguse korral märgitakse tavalisele sõiduasendile vastav kõrgus): ...

2.5.   Mittekomplektsete sõidukite juhitava(te)le teljele (telgedele) langev vähim koormus: ...

2.6.   Töökorras sõiduki mass
   (20)

a)   iga variandi vähim ja suurim väärtus: ...

2.6.1.   Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise korral haakepunktile mõjuv koormus: ...

a)   iga variandi vähim ja suurim väärtus: ...

2.6.2.   Lisavarustuse mass (vt määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 2 mõistet 5): ...

2.8.   Suurim tehniliselt lubatud täismass
   (21): ...

2.8.1.   Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise korral haakepunktile mõjuv koormus: ...

2.9.   Igale teljele rakenduv suurim tehniliselt lubatud koormus: ...

2.10.   Igale teljerühmale rakenduv suurim tehniliselt lubatud koormus: ...

2.11.   Veduki suurim tehniliselt lubatud pukseeritav täismass

järgmiste haagiste korral:

2.11.1.   täishaagis: ...

2.11.2.   poolhaagis: ...

2.11.3.   kesktelghaagis: ...

2.11.4.   jäiga haakeseadmega haagis: ...

2.11.4.1.   Haakeseadise ülendi (22) ja teljevahe suhte maksimaalne väärtus: ...

2.11.4.2.   V maksimaalne väärtus: ... kN.

2.11.5   Autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass: ...

2.11.6.   Piduriteta haagise täismass: ...

2.12.   Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass:

2.12.1.   veduki mass: ...

2.12.2.   poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise mass: ...

2.12.3.   Haakeseadise suurim lubatud mass (kui haakeseadis ei ole tootja poolt paigaldatud): ...

2.16.   Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid (mittekohustuslik):

2.16.1.   Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass (23): ...

2.16.2.   Registreerimisel/kasutuses suurim tehniliselt lubatud koormus igale teljele ja poolhaagise või kesktelghaagise korral tootja poolt ettenähtud koormus haakepunktis, kui see on väiksem tehniliselt lubatud maksimaalsest koormusest haakepunktis (23): ...

2.16.3.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud koormus igale teljerühmale (23): ...

2.16.4.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud pukseeritav mass (23): ...

2.16.5.   Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass (23): ...

3.   JÕUSEADE (24)

3.1.   Mootori tootja: ...

3.2.   Sisepõlemismootor

3.2.1.8.   Suurim kasulik võimsus (25): ... kW ... p/min–1 (tootja andmetel)

| Märkus: | käesoleva määruse kohaldamisel on lubatud viidata vähima võimsusega mootorile |
| --- | --- |

Märkus:

käesoleva määruse kohaldamisel on lubatud viidata vähima võimsusega mootorile

3.3.   Elektrimootor

3.3.1.1.   Maksimaalne tunnivõimsus: ... kW

3.4.   Mootorid või mootorikombinatsioonid

3.4.1.   Hübriidelektrisõiduk: jah/ei (27).

3.4.5.4.   Suurim võimsus: ... kW

4.   JÕUÜLEKANNE (28)

4.1.   Jõuülekande joonis
   (16): ...

5.   TELJED

5.1.   Iga telje kirjeldus: ...

5.2.   Mark: ...

5.3.   Tüüp: ...

5.4.   Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: ...

5.5.   Koormatava(te) telje/telgede asend: ...

6.   VEDRUSTUS

6.1.   Vedrustussüsteemi joonis: ...

6.2.   Iga telje, teljerühma või ratta vedrustuse tüüp ja konstruktsioon: ...

6.2.3.   Veotelje/-telgede õhkvedrustus: jah/ei (27)

6.2.3.1.   Veotelje/-telgede õhkvedrustusega samaväärne vedrustus: jah/ei (27)

6.2.3.2.   Vedrustatud massi võnkesageduse ja sumbuvuse väärtus: ...

6.2.4.   Vabatelje/telgede õhkvedrustus: jah/ei (27)

6.2.4.1.   Vabatelje/-telgede õhkvedrustusega samaväärne vedrustus: jah/ei (27)

6.2.4.2.   Vedrustatud massi võnkesageduse ja sumbuvuse väärtus: ...

6.3.   Koormuse jaotus teljerühma kuuluvate telgede vahel (vajaduse korral esitada asjakohased graafikud): ...

6.6.   Rehvid ja rattad

6.6.1.   Rehvi ja velje kombinatsioon(id) (29)

| a) | Rehvide puhul märkida:






  i) | suuruse tähistus: ... |
| --- | --- | --- |

a)

Rehvide puhul märkida:

i)

suuruse tähistus: ...

| ii) | koormusindeks: ... |
| --- | --- |

ii)

koormusindeks: ...

| iii) | kiirusindeks: ... |
| --- | --- |

iii)

kiirusindeks: ...

6.6.1.1.   Teljed

6.6.1.1.1.   Esimene telg: ...

6.6.1.1.2.   Teine telg: ...

jne.

9.   KERE

9.1.   Kere tüüp, kasutades II lisa C-osas määratletud koode:

9.10.3.   Istmed

9.10.3.1.   Istekohtade arv (30):

9.10.3.1.1.   Asukoht ja paigutus: ...

9.10.3.5.   R-punkti (31) koordinaadid või joonis

9.10.3.5.1.   Juhiiste: ...

9.10.3.5.2.   Kõik muud istmed: ...

9.25.   Aerodünaamilise takistuse vähendamiseks ettenähtud seadmed

9.25.1.   Seadme tüüp ja kirjeldus

11.   VEDUKI JA HAAGISE VÕI VEDUKI JA POOLHAAGISE ÜHENDUSVIISID

11.1.   Paigaldatud või paigaldatava(te) haakeseadise/-seadiste klass ja tüüp: ...

11.2.   Paigaldatud haakeseadise/-seadiste karakteristikud D, U, S ja V või paigaldatava haakeseadise/-seadiste karakteristikute D, U, S ja V minimaalsed väärtused: ... daN

13.   ERISÄTTED BUSSIDE JA KAUGSÕIDUBUSSIDE KOHTA

13.1.   Sõiduki klass: I klass / II klass / III klass / A-klass / B-klass (27)

13.2.   Reisijateruum (m2)

13.2.1.   Kokku (S0): ...

13.2.2.   Ülemine korrus (S0a) (27): ...

13.2.3.   Alumine korrus (S0b) (27): ...

13.2.4.   Ruum seisukohtade jaoks (S1): ...

13.3.   Reisijate arv (iste- ja seisukohad)

13.3.1.   Kokku (N): ...

13.3.2.   Ülemine korrus (Na) (27): ...

13.3.3.   Alumine korrus (Nb) (27): ...

13.4.   Istekohtade arv

13.4.1.   Kokku (A): ...

13.4.2.   Ülemine korrus (Aa) (27): ...

13.4.3.   Alumine korrus (Ab) (27): ...

13.4.4.   Ratastoolikohtade arv M2- ja M3-kategooria sõidukitel: ...

13.7.   Pakiruumide maht (m3): ...

13.12.   Mõõtudega joonis, millel on kujutatud sõiduki sisemuse korraldus seoses istekohtade, seisuala, ratastooli kasutaja(te) ja pakiruumidega, sealhulgas pakiriiulite ja suusakastiga, kui need on olemas.

Selgitavad märkused

| (b) | Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga „?” (nt ABC??123??). |
| --- | --- |

(b)

Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga „?” (nt ABC??123??).

| (g3) | — | Mõiste 6.20. |
| --- | --- | --- |

(g3)

—

Mõiste 6.20.

| (g14) | — | Mõiste 6.9. |
| --- | --- | --- |

(g14)

—

Mõiste 6.9.

| (l) | Arv tuleb ümardada lähima kümnendikmillimeetrini. |
| --- | --- |

(l)

Arv tuleb ümardada lähima kümnendikmillimeetrini.

| (o) | Määratud vastavalt nõukogu direktiivi 80/1268/EMÜ nõuetele (33). |
| --- | --- |

(o)

Määratud vastavalt nõukogu direktiivi 80/1268/EMÜ nõuetele (33).

B   OSA

EÜ tüübikinnitustunnistus

NÄIDIS

Formaat: A4 (210 × 297 mm)

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Teatis, milles käsitletakse:

| — | EÜ tüübikinnituse andmist (1) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse andmist (1)

sõidukitüübile seoses selle masside ja mõõtmetega

| — | EÜ tüübikinnituse laiendamist (1) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse laiendamist (1)

| — | EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumist (1) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumist (1)

| — | EÜ tüübikinnituse tühistamist (1) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse tühistamist (1)

võttes arvesse määrust (EL) nr .../...,

EÜ tüübikinnitusnumber:

Laiendamise põhjus:

I   JAGU

0.1.   Mark (tootja kaubanimi):

0.2.   Tüüp:

0.2.1.   Kaubanimi (-nimed) (kui on teada):

0.4.   Sõiduki kategooria (2):

0.5.   Tootja ärinimi ja aadress:

0.8.   Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id):

0.9.   Tootja esindaja nimi ja aadress (vajaduse korral):

II   JAGU

1.   Täiendav teave (vajaduse korral): vt lisand

2.   Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus:

3.   Katsearuande kuupäev:

4.   Katsearuande number:

5.   Märkused (vajaduse korral):

6.   Koht:

7.   Kuupäev:

8.   Allkiri:

| Manused | 1) | Teabepakett (kõigil lehekülgedel peab olema tüübikinnitusasutuse tempel). |
| --- | --- | --- |

Manused

1)

Teabepakett (kõigil lehekülgedel peab olema tüübikinnitusasutuse tempel).

| 2) | Katsearuanne. |
| --- | --- |

2)

Katsearuanne.

| 3) | Sõidukite puhul, mille vedrustus tunnistatakse võrdväärseks õhkvedrustusega, katsearuanne ja vedrustuse tehniline kirjeldus. |
| --- | --- |

3)

Sõidukite puhul, mille vedrustus tunnistatakse võrdväärseks õhkvedrustusega, katsearuanne ja vedrustuse tehniline kirjeldus.

---

(1)  Kategooriad vastavalt II lisa A osas loetletud määratlustele.

(2)  „Eestjuhitav sõiduk” – vastavalt nõukogu direktiivi 74/297/EMÜ I lisa punktis 2.7 määratletule ().

(3)  EÜT L 165, 20.6.1974, lk 16.

(4)  Kui sõiduki üks variant on tavalise juhikabiiniga ja teine magamiskohaga kabiiniga, esitatakse mass ja mõõtmed mõlema variandi kohta.

(5)  Standard ISO 612:1978 – Maanteesõidukid – Mootorsõidukid ja pukseeritavad sõidukid – Mõisted ja määratlused.

(6)  Lisavarustus, mis mõjutab sõiduki mõõtmeid, tuleb täpsustada.

(7)

| (g1) | — | Mõiste 6.4. |
| --- | --- | --- |

(g1)

—

Mõiste 6.4.

(8)

| (g2) | — | Mõiste 6.19.2. |
| --- | --- | --- |

(g2)

—

Mõiste 6.19.2.

(9)

| (g4) | — | Mõiste 6.5. |
| --- | --- | --- |

(g4)

—

Mõiste 6.5.

(10)

| (g5) | — | Mõiste 6.1 ja sõidukid, mis ei kuulu M1-kategooriasse:
  Haagiste korral tuleb pikkused esitada nii, nagu on määratletud standardi ISO 612:1978 punktis 6.1.2. |
| --- | --- | --- |

(g5)

—

Mõiste 6.1 ja sõidukid, mis ei kuulu M1-kategooriasse:

Haagiste korral tuleb pikkused esitada nii, nagu on määratletud standardi ISO 612:1978 punktis 6.1.2.

(11)

| (g6) | — | Mõiste 6.17. |
| --- | --- | --- |

(g6)

—

Mõiste 6.17.

(12)

| (g7) | — | Mõiste 6.2 ja sõidukid, mis ei kuulu M1-kategooriasse. |
| --- | --- | --- |

(g7)

—

Mõiste 6.2 ja sõidukid, mis ei kuulu M1-kategooriasse.

(13)

| (g8) | — | Mõiste 6.3 ja sõidukid, mis ei kuulu M1-kategooriasse. |
| --- | --- | --- |

(g8)

—

Mõiste 6.3 ja sõidukid, mis ei kuulu M1-kategooriasse.

(14)

| (g9) | — | Mõiste 6.6. |
| --- | --- | --- |

(g9)

—

Mõiste 6.6.

(15)

| (g10) | — | Mõiste 6.10. |
| --- | --- | --- |

(g10)

—

Mõiste 6.10.

(16)  Ainult maastikusõidukite määratluse kohaldamisel.

(17)

| (g11) | — | Mõiste 6.7. |
| --- | --- | --- |

(g11)

—

Mõiste 6.7.

(18)

| (g12) | — | Mõiste 6.11. |
| --- | --- | --- |

(g12)

—

Mõiste 6.11.

(19)

| (g13) | — | Mõiste 6.18.1. |
| --- | --- | --- |

(g13)

—

Mõiste 6.18.1.

(20)  Juhi massiks on tinglikult võetud 75 kg.

Vedelikku sisaldavad süsteemid (välja arvatud vee jaoks kasutatavad süsteemid, mis peavad jääma tühjaks) peavad olema täidetud 100 %-ni tootja määratud mahutavusest.

Punktide 2.6 ja 2.6.1 alapunktis a nimetatud teavet ei pea esitama N2-, N3-, M2-, M3-, O3-, ja O4-kategooria sõidukite puhul.

(21)  Haagiste või poolhaagiste ning haagise või poolhaagisega ühendatud sõidukite korral, mille haakeseadisele või sadulale mõjub oluline vertikaalne koormus, tuleb selle koormuse ja raskuskiirenduse suhe lisada tehniliselt lubatud maksimaalsele koormusele.

(22)  „Haakeseadise ülend” – kesktelghaagise haakeseadise ja tagatelje/-telgede keskjoone vaheline kaugus horisontaalsuunas.

(23)  Andmete põhjal peab tegelik väärtus olema sõidukitüübi iga tehnilise konfiguratsiooni jaoks ühetähenduslikult määratav.

(24)  Sõiduki puhul, mis töötab kas bensiiniga, diislikütusega jne või ka kombineeritult muu kütusega, tuleb esitada andmed iga käitusviisi kohta eraldi.

Tavapärastest erinevate mootorite ja süsteemide kohta esitab valmistaja siin osutatud andmetega samaväärsed andmed.

(25)  Määratud vastavalt nõukogu direktiivi 80/1269/EMÜ nõuetele ().

(26)  EÜT L 375, 31.12.1980, lk 46.

(27)  Mittesobiv läbi kriipsutada (võib esineda juhtumeid, kus ei tule midagi läbi kriipsutada, sest sobivaid variante on rohkem kui üks).

(28)  Nimetatud andmed tuleb esitada kõigi kavandatud variantide kohta.

(29)  Z-kategooria rehvide korral, mis on ette nähtud sõidukitele, mille suurim lubatud kiirus on üle 300 km/h, tuleb esitada võrdväärsed andmed.

(30)  Märgitav istekohtade arv peab vastama liikuvas sõidukis olemasolevate istekohtade arvule. Moodulsüsteemi korral tuleb esitada vahemik.

(31)  R-punkt või istme võrdluspunkt on arvutuslik punkt, mis on sõiduki tootja poolt iga istekoha jaoks kolmemõõtmelise taustsüsteemi abil kindlaks määratud, vastavalt direktiivi 77/649/EMÜ () III lisas märgitule.

(32)  EÜT L 267, 19.10.1977, lk 1.

(33)  EÜT L 375, 31.12.1980, lk 36.

Lisand

EÜ tüübikinnitustunnistusele nr ...

Märkused

| 1. | Sõiduk on saanud tüübikinnituse käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 kohaselt (st, selle kõige välimised mõõtmed ületavad I lisa A, B, C või D osas nimetatud suurimad mõõtmed): ... jah/ei (1) |
| --- | --- |

1.

Sõiduk on saanud tüübikinnituse käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 kohaselt (st, selle kõige välimised mõõtmed ületavad I lisa A, B, C või D osas nimetatud suurimad mõõtmed): ... jah/ei (1)

| 2. | Sõidukile on paigaldatud õhkvedrustus: ... jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.

Sõidukile on paigaldatud õhkvedrustus: ... jah/ei (1)

| 3. | Sõidukile on paigaldatud õhkvedrustusega samaväärne vedrustus: ... jah/ei (1). |
| --- | --- |

3.

Sõidukile on paigaldatud õhkvedrustusega samaväärne vedrustus: ... jah/ei (1).

| 4. | Sõiduk vastab maastikusõidukitele esitatavatele nõuetele: ... jah/ei (1). |
| --- | --- |

4.

Sõiduk vastab maastikusõidukitele esitatavatele nõuetele: ... jah/ei (1).

Selgitus

| (2) | Vastavalt II lisa A osas esitatud määratlusele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt II lisa A osas esitatud määratlusele.

---

(1)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

VI LISA

Direktiivi 2007/46/EÜ I, III, IX ja XVI lisa muudatused

Direktiivi 2007/46/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Punkt 0.5 asendatakse järgmisega:
  0.5.   Tootja ärinimi ja aadress: ...” |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Punkt 0.5 asendatakse järgmisega:

0.5.   Tootja ärinimi ja aadress: ...”

| b) | Punkt 1.9 asendatakse järgmisega:
  1.9.   Täpsustada, kas veduk on ette nähtud poolhaagiste või muude haagiste vedamiseks ja kas tegemist on pool-, täis- või kesktelg- või jäiga haakeseadmega haagisega: ...” |
| --- | --- |

b)

Punkt 1.9 asendatakse järgmisega:

1.9.   Täpsustada, kas veduk on ette nähtud poolhaagiste või muude haagiste vedamiseks ja kas tegemist on pool-, täis- või kesktelg- või jäiga haakeseadmega haagisega: ...”

| c) | Lisatakse punkt 1.10:
  1.10.   Täpsustada, kas sõiduk on ette nähtud kaupade veoks kontrollitud temperatuuril: ...” |
| --- | --- |

c)

Lisatakse punkt 1.10:

1.10.   Täpsustada, kas sõiduk on ette nähtud kaupade veoks kontrollitud temperatuuril: ...”

| d) | Punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   MASSID JA MÕÕTMED (f) (g) (7)
  (kilogrammides ja millimeetrites) (vajaduse korral viidata joonisele)” |
| --- | --- |

d)

Punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.   MASSID JA MÕÕTMED (f) (g) (7)

(kilogrammides ja millimeetrites) (vajaduse korral viidata joonisele)”

| e) | Punktid 2.1.1.1, 2.1.1.1.1 ja 2.1.1.1.2 asendatakse järgmistega:
  „2.1.2.   Kolme või enama teljega sõidukid
  2.1.2.1.   Järjestikuste telgede vaheline kaugus eesmisest tagumise teljeni: ...
  2.1.2.2.   Telgedevaheline kaugus kokku: ...” |
| --- | --- |

e)

Punktid 2.1.1.1, 2.1.1.1.1 ja 2.1.1.1.2 asendatakse järgmistega:

„2.1.2.   Kolme või enama teljega sõidukid

2.1.2.1.   Järjestikuste telgede vaheline kaugus eesmisest tagumise teljeni: ...

2.1.2.2.   Telgedevaheline kaugus kokku: ...”

| f) | Punktid 2.5 ja 2.5.1 asendatakse järgmistega:
  2.5.   Mittekomplektsete sõidukite juhitava(te)le teljele (telgedele) langev vähim koormus:

  ...” |
| --- | --- |

f)

Punktid 2.5 ja 2.5.1 asendatakse järgmistega:

2.5.   Mittekomplektsete sõidukite juhitava(te)le teljele (telgedele) langev vähim koormus:

...”

| g) | Punktid 2.6 ja 2.6.1 asendatakse järgmistega:
  „2.6.   Töökorras sõiduki mass (h)







  a) | iga variandi suurim ja vähim väärtus: ... |
| --- | --- | --- |

g)

Punktid 2.6 ja 2.6.1 asendatakse järgmistega:

„2.6.   Töökorras sõiduki mass (h)

a)

iga variandi suurim ja vähim väärtus: ...

| b) | iga versiooni mass (esitada tuleb mudel): ... |
| --- | --- |

b)

iga versiooni mass (esitada tuleb mudel): ...

2.6.1.   Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise korral haakepunktile mõjuv koormus: ...

| a) | iga variandi suurim ja vähim väärtus: ... |
| --- | --- |

a)

iga variandi suurim ja vähim väärtus: ...

| b) | iga versiooni mass (esitada tuleb mudel): ...” |
| --- | --- |

b)

iga versiooni mass (esitada tuleb mudel): ...”

| h) | Lisatakse punkt 2.6.2:
  2.6.2.   Lisavarustuse mass (vt komisjoni määruse (EL) nr 1230/2012 (1) artikli 2 punktis 5 sätestatud definitsiooni): ... |
| --- | --- |

h)

Lisatakse punkt 2.6.2:

2.6.2.   Lisavarustuse mass (vt komisjoni määruse (EL) nr 1230/2012 (1) artikli 2 punktis 5 sätestatud definitsiooni): ...

| i) | Punkt 2.10 asendatakse järgmisega:
  2.10.   Igale teljerühmale rakenduv suurim tehniliselt lubatud koormus: ...” |
| --- | --- |

i)

Punkt 2.10 asendatakse järgmisega:

2.10.   Igale teljerühmale rakenduv suurim tehniliselt lubatud koormus: ...”

| j) | Punkt 2.11 asendatakse järgmisega:
  „2.11   Veduki suurim tehniliselt lubatud pukseeritav täismass

  järgmiste haagiste korral:” |
| --- | --- |

j)

Punkt 2.11 asendatakse järgmisega:

„2.11   Veduki suurim tehniliselt lubatud pukseeritav täismass

järgmiste haagiste korral:”

| k) | Punkt 2.11.4 asendatakse järgmisega:
  2.11.4.   Jäiga haakeseadmega haagis: ...” |
| --- | --- |

k)

Punkt 2.11.4 asendatakse järgmisega:

2.11.4.   Jäiga haakeseadmega haagis: ...”

| l) | Punkt 2.11.5asendatakse järgmisega:
  2.11.5.   Autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass (3): ...” |
| --- | --- |

l)

Punkt 2.11.5asendatakse järgmisega:

2.11.5.   Autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass (3): ...”

| m) | Punktid 2.12, 2.12.1 ja 2.12.2 asendatakse järgmistega:
  „2.12.   Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass:

  2.12.1.   veduki mass: ...
  2.12.2.   poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise mass: ...” |
| --- | --- |

m)

Punktid 2.12, 2.12.1 ja 2.12.2 asendatakse järgmistega:

„2.12.   Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass:

2.12.1.   veduki mass: ...

2.12.2.   poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise mass: ...”

| n) | Punktid 2.16–2.16.5 asendatakse järgmistega:
  „2.16.   Suurimad lubatud massid registreerimisel/kasutuses (valikuline)

  2.16.1.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud täismass: ...
  2.16.2.   Registreerimisel/kasutuses suurim tehniliselt lubatud koormus igale teljele ja poolhaagise või kesktelghaagise korral tootja poolt ettenähtud koormus haakepunktis, kui see on väiksem tehniliselt lubatud maksimaalsest koormusest haakepunktis: ...
  2.16.3.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud koormus igale teljerühmale: ...
  2.16.4.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud pukseeritav mass: ...
  2.16.5.   Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: ...” |
| --- | --- |

n)

Punktid 2.16–2.16.5 asendatakse järgmistega:

„2.16.   Suurimad lubatud massid registreerimisel/kasutuses (valikuline)

2.16.1.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud täismass: ...

2.16.2.   Registreerimisel/kasutuses suurim tehniliselt lubatud koormus igale teljele ja poolhaagise või kesktelghaagise korral tootja poolt ettenähtud koormus haakepunktis, kui see on väiksem tehniliselt lubatud maksimaalsest koormusest haakepunktis: ...

2.16.3.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud koormus igale teljerühmale: ...

2.16.4.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud pukseeritav mass: ...

2.16.5.   Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: ...”

| o) | Lisatakse punkt 13.12:
  13.12.   Mõõtudega joonis, millel on kujutatud sõiduki sisemus koos istekohtade, seisuala, ratastooli kasutaja(te) ja pakiruumide paigutusega, sealhulgas pakiriiulite ja suusakastiga, kui need on olemas.” |
| --- | --- |

o)

Lisatakse punkt 13.12:

13.12.   Mõõtudega joonis, millel on kujutatud sõiduki sisemus koos istekohtade, seisuala, ratastooli kasutaja(te) ja pakiruumide paigutusega, sealhulgas pakiriiulite ja suusakastiga, kui need on olemas.”

| p) | Selgitavaid märkusi muudetakse järgmiselt:






  i) | Lisatakse järgmine märkus (7):






  „(7) | Lisavarustus, mis mõjutab sõiduki mõõtmeid, tuleb täpsustada.” |
| --- | --- | --- | --- |

p)

Selgitavaid märkusi muudetakse järgmiselt:

i)

Lisatakse järgmine märkus (7):

„(7)

Lisavarustus, mis mõjutab sõiduki mõõtmeid, tuleb täpsustada.”

| ii) | Märkus (h) asendatakse järgmisega:






  „(h) | Juhi massiks on tinglikult võetud 75 kg.
  Vedelikku sisaldavad süsteemid (välja arvatud vee jaoks kasutatavad süsteemid, mis peavad jääma tühjaks) peavad olema täidetud 100 %-ni tootja määratud mahutavusest.
  Punktide 2.6 ja 2.6.1 alapunktis b nimetatud teavet ei pea esitama N2-, N3-, M2-, M3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite puhul.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Märkus (h) asendatakse järgmisega:

„(h)

Juhi massiks on tinglikult võetud 75 kg.

Vedelikku sisaldavad süsteemid (välja arvatud vee jaoks kasutatavad süsteemid, mis peavad jääma tühjaks) peavad olema täidetud 100 %-ni tootja määratud mahutavusest.

Punktide 2.6 ja 2.6.1 alapunktis b nimetatud teavet ei pea esitama N2-, N3-, M2-, M3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite puhul.”

| 2) | III lisa I osa muudetakse järgmiselt:






  a) | A jagu muudetakse järgmiselt.






  i) | Punkt 0.5 asendatakse järgmisega:
  0.5.   Tootja ärinimi ja aadress: ...” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

III lisa I osa muudetakse järgmiselt:

a)

A jagu muudetakse järgmiselt.

i)

Punkt 0.5 asendatakse järgmisega:

0.5.   Tootja ärinimi ja aadress: ...”

| ii) | Lisatakse järgmised punktid 1.9 ja 1.10:
  1.9.   Täpsustada, kas veduk on ette nähtud poolhaagiste või muude haagiste vedamiseks ja kas tegemist on pool-, täis- või kesktelg- või jäiga haakeseadmega haagisega: ...
  1.10.   Täpsustada, kas sõiduk on ette nähtud kaupade veoks kontrollitud temperatuuril: ...” |
| --- | --- |

ii)

Lisatakse järgmised punktid 1.9 ja 1.10:

1.9.   Täpsustada, kas veduk on ette nähtud poolhaagiste või muude haagiste vedamiseks ja kas tegemist on pool-, täis- või kesktelg- või jäiga haakeseadmega haagisega: ...

1.10.   Täpsustada, kas sõiduk on ette nähtud kaupade veoks kontrollitud temperatuuril: ...”

| iii) | Punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   MASSID JA MÕÕTMED (f) (g) (7)
  (kilogrammides ja millimeetrites) (vajaduse korral viidata joonisele)” |
| --- | --- |

iii)

Punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.   MASSID JA MÕÕTMED (f) (g) (7)

(kilogrammides ja millimeetrites) (vajaduse korral viidata joonisele)”

| iv) | Lisatakse järgmine punkt 2.5:
  2.5.   Mittekomplektsete sõidukite juhitava(te)le teljele (telgedele) langev vähim koormus: ...” |
| --- | --- |

iv)

Lisatakse järgmine punkt 2.5:

2.5.   Mittekomplektsete sõidukite juhitava(te)le teljele (telgedele) langev vähim koormus: ...”

| v) | Punktid 2.6 ja 2.6.1 asendatakse järgmistega:
  „2.6.   Töökorras sõiduki mass (h)






  a) | iga variandi suurim ja vähim väärtus: ... |
| --- | --- | --- |

v)

Punktid 2.6 ja 2.6.1 asendatakse järgmistega:

„2.6.   Töökorras sõiduki mass (h)

a)

iga variandi suurim ja vähim väärtus: ...

| b) | iga versiooni mass (esitada tuleb mudel): ... |
| --- | --- |

b)

iga versiooni mass (esitada tuleb mudel): ...

2.6.1.   Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise korral haakepunktile mõjuv koormus:

| a) | iga variandi suurim ja vähim väärtus: ... |
| --- | --- |

a)

iga variandi suurim ja vähim väärtus: ...

| b) | iga versiooni mass (esitada tuleb mudel): ...” |
| --- | --- |

b)

iga versiooni mass (esitada tuleb mudel): ...”

| vi) | Lisatakse punkt 2.6.2:
  2.6.2.   Lisavarustuse mass (nagu see on määratletud määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 2 punktis 5): ...” |
| --- | --- |

vi)

Lisatakse punkt 2.6.2:

2.6.2.   Lisavarustuse mass (nagu see on määratletud määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 2 punktis 5): ...”

| vii) | Punkt 2.10 asendatakse. järgmisega:
  2.10.   Igale teljerühmale rakenduv suurim tehniliselt lubatud koormus: ...” |
| --- | --- |

vii)

Punkt 2.10 asendatakse. järgmisega:

2.10.   Igale teljerühmale rakenduv suurim tehniliselt lubatud koormus: ...”

| viii) | Punkt 2.11 asendatakse järgmisega:
  „2.11.   Veduki suurim tehniliselt lubatud pukseeritav täismass

  järgmiste haagiste korral:” |
| --- | --- |

viii)

Punkt 2.11 asendatakse järgmisega:

„2.11.   Veduki suurim tehniliselt lubatud pukseeritav täismass

järgmiste haagiste korral:”

| ix) | Punkt 2.11.4 asendatakse järgmisega:
  2.11.4.   Jäiga haakeseadmega haagis:...” |
| --- | --- |

ix)

Punkt 2.11.4 asendatakse järgmisega:

2.11.4.   Jäiga haakeseadmega haagis:...”

| x) | Punkt 2.11.5 asendatakse järgmisega:
  2.11.5   Autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass (3): ...” |
| --- | --- |

x)

Punkt 2.11.5 asendatakse järgmisega:

2.11.5   Autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass (3): ...”

| xi) | Punktid 2.12, 2.12.1 ja 2.12.2 asendatakse järgmistega:
  „2.12.   Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass:

  2.12.1.   veduki mass: ...
  2.12.2.   poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise mass: ...” |
| --- | --- |

xi)

Punktid 2.12, 2.12.1 ja 2.12.2 asendatakse järgmistega:

„2.12.   Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass:

2.12.1.   veduki mass: ...

2.12.2.   poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise mass: ...”

| xii) | Punktid 2.16–2.16.5 asendatakse järgmistega:
  „2.16.   Suurimad lubatud massid registreerimisel/kasutuses (valikuline)

  2.16.1.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud täismass: ...
  2.16.2.   Registreerimisel/kasutuses suurim tehniliselt lubatud koormus igale teljele ja poolhaagise või kesktelghaagise korral tootja poolt ettenähtud koormus haakepunktis, kui see on väiksem tehniliselt lubatud maksimaalsest koormusest haakepunktis: ...
  2.16.3.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud koormus igale teljerühmale: ...
  2.16.4.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud pukseeritav mass: ...
  2.16.5.   Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: ...” |
| --- | --- |

xii)

Punktid 2.16–2.16.5 asendatakse järgmistega:

„2.16.   Suurimad lubatud massid registreerimisel/kasutuses (valikuline)

2.16.1.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud täismass: ...

2.16.2.   Registreerimisel/kasutuses suurim tehniliselt lubatud koormus igale teljele ja poolhaagise või kesktelghaagise korral tootja poolt ettenähtud koormus haakepunktis, kui see on väiksem tehniliselt lubatud maksimaalsest koormusest haakepunktis: ...

2.16.3.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud koormus igale teljerühmale: ...

2.16.4.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud pukseeritav mass: ...

2.16.5.   Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: ...”

| b) | B jagu muudetakse järgmiselt.






  i) | Punkt 0.5 asendatakse järgmisega:
  0.5.   Tootja ärinimi ja aadress: ...” |
| --- | --- | --- |

b)

B jagu muudetakse järgmiselt.

i)

Punkt 0.5 asendatakse järgmisega:

0.5.   Tootja ärinimi ja aadress: ...”

| ii) | Lisatakse järgmised punktid 1.9 ja 1.10:
  1.9.   Täpsustada, kas veduk on ette nähtud poolhaagiste või muude haagiste vedamiseks ja kas tegemist on pool-, täis- või kesktelg- või jäiga haakeseadmega haagisega: ...
  1.10.   Täpsustada, kas sõiduk on ette nähtud kaupade veoks kontrollitud temperatuuril: ...” |
| --- | --- |

ii)

Lisatakse järgmised punktid 1.9 ja 1.10:

1.9.   Täpsustada, kas veduk on ette nähtud poolhaagiste või muude haagiste vedamiseks ja kas tegemist on pool-, täis- või kesktelg- või jäiga haakeseadmega haagisega: ...

1.10.   Täpsustada, kas sõiduk on ette nähtud kaupade veoks kontrollitud temperatuuril: ...”

| iii) | Punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   MASSID JA MÕÕTMED (f) (g) (7)
  (kilogrammides ja millimeetrites) (vajaduse korral viidata joonistele)” |
| --- | --- |

iii)

Punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.   MASSID JA MÕÕTMED (f) (g) (7)

(kilogrammides ja millimeetrites) (vajaduse korral viidata joonistele)”

| iv) | Punktid 2.6 ja 2.6.1 asendatakse järgmistega:
  „2.6.   Töökorras sõiduki mass (h)






  a) | iga variandi suurim ja vähim väärtus: ... |
| --- | --- | --- |

iv)

Punktid 2.6 ja 2.6.1 asendatakse järgmistega:

„2.6.   Töökorras sõiduki mass (h)

a)

iga variandi suurim ja vähim väärtus: ...

| b) | iga versiooni mass (esitada tuleb mudel): ... |
| --- | --- |

b)

iga versiooni mass (esitada tuleb mudel): ...

2.6.1.   Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise korral haakepunktile mõjuv koormus: ...

| a) | iga variandi suurim ja vähim väärtus: ... |
| --- | --- |

a)

iga variandi suurim ja vähim väärtus: ...

| b) | iga versiooni mass (esitada tuleb mudel): ...” |
| --- | --- |

b)

iga versiooni mass (esitada tuleb mudel): ...”

| v) | Lisatakse punkt 2.6.2:
  2.6.2.   Lisavarustuse mass (nagu see on määratletud määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 2 punktis 5): ...” |
| --- | --- |

v)

Lisatakse punkt 2.6.2:

2.6.2.   Lisavarustuse mass (nagu see on määratletud määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 2 punktis 5): ...”

| vi) | Punkt 2.10 asendatakse järgmisega:
  2.10.   Igale teljerühmale rakenduv suurim tehniliselt lubatud koormus: ...” |
| --- | --- |

vi)

Punkt 2.10 asendatakse järgmisega:

2.10.   Igale teljerühmale rakenduv suurim tehniliselt lubatud koormus: ...”

| vii) | Punktid 2.12 ja 2.12.2 asendatakse järgmistega:
  „2.12.   Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass:

  2.12.2.   poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise mass: ...” |
| --- | --- |

vii)

Punktid 2.12 ja 2.12.2 asendatakse järgmistega:

„2.12.   Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass:

2.12.2.   poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise mass: ...”

| viii) | Punktid 2.16–2.16.3 asendatakse järgmistega:
  „2.16.   Suurimad lubatud massid registreerimisel/kasutuses (valikuline)

  2.16.1.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud täismass: ...
  2.16.2.   Registreerimisel/kasutuses suurim tehniliselt lubatud koormus igale teljele ja poolhaagise või kesktelghaagise korral tootja poolt ettenähtud koormus haakepunktis, kui see on väiksem tehniliselt lubatud maksimaalsest koormusest haakepunktis: ...
  2.16.3.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud koormus igale teljerühmale: ...” |
| --- | --- |

viii)

Punktid 2.16–2.16.3 asendatakse järgmistega:

„2.16.   Suurimad lubatud massid registreerimisel/kasutuses (valikuline)

2.16.1.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud täismass: ...

2.16.2.   Registreerimisel/kasutuses suurim tehniliselt lubatud koormus igale teljele ja poolhaagise või kesktelghaagise korral tootja poolt ettenähtud koormus haakepunktis, kui see on väiksem tehniliselt lubatud maksimaalsest koormusest haakepunktis: ...

2.16.3.   Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud koormus igale teljerühmale: ...”

| ix) | Punkt 2.16.5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

ix)

Punkt 2.16.5 jäetakse välja.

| 3) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | „Näidise A1 – lk 1 – Komplektsed sõidukid – EÜ vastavussertifikaat” kanne 0.5 asendatakse järgmisega:
  0.5.   Tootja ärinimi ja aadress: ...” |
| --- | --- | --- |

3)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

„Näidise A1 – lk 1 – Komplektsed sõidukid – EÜ vastavussertifikaat” kanne 0.5 asendatakse järgmisega:

0.5.   Tootja ärinimi ja aadress: ...”

| b) | „Näidise A2 – lk 1 – komplektsed sõidukid, millele on antud väikeseeria tüübikinnitus – [Aasta] – [Järjekorranumber] – EÜ vastavussertifikaat” kanne 0.5 asendatakse järgmisega:
  0.5.   Tootja ärinimi ja aadress: ...” |
| --- | --- |

b)

„Näidise A2 – lk 1 – komplektsed sõidukid, millele on antud väikeseeria tüübikinnitus – [Aasta] – [Järjekorranumber] – EÜ vastavussertifikaat” kanne 0.5 asendatakse järgmisega:

0.5.   Tootja ärinimi ja aadress: ...”

| c) | „Näidise B – lk 1 – Komplekteeritud sõidukid – EÜ vastavussertifikaat” kanne 0.5 asendatakse järgmisega:
  0.5   Tootja ärinimi ja aadress: ...” |
| --- | --- |

c)

„Näidise B – lk 1 – Komplekteeritud sõidukid – EÜ vastavussertifikaat” kanne 0.5 asendatakse järgmisega:

0.5   Tootja ärinimi ja aadress: ...”

| d) | „Näidise C1 – lk 1 – Mittekomplektsed sõidukid – EÜ vastavussertifikaat” kanne 0.5 asendatakse järgmisega:
  0.5.   Tootja ärinimi ja aadress: ...” |
| --- | --- |

d)

„Näidise C1 – lk 1 – Mittekomplektsed sõidukid – EÜ vastavussertifikaat” kanne 0.5 asendatakse järgmisega:

0.5.   Tootja ärinimi ja aadress: ...”

| e) | „Näidise C2 – lk 1 – Mittekomplektsed sõidukid, millele on antud väikeseeria tüübikinnitus – [Aasta] – [Järjekorranumber] – EÜ vastavussertifikaat” kanne 0.5 asendatakse järgmisega:
  0.5.   Tootja ärinimi ja aadress: ...” |
| --- | --- |

e)

„Näidise C2 – lk 1 – Mittekomplektsed sõidukid, millele on antud väikeseeria tüübikinnitus – [Aasta] – [Järjekorranumber] – EÜ vastavussertifikaat” kanne 0.5 asendatakse järgmisega:

0.5.   Tootja ärinimi ja aadress: ...”

| f) | „Lk 2 – M1-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:
  13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg” |
| --- | --- |

f)

„Lk 2 – M1-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:

13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg”

| g) | „Lk 2 – M1-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:
  13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

g)

„Lk 2 – M1-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:

13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| h) | „Lk 2 – M2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:
  13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg” |
| --- | --- |

h)

„Lk 2 – M2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:

13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg”

| i) | „Lk 2 – M2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:
  13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

i)

„Lk 2 – M2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:

13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| j) | „Lk 2 – M3-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:
  13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg” |
| --- | --- |

j)

„Lk 2 – M3-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:

13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg”

| k) | „Lk 2 – M3-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:
  13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

k)

„Lk 2 – M3-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:

13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| l) | „Lk 2 – N1-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:
  13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg” |
| --- | --- |

l)

„Lk 2 – N1-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:

13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg”

| m) | „Lk 2 – N1-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:
  13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

m)

„Lk 2 – N1-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:

13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| n) | „Lk 2 – N2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:
  13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg” |
| --- | --- |

n)

„Lk 2 – N2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:

13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg”

| o) | „Lk 2 – N2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:
  13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

o)

„Lk 2 – N2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:

13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| p) | „Lk 2 – N3-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:
  13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg” |
| --- | --- |

p)

„Lk 2 – N3-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:

13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg”

| q) | „Lk 2 – N3-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:
  13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

q)

„Lk 2 – N3-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:

13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| r) | „Lk 2 – O1- ja O2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:
  13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg” |
| --- | --- |

r)

„Lk 2 – O1- ja O2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:

13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg”

| s) | „Lk 2 – O1- ja O2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:
  13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

s)

„Lk 2 – O1- ja O2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:

13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| t) | „Lk 2 – O3- ja O4-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:
  13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg” |
| --- | --- |

t)

„Lk 2 – O3- ja O4-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” kanne 13 asendatakse järgmisega:

13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg”

| u) | „Lk 2 – M1-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:
  13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

u)

„Lk 2 – M1-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” lisatakse kanne 13.2:

13.2.   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| v) | „Lk 2 – M1-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:
  14.   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

v)

„Lk 2 – M1-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:

14.   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| w) | „Lk 2 – M2-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:
  14.   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

w)

„Lk 2 – M2-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:

14.   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| x) | „Lk 2 – M3-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:
  14.   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

x)

„Lk 2 – M3-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:

14.   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| y) | „Lk 2 – N1-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” lisatakse kanne 13:
  13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg” |
| --- | --- |

y)

„Lk 2 – N1-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” lisatakse kanne 13:

13.   Töökorras sõiduki mass: ...kg”

| z) | „Lk 2 – N1-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:
  14.   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

z)

„Lk 2 – N1-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:

14.   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| aa) | „Lk 2 – N2-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:
  14   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

aa)

„Lk 2 – N2-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:

14   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| ab) | „Lk 2 – N3-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:
  14.   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

ab)

„Lk 2 – N3-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:

14.   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| ac) | „Lk 2 – O1- ja O2-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:
  14   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

ac)

„Lk 2 – O1- ja O2-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:

14   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| ad) | „Lk 2 – O3- ja O4-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:
  v14   Sõiduki tegelik mass: ...kg” |
| --- | --- |

ad)

„Lk 2 – O3- ja O4-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” kanne 14 asendatakse järgmisega:

v14   Sõiduki tegelik mass: ...kg”

| ae) | Selgitavates märkustes IX lisa kohta kustutatakse märkus (f). |
| --- | --- |

ae)

Selgitavates märkustes IX lisa kohta kustutatakse märkus (f).

| 4) | XVI lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Õigustloovate aktide loetelusse lisatakse järgmine kanne 44:
  „44.   Komisjoni määrus (EL) nr 1230/2012” |
| --- | --- | --- |

4)

XVI lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Õigustloovate aktide loetelusse lisatakse järgmine kanne 44:

„44.   Komisjoni määrus (EL) nr 1230/2012”

| b) | 2. liitesse lisatakse järgmine kanne 44: | Viide õigustloovale aktile | Lisa ja lõige | Eritingimused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „44. | Komisjoni määrus (EL) nr 1230/2012 | I lisa B osa punktid 7 ja 8 | a) | Kontrollida vastavust manööverdamisvõime nõuetele, sealhulgas tõstetavate või koormatavate telgedega sõidukite manööverdamisvõimet. |

b)

2. liitesse lisatakse järgmine kanne 44:

Viide õigustloovale aktile

Lisa ja lõige

Eritingimused

„44.

Komisjoni määrus (EL) nr 1230/2012

I lisa B osa punktid 7 ja 8

a)

Kontrollida vastavust manööverdamisvõime nõuetele, sealhulgas tõstetavate või koormatavate telgedega sõidukite manööverdamisvõimet.

I lisa C osa punktid 6 ja 7

| b) | Tagumise väljapöörde mõõt”. |
| --- | --- |

b)

Tagumise väljapöörde mõõt”.

---

(1)  ELT L 353, 21.12.2012, lk 31.”

VII LISA

„XII LISA

PIIRARVUD VÄIKESEERIATELE JA SEERIA LÕPETAMISEL

A.   VÄIKESEERIATE PIIRARVUD

| 1. | Artikli 22 kohaselt ühe aasta jooksul Euroopa Liidus registreeritavate, müüdavate või kasutusele võetavate ühte tüüpi kuuluvate sõidukite arv ei tohi ületada järgmises tabelis vastava sõidukikategooria jaoks sätestatud piirarvu:






  Kategooria | Ühikud |
| --- | --- | --- |
| M1 | 1 000 |
| M2, M3 | 0 |
| N1 | 0 |
| N2, N3 | 0 |
| O1, O2 | 0 |
| O3, O4 | 0 |

1.

Artikli 22 kohaselt ühe aasta jooksul Euroopa Liidus registreeritavate, müüdavate või kasutusele võetavate ühte tüüpi kuuluvate sõidukite arv ei tohi ületada järgmises tabelis vastava sõidukikategooria jaoks sätestatud piirarvu:

Kategooria

Ühikud

M1

1 000

M2, M3

0

N1

0

N2, N3

0

O1, O2

0

O3, O4

0

| 2. | Artikli 23 kohaselt ühe aasta jooksul ühes liikmesriigis registreeritavate, müüdavate või kasutusele võetavate ühte tüüpi kuuluvate sõidukite arvu määrab asjaomane liikmesriik, kuid see ei tohi ületada järgmises tabelis vastava sõidukikategooria jaoks sätestatud piirarvu:






  Kategooria | Ühikud |
| --- | --- | --- |
| M1 | 75 |
| M2, M3 | 250 |
| N1 | 500 |
| N2, N3 | 250 |
| O1, O2 | 500 |
| O3, O4 | 250 |

2.

Artikli 23 kohaselt ühe aasta jooksul ühes liikmesriigis registreeritavate, müüdavate või kasutusele võetavate ühte tüüpi kuuluvate sõidukite arvu määrab asjaomane liikmesriik, kuid see ei tohi ületada järgmises tabelis vastava sõidukikategooria jaoks sätestatud piirarvu:

Kategooria

Ühikud

M1

75

M2, M3

250

N1

500

N2, N3

250

O1, O2

500

O3, O4

250

| 3. | Komisjoni määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 6 lõike 2 kohaldamisel ühe aasta jooksul ühes liikmesriigis registreeritavate, müüdavate või kasutusele võetavate ühte tüüpi kuuluvate sõidukite arvu määrab iga liikmesriik, kuid see ei tohi ületada järgmises tabelis vastava sõidukikategooria jaoks sätestatud piirarvu:






  Kategooria | Ühikud |
| --- | --- | --- |
| M2, M3 | 1 000 |
| N2, N3 | 1 200 |
| O3, O4 | 2 000 |

3.

Komisjoni määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 6 lõike 2 kohaldamisel ühe aasta jooksul ühes liikmesriigis registreeritavate, müüdavate või kasutusele võetavate ühte tüüpi kuuluvate sõidukite arvu määrab iga liikmesriik, kuid see ei tohi ületada järgmises tabelis vastava sõidukikategooria jaoks sätestatud piirarvu:

Kategooria

Ühikud

M2, M3

1 000

N2, N3

1 200

O3, O4

2 000

B.   PIIRARVUD SEERIA LÕPETAMISEL

Suurim igas liikmesriigis kasutusele võetavate komplektsete või komplekteeritud sõidukite arv, kui tegemist on „seeria lõpetamisega”, määratakse liikmesriigi poolt valitud ühel järgmistest viisidest:

| 1. | ühte või mitut tüüpi esindavate sõidukite suurim arv võib M1-kategooria korral olla kuni 10 % ja kõigi muude kategooriate korral kuni 30 % eelmisel aastal kõnesolevas liikmesriigis kasutusele võetud vastavat tüüpi sõidukite arvust.
  Kui nimetatud 10 % või vastavalt 30 % moodustab vähem kui 100 sõidukit, võib liikmesriik lubada maksimaalselt 100 sõiduki kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

1.

ühte või mitut tüüpi esindavate sõidukite suurim arv võib M1-kategooria korral olla kuni 10 % ja kõigi muude kategooriate korral kuni 30 % eelmisel aastal kõnesolevas liikmesriigis kasutusele võetud vastavat tüüpi sõidukite arvust.

Kui nimetatud 10 % või vastavalt 30 % moodustab vähem kui 100 sõidukit, võib liikmesriik lubada maksimaalselt 100 sõiduki kasutuselevõttu;

| 2. | igasse üksiktüüpi kuuluvate sõidukite piirarvuks on nende sõidukite arv, millele valmistamispäeval või pärast seda anti vastavussertifikaat, mis kehtis vähemalt kolm kuud väljaandmise kuupäevast alates, kuid mille kehtivus lõppes õigustloova akti jõustumise tõttu.” |
| --- | --- |

2.

igasse üksiktüüpi kuuluvate sõidukite piirarvuks on nende sõidukite arv, millele valmistamispäeval või pärast seda anti vastavussertifikaat, mis kehtis vähemalt kolm kuud väljaandmise kuupäevast alates, kuid mille kehtivus lõppes õigustloova akti jõustumise tõttu.”

---

DIREKTIIVID

| 21.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 353/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 353/80

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2012/46/EL,

6. detsember 2012,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/26/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (2) lisati direktiivi 97/68/EÜ keskkonnakaitse ja inimeste tervishoiu huvides heitkoguste piirnormide uued etapid IIIA, IIIB ja IV. Vastavalt on muudetud katsemeetodeid; kõigepealt direktiiviga 2004/26/EÜ ja seejärel komisjoni 31. märtsi 2010. aasta direktiiviga 2010/26/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/26/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (2) lisati direktiivi 97/68/EÜ keskkonnakaitse ja inimeste tervishoiu huvides heitkoguste piirnormide uued etapid IIIA, IIIB ja IV. Vastavalt on muudetud katsemeetodeid; kõigepealt direktiiviga 2004/26/EÜ ja seejärel komisjoni 31. märtsi 2010. aasta direktiiviga 2010/26/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3).

| (2) | IV etapi piirnormid muutuvad kohustuslikuks Q kategooria mootorite tüübikinnituste puhul, mis väljastatakse alates 1. jaanuarist 2013, ja R kategooria mootorite tüübikinnituse puhul, mis väljastatakse alates 1. oktoobrist 2013. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 595/2009 (mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ) (4) raames Euro V ja VI raskeveokite mootoritega saadud kogemuste alusel on IV etapi mootorite katsenõuetes kindlaks tehtud mõned lüngad. Selleks et oleks võimalik anda tüübikinnitust Q ja R kategooria IV etapi mootoritele, võttes arvesse tehnika arengut, ja selleks, et suurendada ülemaailmset ühtlustamist, on vaja direktiivi 97/68/EÜ teatavad sätted läbi vaadata ja neid täiendada. See on vajalik ka katsetulemuste tõlgendusruumi vähendamiseks ja mootori heitgaaside hindamisvigade piiramiseks. |
| --- | --- |

(2)

IV etapi piirnormid muutuvad kohustuslikuks Q kategooria mootorite tüübikinnituste puhul, mis väljastatakse alates 1. jaanuarist 2013, ja R kategooria mootorite tüübikinnituse puhul, mis väljastatakse alates 1. oktoobrist 2013. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 595/2009 (mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ) (4) raames Euro V ja VI raskeveokite mootoritega saadud kogemuste alusel on IV etapi mootorite katsenõuetes kindlaks tehtud mõned lüngad. Selleks et oleks võimalik anda tüübikinnitust Q ja R kategooria IV etapi mootoritele, võttes arvesse tehnika arengut, ja selleks, et suurendada ülemaailmset ühtlustamist, on vaja direktiivi 97/68/EÜ teatavad sätted läbi vaadata ja neid täiendada. See on vajalik ka katsetulemuste tõlgendusruumi vähendamiseks ja mootori heitgaaside hindamisvigade piiramiseks.

| (3) | Direktiivis 2010/26/EL kehtestati NOx kontrollimist käsitlevad sätted, mis on vajalikud selleks, et tagada IIIB ja IV etapi mootorite heitkoguste uutele piirnormidele vastamiseks vajalike keerukate järeltöötlussüsteemide nõuetekohane toimimine. Eelkõige selleks, et käitajad ei saaks kõrvale hoida heitkoguste piirnormide järgimisest, on asjakohane täiendada NOx kontrolli sätteid ning võtta kasutusele käitaja hoiatussüsteem, mis põhineb määruse (EÜ) nr 595/2009 vastavatel sätetel raskeveokite (Euro VI) kohta ning mis on kombineeritud kaheastmelise meeldetuletussüsteemiga, mis vähendab märkimisväärselt seadise jõudlust, sundides seega piirnormidest kinni pidama. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivis 2010/26/EL kehtestati NOx kontrollimist käsitlevad sätted, mis on vajalikud selleks, et tagada IIIB ja IV etapi mootorite heitkoguste uutele piirnormidele vastamiseks vajalike keerukate järeltöötlussüsteemide nõuetekohane toimimine. Eelkõige selleks, et käitajad ei saaks kõrvale hoida heitkoguste piirnormide järgimisest, on asjakohane täiendada NOx kontrolli sätteid ning võtta kasutusele käitaja hoiatussüsteem, mis põhineb määruse (EÜ) nr 595/2009 vastavatel sätetel raskeveokite (Euro VI) kohta ning mis on kombineeritud kaheastmelise meeldetuletussüsteemiga, mis vähendab märkimisväärselt seadise jõudlust, sundides seega piirnormidest kinni pidama.

| (4) | Seoses elektrooniliselt kontrollitavate mootorite kasutuselevõtuga on vaja kohandada katsete tegemise korda, et tagada mootorikatsete parem vastavus tegelikele kasutustingimustele, sest see aitaks veelgi enam ära hoida heitkoguste nõuetest kõrvale hoidmist [cycle beating]. Seetõttu tuleks tüübikinnituskatsete ajal näidata nõuetele vastavust mootori ühes tööpiirkonnas, mis on valitud standardi ISO 8178 alusel. Samuti on vaja täpsustada mootori töötingimused katsete tegemise ajal ning muuta teatavate heitmete arvutamise meetodeid, et need vastaksid raskeveokitele (Euro VI) esitatud nõuetele, ja ühtlustada need ELi suurimate kaubanduspartnerite sätetega. |
| --- | --- |

(4)

Seoses elektrooniliselt kontrollitavate mootorite kasutuselevõtuga on vaja kohandada katsete tegemise korda, et tagada mootorikatsete parem vastavus tegelikele kasutustingimustele, sest see aitaks veelgi enam ära hoida heitkoguste nõuetest kõrvale hoidmist [cycle beating]. Seetõttu tuleks tüübikinnituskatsete ajal näidata nõuetele vastavust mootori ühes tööpiirkonnas, mis on valitud standardi ISO 8178 alusel. Samuti on vaja täpsustada mootori töötingimused katsete tegemise ajal ning muuta teatavate heitmete arvutamise meetodeid, et need vastaksid raskeveokitele (Euro VI) esitatud nõuetele, ja ühtlustada need ELi suurimate kaubanduspartnerite sätetega.

| (5) | Direktiivis 97/68/EÜ on nõutud, et tootja teeks mootori heitmed kindlaks konkreetsetel ümbritsevatel kontrolltingimustel, mis on seotud kõrguse või õhurõhu ja temperatuuriga. Mootorite tegelike kasutusviiside paremaks kajastamiseks on asjakohane laiendada temperatuuri/õhurõhu ja kõrguse kriteeriume, ja viia need suuremasse vastavusse raskeveokite Euro VI mootoritele esitatavate nõuetega. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivis 97/68/EÜ on nõutud, et tootja teeks mootori heitmed kindlaks konkreetsetel ümbritsevatel kontrolltingimustel, mis on seotud kõrguse või õhurõhu ja temperatuuriga. Mootorite tegelike kasutusviiside paremaks kajastamiseks on asjakohane laiendada temperatuuri/õhurõhu ja kõrguse kriteeriume, ja viia need suuremasse vastavusse raskeveokite Euro VI mootoritele esitatavate nõuetega.

| (6) | Läbi tuleb vaadata ka kestvusnõuded, et tagada heitmete vähendamise tõhusus, kui mootor on käiku võetud. IV etapi mootorite ja nende vastavate järeltöötlussüsteemidega seotud tehnoloogiliste muudatuste tõttu ei ole direktiivis 97/68/EÜ sätestatud kestvusnõuded neile mootoritele sobivad ja seetõttu tuleks direktiivi 97/68/EÜ integreerida sätted, mis põhinevad raskeveokite Euro VI mootoreid käsitleva määruse (EÜ) nr 595/2009 sätetel. |
| --- | --- |

(6)

Läbi tuleb vaadata ka kestvusnõuded, et tagada heitmete vähendamise tõhusus, kui mootor on käiku võetud. IV etapi mootorite ja nende vastavate järeltöötlussüsteemidega seotud tehnoloogiliste muudatuste tõttu ei ole direktiivis 97/68/EÜ sätestatud kestvusnõuded neile mootoritele sobivad ja seetõttu tuleks direktiivi 97/68/EÜ integreerida sätted, mis põhinevad raskeveokite Euro VI mootoreid käsitleva määruse (EÜ) nr 595/2009 sätetel.

| (7) | IV etapi mootorite jaoks on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni tasemel vastu võetud globaalselt ühtlustatud katsemenetlus (ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 96 03-seeria muudatused). On asjakohane näha ette, et seda menetlust kasutataks ka nende mootorite katsetamisel liidus. |
| --- | --- |

(7)

IV etapi mootorite jaoks on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni tasemel vastu võetud globaalselt ühtlustatud katsemenetlus (ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 96 03-seeria muudatused). On asjakohane näha ette, et seda menetlust kasutataks ka nende mootorite katsetamisel liidus.

| (8) | Direktiiviga 97/68/EÜ nähakse ette, et liidu või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni mõne muu konkreetse õigusakti alusel välja antud tüübikinnitused on võrdväärsed selle direktiivi alusel välja antud tüübikinnitustega. Viiteid võrdväärseteks peetavatele õigusaktidele tuleks kohandada, et need vastaksid praegu kehtivatele versioonidele. Seoses raskeveokite Euro VI mootoritega tuleb täpsustada, et võrdväärsus toimib ainult siis, kui on täidetud teatavad täiendavad meeldetuletusnõuded. |
| --- | --- |

(8)

Direktiiviga 97/68/EÜ nähakse ette, et liidu või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni mõne muu konkreetse õigusakti alusel välja antud tüübikinnitused on võrdväärsed selle direktiivi alusel välja antud tüübikinnitustega. Viiteid võrdväärseteks peetavatele õigusaktidele tuleks kohandada, et need vastaksid praegu kehtivatele versioonidele. Seoses raskeveokite Euro VI mootoritega tuleb täpsustada, et võrdväärsus toimib ainult siis, kui on täidetud teatavad täiendavad meeldetuletusnõuded.

| (9) | Süsinikdioksiidi (CO2) heidetest teatamine annab veelgi rohkem teada mootori töö kohta. Mootori katsetsükli CO2-heidetest teatamine on osa raskeveokeid käsitleva määruse (EÜ) nr 595/2009 sätetest (Euro VI ja Environmental Protection Agency (EPA) 40CFR Greenhouse Gas Emissions Standards). Seepärast on asjakohane lisada ka direktiivi 97/68/EÜ sellised sätted. |
| --- | --- |

(9)

Süsinikdioksiidi (CO2) heidetest teatamine annab veelgi rohkem teada mootori töö kohta. Mootori katsetsükli CO2-heidetest teatamine on osa raskeveokeid käsitleva määruse (EÜ) nr 595/2009 sätetest (Euro VI ja Environmental Protection Agency (EPA) 40CFR Greenhouse Gas Emissions Standards). Seepärast on asjakohane lisada ka direktiivi 97/68/EÜ sellised sätted.

| (10) | Direktiivis 97/68/EÜ ei ole sätestatud nõudeid karteriheitmete kohta, mis on mootori teisesed heitmed. Tõlgendamisprobleemide ärahoidmiseks on vaja selgitada, kuidas võetakse heitkoguste katse lõpptulemuse üle otsustamisel arvesse karteriheitmeid. Need sätted tuleks ühtlustada sätetega, mis käsitlevad raskeveokeid Euro VI ja USA Tier 4 (EPA 40CFR, osa 1039). |
| --- | --- |

(10)

Direktiivis 97/68/EÜ ei ole sätestatud nõudeid karteriheitmete kohta, mis on mootori teisesed heitmed. Tõlgendamisprobleemide ärahoidmiseks on vaja selgitada, kuidas võetakse heitkoguste katse lõpptulemuse üle otsustamisel arvesse karteriheitmeid. Need sätted tuleks ühtlustada sätetega, mis käsitlevad raskeveokeid Euro VI ja USA Tier 4 (EPA 40CFR, osa 1039).

| (11) | Direktiivis 97/68/EÜ on sätestatud, et mootorid liigitatakse erinevatesse mootorikategooriatesse, lähtudes mootori kasulikust võimsusest ja seega ka heitkoguste piirnormidest. Uute elektrooniliselt kontrollitavate mootorite puhul võib mootori maksimaalne võimsus erineda mootori nimivõimsusest. Selleks, et tagada heitkoguste nõuetele vastavus, tuleks võtta arvesse mootori maksimaalset võimsust. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivis 97/68/EÜ on sätestatud, et mootorid liigitatakse erinevatesse mootorikategooriatesse, lähtudes mootori kasulikust võimsusest ja seega ka heitkoguste piirnormidest. Uute elektrooniliselt kontrollitavate mootorite puhul võib mootori maksimaalne võimsus erineda mootori nimivõimsusest. Selleks, et tagada heitkoguste nõuetele vastavus, tuleks võtta arvesse mootori maksimaalset võimsust.

| (12) | Direktiivis 97/68/EÜ sätestatud teabedokumente tuleks ajakohastada, et kajastada tehnika arengut ja tehtud muudatusi. Uued dokumendid peaksid võimaldama täielikku aruandlust. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivis 97/68/EÜ sätestatud teabedokumente tuleks ajakohastada, et kajastada tehnika arengut ja tehtud muudatusi. Uued dokumendid peaksid võimaldama täielikku aruandlust.

| (13) | Seepärast tuleks direktiivi 97/68/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks direktiivi 97/68/EÜ vastavalt muuta.

| (14) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. |
| --- | --- |

(14)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel.

| (15) | Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 97/68/EÜ artikli 15 alusel pädeva mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 97/68/EÜ artikli 15 alusel pädeva mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 97/68/EÜ muudatused

Direktiivi 97/68/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale. |
| --- | --- |

1)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.

| 2) | II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale. |
| --- | --- |

2)

II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.

| 3) | III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi III lisale. |
| --- | --- |

3)

III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi III lisale.

| 4) | VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi IV lisale. |
| --- | --- |

4)

VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi IV lisale.

| 5) | VII lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi V lisale. |
| --- | --- |

5)

VII lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi V lisale.

| 6) | XI lisa asendatakse käesoleva direktiivi VI lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

6)

XI lisa asendatakse käesoleva direktiivi VI lisas esitatud tekstiga.

| 7) | XII lisa asendatakse käesoleva direktiivi VII lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

7)

XII lisa asendatakse käesoleva direktiivi VII lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 21. detsembriks 2013. Nad edastavad nimetatud normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. detsember 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 146, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 86, 1.4.2010, lk 29.

3

(4)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 1.

4

---

I LISA

Direktiivi 97/68/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmised punktid 3.2.3 ja 3.2.4:






  „3.2.3. | sulgudes Rooma numbritega heitkoguste piirnormi etapi number, mis peab olema silmatorkav ja asuma tüübikinnituse numbri lähedal; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisatakse järgmised punktid 3.2.3 ja 3.2.4:

„3.2.3.

sulgudes Rooma numbritega heitkoguste piirnormi etapi number, mis peab olema silmatorkav ja asuma tüübikinnituse numbri lähedal;

| 3.2.4. | iga artikli 10 lõikes 4 sätestatud erandi alusel turule viidud mootori puhul sulgudes tähed SV, mis viitavad väiketootjale ning mis peavad olema silmatorkavad ja asuma tüübikinnitusnumbri lähedal.” |
| --- | --- |

3.2.4.

iga artikli 10 lõikes 4 sätestatud erandi alusel turule viidud mootori puhul sulgudes tähed SV, mis viitavad väiketootjale ning mis peavad olema silmatorkavad ja asuma tüübikinnitusnumbri lähedal.”

| 2) | Punkt 8.3.2.2 asendatakse järgmise tekstiga:






  „8.3.2.2. | IIIB ja IV etapi suhtes kohaldatavad kontrollitingimused on järgmised:






  a) | kontrollitingimused IIIB etapi mootorite jaoks:






  i) | maksimaalne kõrgus 1 000 meetrit (või samaväärne õhurõhk 90 kPa); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Punkt 8.3.2.2 asendatakse järgmise tekstiga:

„8.3.2.2.

IIIB ja IV etapi suhtes kohaldatavad kontrollitingimused on järgmised:

a)

kontrollitingimused IIIB etapi mootorite jaoks:

i)

maksimaalne kõrgus 1 000 meetrit (või samaväärne õhurõhk 90 kPa);

| ii) | ümbritseva õhu temperatuur vahemikus 275–303 K (2–30 °C); |
| --- | --- |

ii)

ümbritseva õhu temperatuur vahemikus 275–303 K (2–30 °C);

| iii) | mootori jahutusvedeliku temperatuur üle 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

iii)

mootori jahutusvedeliku temperatuur üle 343 K (70 °C).

Kui täiendav heitmekontrollistrateegia on aktiveeritud ajal, mil mootor töötab punktides i, ii ja iii sätestatud kontrollitingimustel, on see aktiivne vaid erandkorras;

| b) | kontrollitingimused IV etapi mootorite jaoks:






  i) | õhurõhk 82,5 kPa või rohkem; |
| --- | --- | --- |

b)

kontrollitingimused IV etapi mootorite jaoks:

i)

õhurõhk 82,5 kPa või rohkem;

| ii) | ümbritseva õhu temperatuur järgmises vahemikus:






  — | vähemalt 266 K (–7 °C); |
| --- | --- | --- |

ii)

ümbritseva õhu temperatuur järgmises vahemikus:

—

vähemalt 266 K (–7 °C);

| — | madalam järgmise valemiga määratud temperatuurist või sellega võrdne, konkreetse õhurõhu korral: , kus: Tc
  on ümbritseva õhu arvutuslik temperatuur kelvinites ja P
  b on atmosfäärirõhk kilopaskalites. |
| --- | --- |

—

madalam järgmise valemiga määratud temperatuurist või sellega võrdne, konkreetse õhurõhu korral: Formula, kus: Tc
  on ümbritseva õhu arvutuslik temperatuur kelvinites ja P
  b on atmosfäärirõhk kilopaskalites.

| iii) | mootori jahutusvedeliku temperatuur üle 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

iii)

mootori jahutusvedeliku temperatuur üle 343 K (70 °C).

Kui täiendav heitmekontrollistrateegia on aktiveeritud ajal, mil mootor töötab alapunktides i, ii ja iii sätestatud kontrollitingimustel, võib strateegia aktiveeruda vaid siis, kui see on vajalik punktis 8.3.2.3 määratletud eesmärkidel ja selle on heaks kiitnud tüübikinnitusasutus;

| c) | toimingud madala temperatuuriga
  Erandina punkti b nõuetest võib heitgaasitagastussüsteemiga (EGR) varustatud IV etapi mootorite puhul kasutada täiendavat heitmekontrollistrateegiat, kui ümbritseva õhu temperatuur on alla 275 K (2 °C) ja kui on täidetud üks kahest järgmisest kriteeriumist:






  i) | sisselasketorustiku temperatuur ei ole kõrgem järgmise valemiga määratud temperatuurist:

  , kus: IMT
  c on sisselasketorustiku arvutatud temperatuur kelvinites ja P
  IM on sisselasketorustiku absoluutne rõhk kilopaskalites; |
| --- | --- | --- |

c)

toimingud madala temperatuuriga

Erandina punkti b nõuetest võib heitgaasitagastussüsteemiga (EGR) varustatud IV etapi mootorite puhul kasutada täiendavat heitmekontrollistrateegiat, kui ümbritseva õhu temperatuur on alla 275 K (2 °C) ja kui on täidetud üks kahest järgmisest kriteeriumist:

i)

Formula

| ii) | mootori jahutusvedeliku temperatuur ei ole kõrgem järgmise valemiga määratud temperatuurist:

  , kus: ECT
  c on mootori jahutusvedeliku arvutuslik temperatuur kelvinites ja P
  IM on sisselasketorustiku absoluutne rõhk kilopaskalites.” |
| --- | --- |

ii)

Formula

| 3) | Punkti 8.3.2.3 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | tööohutuse tagamiseks;”. |
| --- | --- | --- |

3)

Punkti 8.3.2.3 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

tööohutuse tagamiseks;”.

| 4) | Punkti 8.4 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „NOx kontrolli meetmete nõuded IIIB etapi mootorite puhul”. |
| --- | --- |

4)

Punkti 8.4 pealkiri asendatakse järgmisega:

„NOx kontrolli meetmete nõuded IIIB etapi mootorite puhul”.

| 5) | Lisatakse järgmised punktid 8.5, 8.6 ja 8.7:
  „8.5.   NOx kontrolli meetmete nõuded IV etapi mootorite puhul

  8.5.1.   Tootja esitab II lisa 1. liite punktis 2 ja II lisa 3. liite punktis 2 sätestatud dokumentides NOx kontrolli meetmete talituslikke kasutusomadusi ammendavalt kirjeldava teabe.
  8.5.2.   Mootori heitmekontrollistrateegia töötab kõigis liidu territooriumil tavapäraselt valitsevates keskkonnatingimustes, eelkõige ümbritseva õhu madala temperatuuri korral. See nõue ei ole piiratud nende tingimustega, mille korral tuleb kasutada põhilist heitmekontrollistrateegiat, nagu on määratletud punktis 8.3.2.2.
  8.5.3.   Tootja tõendab, et reaktiivi kasutamisel ei ületa ammoniaagiheitmete hulk tüübikinnitusmenetluses kohaldatava kuumkäivitusega NRTC või NRSC jooksul keskmist väärtust 10 ppm.
  8.5.4.   Kui väljaspool teed kasutatavale liikurmasinale paigaldatakse või ühendatakse sellega reaktiivimahutid, peab olema võimalik võtta mahutites olevast reaktiivist proove. Proovivõtukoht peab olema erivahendeid või -meetodeid kasutamata kergesti juurdepääsetav.
  8.5.5.   Vastavalt artikli 4 lõikele 3 on tüübikinnituse saamise eelduseks järgmised tingimused:






  a) | igale väljaspool teed kasutatava liikurmasina juhile antakse kirjalik hooldusjuhend; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisatakse järgmised punktid 8.5, 8.6 ja 8.7:

„8.5.   NOx kontrolli meetmete nõuded IV etapi mootorite puhul

8.5.1.   Tootja esitab II lisa 1. liite punktis 2 ja II lisa 3. liite punktis 2 sätestatud dokumentides NOx kontrolli meetmete talituslikke kasutusomadusi ammendavalt kirjeldava teabe.

8.5.2.   Mootori heitmekontrollistrateegia töötab kõigis liidu territooriumil tavapäraselt valitsevates keskkonnatingimustes, eelkõige ümbritseva õhu madala temperatuuri korral. See nõue ei ole piiratud nende tingimustega, mille korral tuleb kasutada põhilist heitmekontrollistrateegiat, nagu on määratletud punktis 8.3.2.2.

8.5.3.   Tootja tõendab, et reaktiivi kasutamisel ei ületa ammoniaagiheitmete hulk tüübikinnitusmenetluses kohaldatava kuumkäivitusega NRTC või NRSC jooksul keskmist väärtust 10 ppm.

8.5.4.   Kui väljaspool teed kasutatavale liikurmasinale paigaldatakse või ühendatakse sellega reaktiivimahutid, peab olema võimalik võtta mahutites olevast reaktiivist proove. Proovivõtukoht peab olema erivahendeid või -meetodeid kasutamata kergesti juurdepääsetav.

8.5.5.   Vastavalt artikli 4 lõikele 3 on tüübikinnituse saamise eelduseks järgmised tingimused:

a)

igale väljaspool teed kasutatava liikurmasina juhile antakse kirjalik hooldusjuhend;

| b) | algseadmete valmistajale antakse mootori installeerimise dokumendid, sealhulgas ka selle heitmekontrolli süsteemi kohta, mis on tüübikinnituse saanud mootoritüübi osa; |
| --- | --- |

b)

algseadmete valmistajale antakse mootori installeerimise dokumendid, sealhulgas ka selle heitmekontrolli süsteemi kohta, mis on tüübikinnituse saanud mootoritüübi osa;

| c) | algseadme valmistajale antakse juhendid käitaja hoiatussüsteemi, meeldetuletussüsteemi ja (vajaduse korral) reaktiivi külmumiskaitse kohta; |
| --- | --- |

c)

algseadme valmistajale antakse juhendid käitaja hoiatussüsteemi, meeldetuletussüsteemi ja (vajaduse korral) reaktiivi külmumiskaitse kohta;

| d) | käitajale antavaid juhendeid, installeerimisdokumente, käitaja hoiatussüsteemi, meeldetuletussüsteemi ja reaktiivi külmumiskaitset käsitlevate käesoleva lisa 1. liite sätete kohaldamine. |
| --- | --- |

d)

käitajale antavaid juhendeid, installeerimisdokumente, käitaja hoiatussüsteemi, meeldetuletussüsteemi ja reaktiivi külmumiskaitset käsitlevate käesoleva lisa 1. liite sätete kohaldamine.

8.6.   IV etapi kontrollipiirkond

Vastavalt käesoleva lisa punktile 4.1.2.7 ei tohi IV etapi mootorite puhul I lisa 2. liites määratletud kontrollipiirkonnas prooviks võetud heitkogused ületada käesoleva lisa punktis 4.1.2.6 esitatud heitkoguste tabelis nimetatud piirnorme rohkem kui 100 %.

8.6.1.   Tõendamisnõuded

Tehniline teenistus valib kontrollipiirkonnas katsetamiseks kolm juhuslikku koormus- ja kiiruspunkti. Tehniline teenistus määrab ka nende katsepunktide läbimise juhusliku järjekorra. Katse tehakse kooskõlas NRSC põhinõuetega, kuid iga katsepunkti hinnatakse eraldi. Iga katsepunkt peab vastama punktis 8.6 määratletud piirnormidele.

8.6.2.   Katsenõuded

Katse tuleb teha kohe pärast III lisas kirjeldatud eraldi filtritega tehtavaid katsetsükleid.

Kui aga tootja otsustab III lisa punkti 1.2.1 kohaselt kasutada ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisas kirjeldatud menetlust, siis tehakse katse järgmiselt:

| a) | katse viiakse läbi kohe pärast ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punkti 7.8.1.2 alapunktides a–e kirjeldatud eraldi filtritega tehtavaid katsetsükleid, kuid enne alapunktis f kirjeldatud katsejärgseid menetlusi või pärast ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punkti 7.8.2.2 alapunktides a–d kirjeldatud ühe filtriga tehtava tsükli (Ramped Modal Cycle, RMC) katset, kuid vajaduse korral enne alapunktis e kirjeldatud katsejärgseid menetlusi; |
| --- | --- |

a)

katse viiakse läbi kohe pärast ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punkti 7.8.1.2 alapunktides a–e kirjeldatud eraldi filtritega tehtavaid katsetsükleid, kuid enne alapunktis f kirjeldatud katsejärgseid menetlusi või pärast ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punkti 7.8.2.2 alapunktides a–d kirjeldatud ühe filtriga tehtava tsükli (Ramped Modal Cycle, RMC) katset, kuid vajaduse korral enne alapunktis e kirjeldatud katsejärgseid menetlusi;

| b) | katsed viiakse läbi vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punkti 7.8.1.2 alapunktides b–e esitatud nõuetele, kasutades kõigi kolme katsepunkti puhul mitmefiltrimeetodit (üks filter iga katsepunkti kohta); |
| --- | --- |

b)

katsed viiakse läbi vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punkti 7.8.1.2 alapunktides b–e esitatud nõuetele, kasutades kõigi kolme katsepunkti puhul mitmefiltrimeetodit (üks filter iga katsepunkti kohta);

| c) | iga katsepunkti kohta tuleb arvutada konkreetne heitkogus (g/kWh); |
| --- | --- |

c)

iga katsepunkti kohta tuleb arvutada konkreetne heitkogus (g/kWh);

| d) | heitkogused võib arvutada molaarsuhte alusel vastavalt liitele A.7 või massisuhte alusel vastavalt liitele A.8, kuid see arvutusmeetod peab olema kooskõlas eraldi filtritega tehtavates katsetsüklites või RMC-katses kasutatud meetoditega; |
| --- | --- |

d)

heitkogused võib arvutada molaarsuhte alusel vastavalt liitele A.7 või massisuhte alusel vastavalt liitele A.8, kuid see arvutusmeetod peab olema kooskõlas eraldi filtritega tehtavates katsetsüklites või RMC-katses kasutatud meetoditega;

| e) | gaasiliste heitmete liitmise puhul tuleb Nmode väärtuseks seada 1 ja kaalutegurina kasutada 1; |
| --- | --- |

e)

gaasiliste heitmete liitmise puhul tuleb Nmode väärtuseks seada 1 ja kaalutegurina kasutada 1;

| f) | tahkete heitmete arvutamise puhul kasutada mitmefiltrimeetodit ja liitmise korral tuleb Nmode väärtuseks seada 1 ja kaalutegurina kasutada 1. |
| --- | --- |

f)

tahkete heitmete arvutamise puhul kasutada mitmefiltrimeetodit ja liitmise korral tuleb Nmode väärtuseks seada 1 ja kaalutegurina kasutada 1.

8.7.   Karterigaaside heitkoguste kontrollimine IV etapi mootoritel

8.7.1.   Karterist eralduvaid heitkoguseid ei tohi lasta vahetult keskkonda, erandiks on punktis 8.7.3 osutatud juhud.

8.7.2.   Mootorid võivad kõigi operatsioonide ajal eraldada karterigaase heitgaasidesse kui see toimub enne, kui heitgaasid jõuavad järeltöötlemisseadmesse.

8.7.3.   Turboülelaadurite, pumpade, ülelaadekompressoritega mootorid või õhu sisseimemiseks ette nähtud ülelaaduritega mootorid võivad lasta karterist eralduvaid heitkoguseid ümbritsevasse keskkonda. Sellisel juhul lisatakse karterigaaside heitkogused vastavalt käesoleva lõigu punktile 8.7.3.1 heitgaasidele (kas füüsiliselt või matemaatiliselt) kõikide heitkoguste katsete ajal.

8.7.3.1.   Karterigaaside heitkogused

Karterigaaside heitkoguseid ei tohi lasta vahetult keskkonda. Erandiks on turboülelaadurite, pumpade, ülelaadekompressoritega mootorid või õhu sisseimemiseks ette nähtud ülelaaduritega mootorid, mis võivad karterigaaside heitkoguseid keskkonda lasta siis, kui need heitkogused lisatakse heitgaasidele (kas füüsiliselt või matemaatiliselt) kõikide heitkoguste katsete ajal. Seda erandit kasutavad tootjad peavad mootorid konstrueerima nii, et kõik karterigaaside heitkogused suunatakse heitkoguste kogumise süsteemi. Käesoleva punkti tähenduses ei loeta vahetult keskkonda suunatavateks heitkogusteks selliseid karterigaaside heitkoguseid, mis suunatakse kogu töötamise ajal heitgaasidesse heitgaaside järeltöötlusest ülesvoolu.

Lahtisest karterist eralduvad heitkogused suunatakse heitkoguste määramiseks väljalaskesüsteemi järgmiselt.

| a) | Torud peavad olema valmistatud sileda seinaga elektrit juhtivast materjalist, mis ei reageeri karterist eralduvate heitkogustega. Torud peavad olema nii lühikesed kui võimalik. |
| --- | --- |

a)

Torud peavad olema valmistatud sileda seinaga elektrit juhtivast materjalist, mis ei reageeri karterist eralduvate heitkogustega. Torud peavad olema nii lühikesed kui võimalik.

| b) | Laboris kasutatavas karteri torustikus peab torukäänete arv olema minimaalne ning vältimatute torukäänete kõverusraadius peab olema maksimaalne. |
| --- | --- |

b)

Laboris kasutatavas karteri torustikus peab torukäänete arv olema minimaalne ning vältimatute torukäänete kõverusraadius peab olema maksimaalne.

| c) | Laboris kasutatava karteri heitgaasitorustik peab vastama mootori tootja spetsifikatsioonidele karteri vasturõhu kohta. |
| --- | --- |

c)

Laboris kasutatava karteri heitgaasitorustik peab vastama mootori tootja spetsifikatsioonidele karteri vasturõhu kohta.

| d) | Karteri heitgaasitorustik ühendatakse lahjendamata heitgaasi torustikku pärast mis tahes järeltöötlussüsteemi ja heitgaasipiirikut ja enne proovivõtturit, et tagada enne proovi võtmist piisav segunemine mootori heitgaasidega. Karteri heitgaasitoru peab ulatuma heitgaaside vabasse voolu, et vältida piirkihist tingitud mõju ja soodustada segunemist. Karteri heitgaasitoru väljalaskeava võib olla lahjendamata heitgaaside voo suhtes suvalise suunaga.” |
| --- | --- |

d)

Karteri heitgaasitorustik ühendatakse lahjendamata heitgaasi torustikku pärast mis tahes järeltöötlussüsteemi ja heitgaasipiirikut ja enne proovivõtturit, et tagada enne proovi võtmist piisav segunemine mootori heitgaasidega. Karteri heitgaasitoru peab ulatuma heitgaaside vabasse voolu, et vältida piirkihist tingitud mõju ja soodustada segunemist. Karteri heitgaasitoru väljalaskeava võib olla lahjendamata heitgaaside voo suhtes suvalise suunaga.”

| 6) | Lisatakse järgmine punkt 9:
  „9.   MOOTORI VÕIMSUSKATEGOORIA VALIK






  9.1. | Selleks, et teha kindlaks käesoleva lisa 1. jaotise punkti A alapunktides i ja iv määratletud vahelduva pöörete arvuga mootorite vastavus käesoleva lisa 4. jaotises määratud heitkoguste piirnormidele, tuleb need määrata võimsusvahemikesse kõige kõrgema kasuliku võimsuse alusel, mis on mõõdetud vastavalt I lisa punktile 2.4. |
| --- | --- | --- |

6)

Lisatakse järgmine punkt 9:

„9.   MOOTORI VÕIMSUSKATEGOORIA VALIK

9.1.

Selleks, et teha kindlaks käesoleva lisa 1. jaotise punkti A alapunktides i ja iv määratletud vahelduva pöörete arvuga mootorite vastavus käesoleva lisa 4. jaotises määratud heitkoguste piirnormidele, tuleb need määrata võimsusvahemikesse kõige kõrgema kasuliku võimsuse alusel, mis on mõõdetud vastavalt I lisa punktile 2.4.

| 9.2. | Muude mootoritüüpide puhul kasutatakse nimivõimsust.” |
| --- | --- |

9.2.

Muude mootoritüüpide puhul kasutatakse nimivõimsust.”

| 7) | Lisatakse 1. ja 2. liide järgmises sõnastuses:„
  1. liide

  Nõuded NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks

  1.   Sissejuhatus

  Käesolevas lisas sätestatakse nõuded NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks. See hõlmab nõudeid mootorite kohta, mis kasutavad heidete vähendamiseks reaktiive.
  1.1.   Mõisted ja lühendid

  „NOx kontrolli diagnostikasüsteem (NCD-süsteem)”– sõiduki mootoril olev süsteem, mis suudab:a)avastada NOx kontrolli rikke;b)teha arvutimällu salvestatud teabe ja/või selle teabe välistele seadmetele edastamise abil kindlaks rikke tõenäolise põhjuse.„NOx kontrolli rike (NCM)”– katse omavoliliselt muuta mootori NOx kontrolli süsteemi või seda süsteemi mõjutav rike, mis võib tuleneda omavolilisest muutmisest, ning mida käesoleva direktiivi kohaselt käsitatakse olukorrana, mis nõuab avastamise korral hoiatus- või meeldetuletussüsteemi aktiveerimist.
  „Diagnostika veakood (DTC)”– numbriline või tähtnumbriline tähis, mis tähistab või märgistab NOx kontrolli riket.
  „Kinnitatud ja aktiivne DTC”– DTC, mis on salvestatud ajal, kui NCD-süsteem järeldab, et eksisteerib rike.
  „Skanner”– väline katseseade, mida kasutatakse väliseks andmevahetuseks NCD-süsteemiga.
  „NOx kontrolli diagnostika mootori tüüpkond”– valmistaja poolt moodustatud mootorisüsteemide rühm, milles kasutatakse NOx kontrolliga seotud rikete (NCM) seireks/diagnoosimiseks samu meetodeid.
  2.   Üldised nõuded

  Mootorisüsteemile tuleb paigaldada NOx kontrolli diagnostikasüsteem (NCD-süsteem), mis suudab kindlaks teha käesolevas lisas käsitletud NOx kontrolli rikked (NCM-id). Kõik käesoleva punktiga hõlmatud mootorisüsteemid peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et nad vastaksid neile nõuetele mootori kogu tavapärase kasutusaja jooksul tavapäraste kasutustingimuste korral. Selle eesmärgi saavutamise huvides on aktsepteeritav, et mootorite puhul, mida on kasutatud üle käesoleva direktiivi III lisa 5. liite punktis 3.1 määratletud kasuliku tööea, võib täheldada NCD-süsteemi töö ja tundlikkuse teatavat halvenemist, nii et käesolevas lisas määratletud piirnormid ületatakse enne, kui hoiatus- ja/või meeldetuletussüsteem aktiveeritakse.
  2.1.   Nõutav teave

  2.1.1.   Kui heitmekontrollisüsteem vajab reaktiivi, peab tootja II lisa 1. liite punktis 2.2.1.13 ja 3. liite punktis 2.2.1.13 täpsustama ka reaktiivi omadused, kaasa arvatud reaktiivi tüüp, teave kontsentratsiooni kohta, kui reaktiiv on lahuses, ja töötemperatuuri tingimused, ning esitama koostise ja kvaliteedi kohta viited rahvusvahelistele standarditele.
  2.1.2.   Tüübikinnitusasutusele tuleb tüübikinnituse taotlemisel esitada üksikasjalik kirjalik teave punktis 4 kirjeldatud käitaja hoiatussüsteemi ning punktis 5 kirjeldatud juhi meeldetuletussüsteemi talitluslike kasutusomaduste täieliku kirjeldusega.
  2.1.3.   Tootja esitab dokumendid paigalduse kohta, millega tagatakse, et kui algseadme valmistaja neid kasutab, siis toimib masinale paigaldatud mootor, mis sisaldab tüübikinnituse saanud mootori osana heitekontrollisüsteemi, koostöös vajalike masina osadega sellisel viisil, mis vastab käesoleva lisa nõuetele. Nimetatud dokumendid sisaldavad üksikasjalikke tehnilisi nõudeid ja sätteid mootorisüsteemi kohta (tarkvara, riistvara ja teabeedastus), mis on vajalikud mootorisüsteemi korrektseks paigaldamiseks masinale.
  2.2.   Töötingimused

  2.2.1.   NOx kontrolli diagnostikasüsteem töötab järgmistel tingimustel:






  a) | ümbritseva keskkonna temperatuur on vahemikus 266 K – 308 K (–7 °C – 35 °C); |
| --- | --- | --- |

7)

Lisatakse 1. ja 2. liide järgmises sõnastuses:

1. liide

Nõuded NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks

1.   Sissejuhatus

Käesolevas lisas sätestatakse nõuded NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks. See hõlmab nõudeid mootorite kohta, mis kasutavad heidete vähendamiseks reaktiive.

1.1.   Mõisted ja lühendid

„NOx kontrolli diagnostikasüsteem (NCD-süsteem)”– sõiduki mootoril olev süsteem, mis suudab:

„NOx kontrolli rike (NCM)”– katse omavoliliselt muuta mootori NOx kontrolli süsteemi või seda süsteemi mõjutav rike, mis võib tuleneda omavolilisest muutmisest, ning mida käesoleva direktiivi kohaselt käsitatakse olukorrana, mis nõuab avastamise korral hoiatus- või meeldetuletussüsteemi aktiveerimist.

„Diagnostika veakood (DTC)”– numbriline või tähtnumbriline tähis, mis tähistab või märgistab NOx kontrolli riket.

„Kinnitatud ja aktiivne DTC”– DTC, mis on salvestatud ajal, kui NCD-süsteem järeldab, et eksisteerib rike.

„Skanner”– väline katseseade, mida kasutatakse väliseks andmevahetuseks NCD-süsteemiga.

„NOx kontrolli diagnostika mootori tüüpkond”– valmistaja poolt moodustatud mootorisüsteemide rühm, milles kasutatakse NOx kontrolliga seotud rikete (NCM) seireks/diagnoosimiseks samu meetodeid.

2.   Üldised nõuded

Mootorisüsteemile tuleb paigaldada NOx kontrolli diagnostikasüsteem (NCD-süsteem), mis suudab kindlaks teha käesolevas lisas käsitletud NOx kontrolli rikked (NCM-id). Kõik käesoleva punktiga hõlmatud mootorisüsteemid peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et nad vastaksid neile nõuetele mootori kogu tavapärase kasutusaja jooksul tavapäraste kasutustingimuste korral. Selle eesmärgi saavutamise huvides on aktsepteeritav, et mootorite puhul, mida on kasutatud üle käesoleva direktiivi III lisa 5. liite punktis 3.1 määratletud kasuliku tööea, võib täheldada NCD-süsteemi töö ja tundlikkuse teatavat halvenemist, nii et käesolevas lisas määratletud piirnormid ületatakse enne, kui hoiatus- ja/või meeldetuletussüsteem aktiveeritakse.

2.1.   Nõutav teave

2.1.1.   Kui heitmekontrollisüsteem vajab reaktiivi, peab tootja II lisa 1. liite punktis 2.2.1.13 ja 3. liite punktis 2.2.1.13 täpsustama ka reaktiivi omadused, kaasa arvatud reaktiivi tüüp, teave kontsentratsiooni kohta, kui reaktiiv on lahuses, ja töötemperatuuri tingimused, ning esitama koostise ja kvaliteedi kohta viited rahvusvahelistele standarditele.

2.1.2.   Tüübikinnitusasutusele tuleb tüübikinnituse taotlemisel esitada üksikasjalik kirjalik teave punktis 4 kirjeldatud käitaja hoiatussüsteemi ning punktis 5 kirjeldatud juhi meeldetuletussüsteemi talitluslike kasutusomaduste täieliku kirjeldusega.

2.1.3.   Tootja esitab dokumendid paigalduse kohta, millega tagatakse, et kui algseadme valmistaja neid kasutab, siis toimib masinale paigaldatud mootor, mis sisaldab tüübikinnituse saanud mootori osana heitekontrollisüsteemi, koostöös vajalike masina osadega sellisel viisil, mis vastab käesoleva lisa nõuetele. Nimetatud dokumendid sisaldavad üksikasjalikke tehnilisi nõudeid ja sätteid mootorisüsteemi kohta (tarkvara, riistvara ja teabeedastus), mis on vajalikud mootorisüsteemi korrektseks paigaldamiseks masinale.

2.2.   Töötingimused

2.2.1.   NOx kontrolli diagnostikasüsteem töötab järgmistel tingimustel:

a)

ümbritseva keskkonna temperatuur on vahemikus 266 K – 308 K (–7 °C – 35 °C);

| b) | kõrgusel alla 1 600 m; |
| --- | --- |

b)

kõrgusel alla 1 600 m;

| c) | mootori jahutusvedeliku temperatuur on üle 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

mootori jahutusvedeliku temperatuur on üle 343 K (70 °C).

Käesolevat punkti ei kohaldata paagis oleva reaktiivi taseme jälgimise suhtes, kui seire peab toimuma kõigis tingimustes, mil mõõtmine on tehniliselt teostatav (näiteks kõigil tingimustel, kui vedel reaktiiv ei ole külmunud).

2.3.   Reaktiivide külmumiskaitse

2.3.1.   On lubatud kasutada soojendatud või soojendamata reaktiivipaaki ja doseerimissüsteemi. Soojendusega süsteem peab vastama punkti 2.3.2 nõuetele. Soojenduseta süsteem peab vastama punkti 2.3.3 nõuetele.

2.3.1.1.   Soojenduseta reaktiivipaagi ja doseerimissüsteemi kasutamise kohta peab olema esitatud teave masina omanikule mõeldud kirjalikus juhendis.

2.3.2.   Reaktiivipaak ja doseerimissüsteem

2.3.2.1.   Kui reaktiiv on külmunud, peab reaktiiv olema kasutamiseks saadaval mitte hiljem kui 70 minutit pärast mootori käivitamist ümbritseva õhu temperatuuril 266 K (–7 °C).

2.3.2.2.   Soojendusega süsteemi projekteerimise kriteeriumid

Soojendusega süsteem tuleb projekteerida selliselt, et see vastaks käesolevas punktis sätestatud töönõuetele, kui seda katsetatakse määratletud menetluse kohaselt.

| 2.3.2.2.1. | Reaktiivipaaki ja doseerimissüsteemi tuleb seisutada temperatuuril 255 K (–18 °C) 72 tundi või kuni reaktiivi mass tahkestub. |
| --- | --- |

2.3.2.2.1.

Reaktiivipaaki ja doseerimissüsteemi tuleb seisutada temperatuuril 255 K (–18 °C) 72 tundi või kuni reaktiivi mass tahkestub.

| 2.3.2.2.2. | Pärast punktis 2.3.2.2.1 sätestatud seisutusperioodi tuleb masin/mootor käivitada ja lasta sel töötada ümbritseva õhu temperatuuril 266 K (–7 °C) või madalamal temperatuuril järgmiselt:






  a) | 10–20 minutit tühikäigul, |
| --- | --- | --- |

2.3.2.2.2.

Pärast punktis 2.3.2.2.1 sätestatud seisutusperioodi tuleb masin/mootor käivitada ja lasta sel töötada ümbritseva õhu temperatuuril 266 K (–7 °C) või madalamal temperatuuril järgmiselt:

a)

10–20 minutit tühikäigul,

| b) | seejärel kuni 50 minutit koormusel mitte üle 40 % nimikoormusest. |
| --- | --- |

b)

seejärel kuni 50 minutit koormusel mitte üle 40 % nimikoormusest.

| 2.3.2.2.3. | Punktis 2.3.2.2.2 kirjeldatud katsemenetluse lõpus peab reaktiivi doseerimise süsteem olema täiesti töökorras. |
| --- | --- |

2.3.2.2.3.

Punktis 2.3.2.2.2 kirjeldatud katsemenetluse lõpus peab reaktiivi doseerimise süsteem olema täiesti töökorras.

2.3.2.3.   Projekteerimiskriteeriume võib hinnata külmkatsekambris, kasutades tervet masinat või osi, mis on samasugused kui masinale installeeritavad osad, või välikatsete põhjal.

2.3.3.   Käitaja hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi aktiveerimine soojenduseta süsteemi puhul

2.3.3.1.   Kui ümbritseva õhu temperatuuril ≤ 266 K (–7 °C) ei toimu reaktiivi doseerimist, peab aktiveeruma punktis 4 kirjeldatud käitaja hoiatussüsteem.

2.3.3.2.   Kui ümbritseva õhu temperatuuril ≤ 266 K (–7 °C) ei toimu maksimaalselt 70 minuti jooksul pärast sõiduki käivitamist reaktiivi doseerimist, peab aktiveeruma punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem.

2.4.   Diagnostilised nõuded

2.4.1.   NOx kontrolli diagnostikasüsteem (NCD-süsteem) peab arvutimälusse salvestatud diagnostika veakoodide (DTC) abil avastama käesolevas lisas käsitletud NOx kontrolli rikked (NCM-id) ja nõudmise korral edastama selle teabe välisele seadmele.

2.4.2.   Nõuded diagnostika veakoodide (DTCde) salvestamisele

2.4.2.1.   NCD-süsteem salvestab diagnostika veakoodi iga erineva NOx kontrolli rikke puhul.

2.4.2.2.   NCD-süsteem otsustab 60-minutilise mootori tööaja jooksul, kas rikkeid esineb. Sel ajal salvestatakse „kinnitatud ja aktiivne” DTC ning hoiatussüsteem aktiveeritakse vastavalt punktile 4.

2.4.2.3.   Teatud juhtudel, kui seireseadmed vajavad rikke tuvastamiseks ja kinnitamiseks rohkem kui 60 minutit (nt kui seireseadmed kasutavad statistilisi mudeleid või on seotud masina kütusekuluga), võib tüübikinnitusasutus lubada kasutada seireks pikemat perioodi tingimusel, et valmistaja põhjendab pikema perioodi vajalikkust (nt tehnilise selgituse, katsetulemuste, ettevõttesiseste kogemuste vms abil).

2.4.3.   Nõuded diagnostika veakoodide (DTCde) kustutamisele

| a) | NCD-süsteem ei saa diagnostika veakoode arvutimälust ise kustutada enne, kui antud veakoodiga seotud viga on parandatud. |
| --- | --- |

a)

NCD-süsteem ei saa diagnostika veakoode arvutimälust ise kustutada enne, kui antud veakoodiga seotud viga on parandatud.

| b) | NCD-süsteem võib kustutada kõik diagnostika veakoodid, kui seda nõuab mootori tootjalt taotluse peale saadud valdaja skanner või hooldustööriist või kui kasutatakse mootori tootjalt saadud koodi. |
| --- | --- |

b)

NCD-süsteem võib kustutada kõik diagnostika veakoodid, kui seda nõuab mootori tootjalt taotluse peale saadud valdaja skanner või hooldustööriist või kui kasutatakse mootori tootjalt saadud koodi.

2.4.4.   NCD-süsteemi ei tohi programmeerida või muul viisil projekteerida selliselt, et see masina tegeliku kasutusaja jooksul vanuse põhjal osaliselt või täielikult deaktiveeruks, samuti ei tohi süsteem sisaldada algoritmi või strateegiat, mille ülesanne on vähendada NCD-süsteemi efektiivsust aja jooksul.

2.4.5.   Kõik NCD-süsteemi ümberprogrammeeritavad arvutikoodid või tööparameetrid peavad olema kindlad omavolilise muutmise suhtes.

2.4.6.   NCD-mootoritüüpkond

Valmistaja vastutab NCD-mootoritüüpkonna koosseisu kindlaksmääramise eest. Mootorisüsteemide rühmitamine NCD-mootoritüüpkonda peab põhinema heal inseneritaval ning selle peab heaks kiitma tüübikinnitusasutus.

Mootorid, mis ei kuulu samasse mootoritüüpkonda võivad ikkagi kuuluda samasse NCD-mootoritüüpkonda.

2.4.6.1.   NCD-mootoritüüpkonda määratlevad parameetrid

NCD-tüüpkonda iseloomustavad peamised konstruktsiooniparameetrid, mis peavad olema ühised kõigil tüüpkonna mootorisüsteemidel.

Selleks et lugeda mootorisüsteeme ühte ja samasse NCD-mootoritüüpkonda kuuluvaks, peavad nende järgmised põhiparameetrid olema sarnased:

| a) | heitkoguste kontrolli süsteem; |
| --- | --- |

a)

heitkoguste kontrolli süsteem;

| b) | NCD-seire meetodid; |
| --- | --- |

b)

NCD-seire meetodid;

| c) | NCD-seire kriteeriumid; |
| --- | --- |

c)

NCD-seire kriteeriumid;

| d) | seireparameetrid (nt sagedus). |
| --- | --- |

d)

seireparameetrid (nt sagedus).

Valmistaja peab tõendama nende sarnasuste olemasolu tehnilise või muu vastava menetlusega ning tüübikinnitusasutus peab need heaks kiitma.

Tootja võib taotleda tüübikinnitusasutuse heakskiitu mootorisüsteemi konfiguratsiooni variatsioonidest tulenevate NCD-süsteemi seire- või diagnostikameetodite väikeste erinevuste jaoks, kui tootja peab neid meetodeid sarnaseks ning need erinevad ainult selle tõttu, et sobida vaatlusaluste komponentide konkreetsete omadustega (nt suurus, heitgaasivoo hulk jne); või kui nende sarnasused on kindlaks tehtud heade inseneritavade põhjal.

3.   Hooldusnõuded

| 3.1. | Tootja annab kõigile käesoleva määruse kohaselt tüübikinnituse saanud uute mootorite või masinate omanikele kirjaliku juhendi heitekontrollisüsteemi ja selle nõuetekohase talitluse kohta või korraldab sellise juhendi edastamise.
  Juhend peab sisaldama selgitust, et kui heitekontrollisüsteem ei tööta nõuetekohaselt, teavitatakse käitajat probleemist hoiatussüsteemi abil ning et hoiatuse eiramisel blokeerib käitaja meeldetuletussüsteem masina töö jätkamise. |
| --- | --- |

3.1.

Tootja annab kõigile käesoleva määruse kohaselt tüübikinnituse saanud uute mootorite või masinate omanikele kirjaliku juhendi heitekontrollisüsteemi ja selle nõuetekohase talitluse kohta või korraldab sellise juhendi edastamise.

Juhend peab sisaldama selgitust, et kui heitekontrollisüsteem ei tööta nõuetekohaselt, teavitatakse käitajat probleemist hoiatussüsteemi abil ning et hoiatuse eiramisel blokeerib käitaja meeldetuletussüsteem masina töö jätkamise.

| 3.2. | Juhendis peavad olema kirjas masina nõuetekohase kasutamise ja hoolduse nõuded, et tagada masinate heitkoguste näitajate püsimine normi piires, sealhulgas vajaduse korral nõuded tarbitavate reaktiivide õige kasutamise kohta. |
| --- | --- |

3.2.

Juhendis peavad olema kirjas masina nõuetekohase kasutamise ja hoolduse nõuded, et tagada masinate heitkoguste näitajate püsimine normi piires, sealhulgas vajaduse korral nõuded tarbitavate reaktiivide õige kasutamise kohta.

| 3.3. | Juhend peab olema koostatud selges ja mittetehnilises keeles, mis vastab väljaspool teed kasutatava liikurmasina või mootori kasutusjuhendis kasutatud keelele. |
| --- | --- |

3.3.

Juhend peab olema koostatud selges ja mittetehnilises keeles, mis vastab väljaspool teed kasutatava liikurmasina või mootori kasutusjuhendis kasutatud keelele.

| 3.4. | Juhendis tuleb märkida, kas masina käitaja peab tarbitavaid reaktiive lisama tavapäraste tehniliste hoolduste vahelisel ajal. Juhendis tuleb märkida ka reaktiivi nõutav kvaliteet. Juhendis tuleb täpsustada, kuidas käitaja peab reaktiivipaaki täitma. Andmetes märgitakse ära ka eeldatav reaktiivi kulu seda tüüpi mootoril ning reaktiivi lisamise välp. |
| --- | --- |

3.4.

Juhendis tuleb märkida, kas masina käitaja peab tarbitavaid reaktiive lisama tavapäraste tehniliste hoolduste vahelisel ajal. Juhendis tuleb märkida ka reaktiivi nõutav kvaliteet. Juhendis tuleb täpsustada, kuidas käitaja peab reaktiivipaaki täitma. Andmetes märgitakse ära ka eeldatav reaktiivi kulu seda tüüpi mootoril ning reaktiivi lisamise välp.

| 3.5. | Juhendis tuleb märkida, et nõuetekohaste omadustega reaktiivi kasutamine ja lisamine on oluline, et mootor vastaks asjaomasele mootoritüübile tüübikinnitustunnistuse saamiseks esitatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

3.5.

Juhendis tuleb märkida, et nõuetekohaste omadustega reaktiivi kasutamine ja lisamine on oluline, et mootor vastaks asjaomasele mootoritüübile tüübikinnitustunnistuse saamiseks esitatavatele nõuetele.

| 3.6. | Juhendis tuleb selgitada käitaja hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi tööpõhimõtteid. Lisaks tuleb talitluse ja tõrgete logimise seisukohalt selgitada, mida võib kaasa tuua hoiatussüsteemi eiramine, reaktiivi lisamata või probleemi lahendamata jätmine. |
| --- | --- |

3.6.

Juhendis tuleb selgitada käitaja hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi tööpõhimõtteid. Lisaks tuleb talitluse ja tõrgete logimise seisukohalt selgitada, mida võib kaasa tuua hoiatussüsteemi eiramine, reaktiivi lisamata või probleemi lahendamata jätmine.

4.   Käitaja hoiatussüsteem

| 4.1. | Masinal peab olema hoiatussüsteem, mille visuaalsed märguanded hoiatavad käitajat, kui on tuvastatud reaktiivi vähene kogus, reaktiivi ebapiisav kvaliteet, doseerimise katkestus või punktis 9 kirjeldatud rike, mis põhjustab käitaja meeldetuletussüsteemi rakendumise, kui viga aegsasti parandata. Hoiatussüsteem jääb aktiivseks ka siis, kui punktis 5 kirjeldatud käitaja meeldetuletussüsteem aktiveerub. |
| --- | --- |

4.1.

Masinal peab olema hoiatussüsteem, mille visuaalsed märguanded hoiatavad käitajat, kui on tuvastatud reaktiivi vähene kogus, reaktiivi ebapiisav kvaliteet, doseerimise katkestus või punktis 9 kirjeldatud rike, mis põhjustab käitaja meeldetuletussüsteemi rakendumise, kui viga aegsasti parandata. Hoiatussüsteem jääb aktiivseks ka siis, kui punktis 5 kirjeldatud käitaja meeldetuletussüsteem aktiveerub.

| 4.2. | Hoiatussignaal ei tohi olla sama, millega antakse märku rikkest või muust mootori hooldusteatest, kuid see võib kasutada sama hoiatussüsteemi. |
| --- | --- |

4.2.

Hoiatussignaal ei tohi olla sama, millega antakse märku rikkest või muust mootori hooldusteatest, kuid see võib kasutada sama hoiatussüsteemi.

| 4.3. | Käitaja hoiatussüsteem võib koosneda ühest või mitmest lambist või kuvada lühiteateid, mis võivad näiteks selgelt näidata:






  — | esimese ja/või teise taseme meeldetuletuse aktiveerumiseni allesjäänud aega; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Käitaja hoiatussüsteem võib koosneda ühest või mitmest lambist või kuvada lühiteateid, mis võivad näiteks selgelt näidata:

—

esimese ja/või teise taseme meeldetuletuse aktiveerumiseni allesjäänud aega;

| — | esimese ja/või teise taseme meeldetuletuse ulatust, näiteks pöördemomendi vähenemise ulatust; |
| --- | --- |

—

esimese ja/või teise taseme meeldetuletuse ulatust, näiteks pöördemomendi vähenemise ulatust;

| — | tingimusi, mille korral masina töövõime taastub. |
| --- | --- |

—

tingimusi, mille korral masina töövõime taastub.

Teadete kuvamise korral võib teadete kuvamiseks kasutada sama süsteemi, mida kasutatakse muude hooldusteadete puhul.

| 4.4. | Tootja valikul võib hoiatusega kaasneda helisignaal käitaja alarmeerimiseks. Käitaja võib hoiatava helisignaali välja lülitada. |
| --- | --- |

4.4.

Tootja valikul võib hoiatusega kaasneda helisignaal käitaja alarmeerimiseks. Käitaja võib hoiatava helisignaali välja lülitada.

| 4.5. | Käitaja hoiatussüsteem aktiveerub vastavalt punktides 2.3.3.1, 6.2, 7.2., 8.4, ja 9.3 sätestatule. |
| --- | --- |

4.5.

Käitaja hoiatussüsteem aktiveerub vastavalt punktides 2.3.3.1, 6.2, 7.2., 8.4, ja 9.3 sätestatule.

| 4.6. | Käitaja hoiatussüsteem lülitub välja, kui selle aktiveerumise esile kutsunud tingimused on kõrvaldatud. Käitaja hoiatussüsteem ei tohi automaatselt välja lülituda, kui selle käivitumise põhjused pole kõrvaldatud. |
| --- | --- |

4.6.

Käitaja hoiatussüsteem lülitub välja, kui selle aktiveerumise esile kutsunud tingimused on kõrvaldatud. Käitaja hoiatussüsteem ei tohi automaatselt välja lülituda, kui selle käivitumise põhjused pole kõrvaldatud.

| 4.7. | Hoiatussüsteemi talitluse võivad ajutiselt katkestada muud hoiatussignaalid, mis annavad olulisi ohutusteateid. |
| --- | --- |

4.7.

Hoiatussüsteemi talitluse võivad ajutiselt katkestada muud hoiatussignaalid, mis annavad olulisi ohutusteateid.

| 4.8. | Käitaja hoiatussüsteemi aktiveerimise ja deaktiveerimise üksikasjad on sätestatud punktis 11. |
| --- | --- |

4.8.

Käitaja hoiatussüsteemi aktiveerimise ja deaktiveerimise üksikasjad on sätestatud punktis 11.

| 4.9. | Käesoleva direktiivi kohase tüübikinnituse taotlemisel peab tootja tõendama käitaja hoiatussüsteemi toimimist vastavalt punktile 11. |
| --- | --- |

4.9.

Käesoleva direktiivi kohase tüübikinnituse taotlemisel peab tootja tõendama käitaja hoiatussüsteemi toimimist vastavalt punktile 11.

5.   Käitaja meeldetuletussüsteem

5.1.   Masinal peab olema käitaja meeldetuletussüsteem, mis põhineb ühel järgmistest põhimõtetest:

| 5.1.1. | kaheastmeline meeldetuletussüsteem alates esimese taseme meeldetuletusest (talitluse piiramine), millele järgneb teise taseme meeldetuletus (masina talitluse blokeerimine); |
| --- | --- |

5.1.1.

kaheastmeline meeldetuletussüsteem alates esimese taseme meeldetuletusest (talitluse piiramine), millele järgneb teise taseme meeldetuletus (masina talitluse blokeerimine);

| 5.1.2. | üheastmeline teise taseme meeldetuletussüsteem (masina talitluse blokeerimine), mis aktiveerub punktides 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1, ja 9.4.1 määratletud esimese astme meeldetuletuse tingimuste korral. |
| --- | --- |

5.1.2.

üheastmeline teise taseme meeldetuletussüsteem (masina talitluse blokeerimine), mis aktiveerub punktides 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1, ja 9.4.1 määratletud esimese astme meeldetuletuse tingimuste korral.

5.2.   Tüübikinnitusasutuse eelneval nõusolekul võib mootorile paigaldada vahendid käitaja meeldetuletussüsteemi väljalülitamiseks, kui riigi valitsus või kohalik omavalitsus või nende päästeteenistused või relvajõud on välja kuulutanud hädaolukorra.

5.3.   Esimese taseme meeldetuletussüsteem

| 5.3.1. | Esimese taseme meeldetuletussüsteem aktiveeritakse, kui on aset leidnud üks punktides 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 ja 9.4.1 määratletud tingimustest. |
| --- | --- |

5.3.1.

Esimese taseme meeldetuletussüsteem aktiveeritakse, kui on aset leidnud üks punktides 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 ja 9.4.1 määratletud tingimustest.

| 5.3.2. | Esimese taseme meeldetuletussüsteem peab järk-järgult vähendama mootori maksimaalset pöördemomenti vähemalt 25 % võrra kiirusvahemikus haripunktist kuni pöörderegulaatori murdepunktini, nagu on näidatud joonisel 1. Pöördemoment peab vähenema vähemalt 1 % minutis. |
| --- | --- |

5.3.2.

Esimese taseme meeldetuletussüsteem peab järk-järgult vähendama mootori maksimaalset pöördemomenti vähemalt 25 % võrra kiirusvahemikus haripunktist kuni pöörderegulaatori murdepunktini, nagu on näidatud joonisel 1. Pöördemoment peab vähenema vähemalt 1 % minutis.

| 5.3.3. | Kasutada võib ka muid meeldetuletussüsteeme, kui tüübikinnitusasutusele on demonstreeritud, et need on vähemalt sama ranged. |
| --- | --- |

5.3.3.

Kasutada võib ka muid meeldetuletussüsteeme, kui tüübikinnitusasutusele on demonstreeritud, et need on vähemalt sama ranged.

Joonis 1

Pöördemomendi vähendamise skeem esimese taseme meeldetuletuse puhul

Image

5.4.   Teise taseme meeldetuletussüsteem

| 5.4.1. | Teise taseme meeldetuletussüsteem aktiveeritakse, kui on aset leidnud üks punktides 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 ja 9.4.2 määratletud tingimustest. |
| --- | --- |

5.4.1.

Teise taseme meeldetuletussüsteem aktiveeritakse, kui on aset leidnud üks punktides 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 ja 9.4.2 määratletud tingimustest.

| 5.4.2. | Teise taseme meeldetuletussüsteem vähendab masina kasutatavust sellise tasemeni, mis on piisavalt koormav ja sunnib käitajat parandama punktides 6–9 nimetatud probleeme. Alltoodud strateegiad on vastuvõetavad.






  5.4.2.1. | Mootori pöördemomenti kiirusvahemikus haripunktist kuni pöörderegulaatori murdepunktini tuleb järk-järgult vähendada alates joonisel 1 näidatud esimese astme meeldetuletussüsteemi pöördemomendist vähemalt 1 % minutis kuni 50 protsendini maksimaalsest pöördemomendist või alla selle ning mootori pöörlemiskiirust vähendatakse järk-järgult 60 protsendini nimipöörlemiskiirusest või alla selle sama aja jooksul, kui toimub pöördemomendi vähendamine, nagu näidatud joonisel 2.

  Joonis 2


  Pöördemomendi vähendamise skeem teise taseme meeldetuletuse puhul |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

Teise taseme meeldetuletussüsteem vähendab masina kasutatavust sellise tasemeni, mis on piisavalt koormav ja sunnib käitajat parandama punktides 6–9 nimetatud probleeme. Alltoodud strateegiad on vastuvõetavad.

5.4.2.1.

Mootori pöördemomenti kiirusvahemikus haripunktist kuni pöörderegulaatori murdepunktini tuleb järk-järgult vähendada alates joonisel 1 näidatud esimese astme meeldetuletussüsteemi pöördemomendist vähemalt 1 % minutis kuni 50 protsendini maksimaalsest pöördemomendist või alla selle ning mootori pöörlemiskiirust vähendatakse järk-järgult 60 protsendini nimipöörlemiskiirusest või alla selle sama aja jooksul, kui toimub pöördemomendi vähendamine, nagu näidatud joonisel 2.

Joonis 2

Pöördemomendi vähendamise skeem teise taseme meeldetuletuse puhul

Image

| 5.4.2.2. | Kasutada võib ka muid meeldetuletussüsteeme, kui tüübikinnitusasutusele on demonstreeritud, et need on vähemalt sama ranged. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Kasutada võib ka muid meeldetuletussüsteeme, kui tüübikinnitusasutusele on demonstreeritud, et need on vähemalt sama ranged.

5.5.   Selleks, et võtta arvesse ohutusprobleeme ja lubada iseparandavat diagnostikat, on lubatud kasutada meeldetuletusest möödamineku funktsiooni mootori täisvõimsuse taastamiseks tingimusel, et

| — | see ei kesta üle 30 minuti ja |
| --- | --- |

—

see ei kesta üle 30 minuti ja

| — | see piirdub kolme aktiveerimisega iga käitaja meeldetuletussüsteemi aktiveerumise jooksul. |
| --- | --- |

—

see piirdub kolme aktiveerimisega iga käitaja meeldetuletussüsteemi aktiveerumise jooksul.

5.6.   Käitaja meeldetuletussüsteem peab välja lülituma, kui selle käivitumise esile kutsunud tingimused on kõrvaldatud. Käitaja meeldetuletussüsteem ei tohi automaatselt välja lülituda, kui selle käivitumise põhjused pole kõrvaldatud.

5.7.   Käitaja meeldetuletussüsteemi aktiveerimise ja deaktiveerimise üksikasjad on sätestatud punktis 11.

5.8.   Käesoleva direktiivi kohase tüübikinnituse taotlemisel peab tootja tõendama käitaja meeldetuletussüsteemi toimimist vastavalt punktile 11.

6.   Reaktiivi olemasolu

6.1.   Reaktiivi taseme näidik

Masinal peab olema näidik, mis teavitab käitajat selgelt ja arusaadavalt reaktiivi tasemest reaktiivipaagis. Reaktiivinäidiku minimaalne vastuvõetav toimivustase peab tagama reaktiivitaseme pideva näidu, samal ajal kui punktis 4 nimetatud käitaja hoiatussüsteem on aktiveeritud. Reaktiivinäidik võib olla analoog- või digitaalnäiduga ja võib näidata taset proportsioonina paagi täismahust, allesjäänud reaktiivi kogust või hinnangulist allesjäänud tööaega.

6.2.   Käitaja hoiatussüsteemi aktiveerumine

| 6.2.1. | Punktis 4 kirjeldatud käitaja hoiatussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui reaktiivi tase langeb alla 10 % reaktiivipaagi mahust. Tootja valikul võib nimetatud protsendimäär olla ka suurem. |
| --- | --- |

6.2.1.

Punktis 4 kirjeldatud käitaja hoiatussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui reaktiivi tase langeb alla 10 % reaktiivipaagi mahust. Tootja valikul võib nimetatud protsendimäär olla ka suurem.

| 6.2.2. | Esitatav hoiatus koos reaktiivinäidikuga peab käitajale täiesti arusaadavalt teatama, et reaktiivi tase on liiga madal. Kui hoiatussüsteem hõlmab kuvateatesüsteemi, tuleb visuaalse hoiatusena kuvada teade reaktiivi madala taseme kohta, näiteks „Karbamiidi tase madal”, „AdBlue tase madal” või „Reaktiivi tase madal”). |
| --- | --- |

6.2.2.

Esitatav hoiatus koos reaktiivinäidikuga peab käitajale täiesti arusaadavalt teatama, et reaktiivi tase on liiga madal. Kui hoiatussüsteem hõlmab kuvateatesüsteemi, tuleb visuaalse hoiatusena kuvada teade reaktiivi madala taseme kohta, näiteks „Karbamiidi tase madal”, „AdBlue tase madal” või „Reaktiivi tase madal”).

| 6.2.3. | Käitaja hoiatussüsteem ei pea kohe alguses olema kogu aeg aktiivne (näiteks ei pea teadet kuvama pidevalt), kuid aktiveerumise intensiivsus (näiteks lambi vilkumissagedus) peab kasvama nii, et see muutub pidevaks, kui reaktiiv hakkab otsa saama ning hakkab lähenema see hetk, mil peab rakenduma juhi meeldetuletussüsteem. See kulmineerub käitaja teavitamisega tootja valitud tasemel, kuid hetkel, kui rakendub punktis 6.3 kirjeldatud käitaja meeldetuletussüsteem, peab see olema märgatavam, kui see oli esmase aktiveerumise hetkel. |
| --- | --- |

6.2.3.

Käitaja hoiatussüsteem ei pea kohe alguses olema kogu aeg aktiivne (näiteks ei pea teadet kuvama pidevalt), kuid aktiveerumise intensiivsus (näiteks lambi vilkumissagedus) peab kasvama nii, et see muutub pidevaks, kui reaktiiv hakkab otsa saama ning hakkab lähenema see hetk, mil peab rakenduma juhi meeldetuletussüsteem. See kulmineerub käitaja teavitamisega tootja valitud tasemel, kuid hetkel, kui rakendub punktis 6.3 kirjeldatud käitaja meeldetuletussüsteem, peab see olema märgatavam, kui see oli esmase aktiveerumise hetkel.

| 6.2.4. | Pidev hoiatussignaal ei tohi olla hõlpsasti blokeeritav või eiratav. Kui hoiatussüsteem hõlmab kuvateatesüsteemi, tuleb kuvada selge teade (näiteks „Lisage karbamiidi”, „Lisage reaktiivi AdBlue” või „Lisage reaktiivi”). Pideva hoiatuse võivad ajutiselt katkestada muud hoiatussignaalid, mis annavad olulisi ohutusteateid. |
| --- | --- |

6.2.4.

Pidev hoiatussignaal ei tohi olla hõlpsasti blokeeritav või eiratav. Kui hoiatussüsteem hõlmab kuvateatesüsteemi, tuleb kuvada selge teade (näiteks „Lisage karbamiidi”, „Lisage reaktiivi AdBlue” või „Lisage reaktiivi”). Pideva hoiatuse võivad ajutiselt katkestada muud hoiatussignaalid, mis annavad olulisi ohutusteateid.

| 6.2.5. | Käitaja hoiatussüsteemi väljalülitamine ei tohi olla võimalik enne reaktiivi lisamist tasemeni, mis ei nõua hoiatussüsteemi aktiveerimist. |
| --- | --- |

6.2.5.

Käitaja hoiatussüsteemi väljalülitamine ei tohi olla võimalik enne reaktiivi lisamist tasemeni, mis ei nõua hoiatussüsteemi aktiveerimist.

6.3.   Käitaja meeldetuletussüsteemi aktiveerumine

| 6.3.1. | Punktis 5.3 kirjeldatud esimese taseme meeldetuletussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui reaktiivipaagi tase langeb alla 2,5 % paagi nimimahust. Tootja valikul võib nimetatud protsendimäär olla ka kõrgem. |
| --- | --- |

6.3.1.

Punktis 5.3 kirjeldatud esimese taseme meeldetuletussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui reaktiivipaagi tase langeb alla 2,5 % paagi nimimahust. Tootja valikul võib nimetatud protsendimäär olla ka kõrgem.

| 6.3.2. | Punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui reaktiivipaak on tühi (st kui doseerimissüsteem ei saa paagist reaktiivi juurde võtta) või mis tahes protsendimäära juures alla 2,5 % paagi nimimahust tootja äranägemisel. |
| --- | --- |

6.3.2.

Punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui reaktiivipaak on tühi (st kui doseerimissüsteem ei saa paagist reaktiivi juurde võtta) või mis tahes protsendimäära juures alla 2,5 % paagi nimimahust tootja äranägemisel.

| 6.3.3. | Välja arvatud punktiga 5.5 lubatud ulatuses ei tohi teise taseme meeldetuletussüsteemi väljalülitamine olla võimalik enne reaktiivi lisamist tasemeni, mis ei nõua süsteemi vastavat aktiveerimist. |
| --- | --- |

6.3.3.

Välja arvatud punktiga 5.5 lubatud ulatuses ei tohi teise taseme meeldetuletussüsteemi väljalülitamine olla võimalik enne reaktiivi lisamist tasemeni, mis ei nõua süsteemi vastavat aktiveerimist.

7.   Reaktiivi kvaliteedi jälgimine

7.1.   Mootoril või masinal peavad olema vahendid nõuetele mittevastava reaktiivi määramiseks masina pardal.

| 7.1.1. | Tootja peab määratlema reaktiivi minimaalse vastuvõetava kontsentratsiooni CDmin, mille puhul väljalasketoru NOx heitkogused ei ületa 0,9 g/kWh künnist. |
| --- | --- |

7.1.1.

Tootja peab määratlema reaktiivi minimaalse vastuvõetava kontsentratsiooni CDmin, mille puhul väljalasketoru NOx heitkogused ei ületa 0,9 g/kWh künnist.

| 7.1.1.1. | Väärtuse CDmin nõuetele vastavust tuleb tüübikinnituse taotlemisel tõendada punktis 12 sätestatud menetluse korras ja esitada laiendatud dokumentatsioonis, nagu täpsustatud I lisa punktis 8. |
| --- | --- |

7.1.1.1.

Väärtuse CDmin nõuetele vastavust tuleb tüübikinnituse taotlemisel tõendada punktis 12 sätestatud menetluse korras ja esitada laiendatud dokumentatsioonis, nagu täpsustatud I lisa punktis 8.

| 7.1.2. | Reaktiivi kontsentratsioon alla CDmin tuleb tuvastada ja käsitleda seda punkti 7.1 tähenduses nõuetele mittevastava reaktiivina. |
| --- | --- |

7.1.2.

Reaktiivi kontsentratsioon alla CDmin tuleb tuvastada ja käsitleda seda punkti 7.1 tähenduses nõuetele mittevastava reaktiivina.

| 7.1.3. | Reaktiivi kvaliteedi jaoks tuleb ette näha spetsiaalne arvesti (reaktiivi kvaliteedi arvesti). Reaktiivi kvaliteedi arvesti peab loendama mootori töötundide arvu nõuetele mittevastava reaktiiviga. |
| --- | --- |

7.1.3.

Reaktiivi kvaliteedi jaoks tuleb ette näha spetsiaalne arvesti (reaktiivi kvaliteedi arvesti). Reaktiivi kvaliteedi arvesti peab loendama mootori töötundide arvu nõuetele mittevastava reaktiiviga.

| 7.1.3.1. | Valikuliselt võib tootja rühmitada reaktiivi kvaliteedi vea kokku ühe või mitme punktides 8 ja 9 loetletud veaga ja kasutada nende jaoks ühte arvestit. |
| --- | --- |

7.1.3.1.

Valikuliselt võib tootja rühmitada reaktiivi kvaliteedi vea kokku ühe või mitme punktides 8 ja 9 loetletud veaga ja kasutada nende jaoks ühte arvestit.

| 7.1.4. | Reaktiivi kvaliteedi arvesti aktiveerimise ja deaktiveerimise kriteeriumite üksikasjad ja mehhanismid on kirjeldatud punktis 11. |
| --- | --- |

7.1.4.

Reaktiivi kvaliteedi arvesti aktiveerimise ja deaktiveerimise kriteeriumite üksikasjad ja mehhanismid on kirjeldatud punktis 11.

7.2.   Käitaja hoiatussüsteemi aktiveerumine

Kui seiresüsteem kinnitab, et reaktiivi kvaliteet ei vasta nõuetele, peab aktiveeruma punktis 4 kirjeldatud käitaja hoiatussüsteem. Kui hoiatussüsteem hõlmab kuvateatesüsteemi, tuleb kuvada teade, mis näitab hoiatuse põhjust (näiteks „Tuvastatud nõuetele mittevastav karbamiid”, „Tuvastatud nõuetele mittevastav AdBlue” või „Tuvastatud nõuetele mittevastav reaktiiv”).

7.3.   Käitaja meeldetuletussüsteemi aktiveerumine

| 7.3.1. | Punktis 5.3 kirjeldatud esimese taseme meeldetuletussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui reaktiivi kvaliteet ei ole paranenud mootori 10 töötunni jooksul pärast käitaja hoiatussüsteemi aktiveerumist vastavalt punktis 7.2 kirjeldatule. |
| --- | --- |

7.3.1.

Punktis 5.3 kirjeldatud esimese taseme meeldetuletussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui reaktiivi kvaliteet ei ole paranenud mootori 10 töötunni jooksul pärast käitaja hoiatussüsteemi aktiveerumist vastavalt punktis 7.2 kirjeldatule.

| 7.3.2. | Punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui reaktiivi kvaliteet ei ole paranenud mootori 20 töötunni jooksul pärast käitaja hoiatussüsteemi aktiveerumist vastavalt punktis 7.2 kirjeldatule. |
| --- | --- |

7.3.2.

Punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui reaktiivi kvaliteet ei ole paranenud mootori 20 töötunni jooksul pärast käitaja hoiatussüsteemi aktiveerumist vastavalt punktis 7.2 kirjeldatule.

| 7.3.3. | Rikke korduva ilmnemise korral tuleb meeldetuletussüsteemi aktiveerumisele eelnevate tundide arvu vähendada vastavalt punktis 11 kirjeldatud mehhanismile. |
| --- | --- |

7.3.3.

Rikke korduva ilmnemise korral tuleb meeldetuletussüsteemi aktiveerumisele eelnevate tundide arvu vähendada vastavalt punktis 11 kirjeldatud mehhanismile.

8.   Reaktiivi doseerimine

8.1.   Mootor peab sisaldama vahendeid doseerimise katkestuse tuvastamiseks.

8.2.   Reaktiivi doseerimise arvesti

| 8.2.1. | Doseerimise jaoks tuleb ette näha spetsiaalne arvesti (doseerimisarvesti). See arvesti loendab mootori töötundide arvu, mille jooksul reaktiivi doseerimine on katkestatud. See ei ole vajalik, kui katkestust nõuab mootori elektrooniline kontrollplokk (ECU), kuna masina töötingimuste tõttu pole reaktiivi doseerimine heitekoguste seisukohalt nõutav. |
| --- | --- |

8.2.1.

Doseerimise jaoks tuleb ette näha spetsiaalne arvesti (doseerimisarvesti). See arvesti loendab mootori töötundide arvu, mille jooksul reaktiivi doseerimine on katkestatud. See ei ole vajalik, kui katkestust nõuab mootori elektrooniline kontrollplokk (ECU), kuna masina töötingimuste tõttu pole reaktiivi doseerimine heitekoguste seisukohalt nõutav.

| 8.2.1.1. | Valikuliselt võib tootja rühmitada reaktiivi doseerimise vea kokku ühe või mitme punktides 7 ja 9 loetletud veaga ja kasutada nende jaoks ühte arvestit. |
| --- | --- |

8.2.1.1.

Valikuliselt võib tootja rühmitada reaktiivi doseerimise vea kokku ühe või mitme punktides 7 ja 9 loetletud veaga ja kasutada nende jaoks ühte arvestit.

| 8.2.2. | Reaktiivi doseerimise arvesti aktiveerimise ja deaktiveerimise kriteeriumite üksikasjad ja mehhanismid on kirjeldatud punktis 11. |
| --- | --- |

8.2.2.

Reaktiivi doseerimise arvesti aktiveerimise ja deaktiveerimise kriteeriumite üksikasjad ja mehhanismid on kirjeldatud punktis 11.

8.3.   Käitaja hoiatussüsteemi aktiveerumine

Punktis 4 kirjeldatud käitaja hoiatussüsteem peab aktiveeruma reaktiivi doseerimise katkemisel, mis käivitab doseerimisarvesti vastavalt punktile 8.2.1. Kui hoiatussüsteem hõlmab kuvateatesüsteemi, tuleb kuvada teade, mis näitab hoiatuse põhjust (näiteks „Karbamiidi doseerimise tõrge”, „AdBlue doseerimise tõrge” või „Reaktiivi doseerimise tõrge”).

8.4.   Käitaja meeldetuletussüsteemi aktiveerumine

| 8.4.1. | Punktis 5.3 kirjeldatud esimese taseme meeldetuletussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui reaktiivi doseerimise katkestus ei ole parandatud mootori 10 töötunni jooksul pärast käitaja hoiatussüsteemi aktiveerumist vastavalt punktis 8.3 kirjeldatule. |
| --- | --- |

8.4.1.

Punktis 5.3 kirjeldatud esimese taseme meeldetuletussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui reaktiivi doseerimise katkestus ei ole parandatud mootori 10 töötunni jooksul pärast käitaja hoiatussüsteemi aktiveerumist vastavalt punktis 8.3 kirjeldatule.

| 8.4.2. | Punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui reaktiivi doseerimise katkestust ei ole parandatud mootori 20 töötunni jooksul pärast käitaja hoiatussüsteemi aktiveerumist vastavalt punktis 8.3 kirjeldatule. |
| --- | --- |

8.4.2.

Punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui reaktiivi doseerimise katkestust ei ole parandatud mootori 20 töötunni jooksul pärast käitaja hoiatussüsteemi aktiveerumist vastavalt punktis 8.3 kirjeldatule.

| 8.4.3. | Rikke korduva ilmnemise korral tuleb meeldetuletussüsteemi aktiveerumisele eelnevate tundide arvu vähendada vastavalt punktis 11 kirjeldatud mehhanismile. |
| --- | --- |

8.4.3.

Rikke korduva ilmnemise korral tuleb meeldetuletussüsteemi aktiveerumisele eelnevate tundide arvu vähendada vastavalt punktis 11 kirjeldatud mehhanismile.

9.   Omavolilise muutmisega seostatavate tõrgete jälgimine

9.1.   Peale reaktiivi taseme reaktiivipaagis, reaktiivi kvaliteedi ja reaktiivi doseerimise katkestuse tuleb jälgida järgmisi tõrkeid, kuna need võivad tekkida omavolilise muutmise tulemusena:

| i) | tõkestatud heitgaasitagastuse ventiil; |
| --- | --- |

i)

tõkestatud heitgaasitagastuse ventiil;

| ii) | NOx kontrolli diagnostikasüsteemi (NCD-süsteemi) tõrked vastavalt punktis 9.2.1 kirjeldatule. |
| --- | --- |

ii)

NOx kontrolli diagnostikasüsteemi (NCD-süsteemi) tõrked vastavalt punktis 9.2.1 kirjeldatule.

9.2.   Seirenõuded

9.2.1.   NOx kontrolli diagnostikasüsteemi (NCD-süsteemi) puhul tuleb jälgida elektririkkeid ja mõne anduri eemaldamist või deaktiveerimist, mis takistab muude punktides 6–8 nimetatud tõrgete diagnostikat (komponentide seiret).

Diagnostikavõimet mõjutavad näiteks andurid, mis mõõdavad otseselt NOx kontsentratsiooni, karbamiidi kvaliteediandurid, keskkonnaandurid ning reaktiivi doseerimist, reaktiivi taset ja reaktiivi kulu jälgivad andurid.

9.2.2.   Heitgaasitagastusklapi loendur

| 9.2.2.1. | Takistatud heitgaasitagastusklapi jaoks tuleb ette näha spetsiaalne arvesti. Heitgaasitagastusklapi arvesti peab loendama mootori töötunde, mille jooksul takistatud heitgaasitagastusklapiga seotud diagnostikakood (DTC) on kinnitatud aktiivseks. |
| --- | --- |

9.2.2.1.

Takistatud heitgaasitagastusklapi jaoks tuleb ette näha spetsiaalne arvesti. Heitgaasitagastusklapi arvesti peab loendama mootori töötunde, mille jooksul takistatud heitgaasitagastusklapiga seotud diagnostikakood (DTC) on kinnitatud aktiivseks.

| 9.2.2.1.1. | Valikuliselt võib tootja rühmitada takistatud heitgaasitagastusklapi vea koos ühe või mitme punktides 7, 8 ja 9.2.3 loetletud veaga ja kasutada nende jaoks ühte arvestit. |
| --- | --- |

9.2.2.1.1.

Valikuliselt võib tootja rühmitada takistatud heitgaasitagastusklapi vea koos ühe või mitme punktides 7, 8 ja 9.2.3 loetletud veaga ja kasutada nende jaoks ühte arvestit.

| 9.2.2.2. | Heitgaasitagastusklapi arvesti aktiveerimise ja deaktiveerimise kriteeriumite üksikasjad ja mehhanismid on kirjeldatud punktis 11. |
| --- | --- |

9.2.2.2.

Heitgaasitagastusklapi arvesti aktiveerimise ja deaktiveerimise kriteeriumite üksikasjad ja mehhanismid on kirjeldatud punktis 11.

9.2.3.   NCD-süsteemi arvest(id)

| 9.2.3.1. | Iga punkti 9.1 alapunktis ii käsitletud seiretõrke jaoks tuleb ette näha spetsiaalne arvesti. NCD-süsteemi arvestid peavad loendama mootori töötunde, mille jooksul NCD-süsteemi tõrkega seotud diagnostikakood (DTC) on kinnitatud aktiivseks. Lubatud on mitme tõrke rühmitamine ühte arvestisse. |
| --- | --- |

9.2.3.1.

Iga punkti 9.1 alapunktis ii käsitletud seiretõrke jaoks tuleb ette näha spetsiaalne arvesti. NCD-süsteemi arvestid peavad loendama mootori töötunde, mille jooksul NCD-süsteemi tõrkega seotud diagnostikakood (DTC) on kinnitatud aktiivseks. Lubatud on mitme tõrke rühmitamine ühte arvestisse.

| 9.2.3.1.1. | Valikuliselt võib tootja rühmitada takistatud NCD-süsteemi vea kokku ühe või mitme punktides 7, 8 ja 9.2.2 loetletud veaga ja kasutada nende jaoks ühte arvestit. |
| --- | --- |

9.2.3.1.1.

Valikuliselt võib tootja rühmitada takistatud NCD-süsteemi vea kokku ühe või mitme punktides 7, 8 ja 9.2.2 loetletud veaga ja kasutada nende jaoks ühte arvestit.

| 9.2.3.2. | NCD-süsteemi arvesti aktiveerimise ja deaktiveerimise kriteeriumite üksikasjad ja mehhanismid on kirjeldatud punktis 11. |
| --- | --- |

9.2.3.2.

NCD-süsteemi arvesti aktiveerimise ja deaktiveerimise kriteeriumite üksikasjad ja mehhanismid on kirjeldatud punktis 11.

9.3.   Käitaja hoiatussüsteemi aktiveerumine

Punktis 4 kirjeldatud käitaja hoiatussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui ilmneb mõni punktis 9.1 nimetatud tõrgetest, ja see peab viitama kiireloomulise remondi vajadusele. Kui hoiatussüsteem hõlmab kuvateatesüsteemi, tuleb kuvada teade, mis näitab hoiatuse põhjust (näiteks „Reaktiivi doseerimisklapp lahutatud” või „Heitesüsteemi kriitiline tõrge”).

9.4.   Käitaja meeldetuletussüsteemi aktiveerumine

9.4.1.   Punktis 5.3 kirjeldatud esimese taseme meeldetuletussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui punktis 9.1 kirjeldatud tõrge ei ole kõrvaldatud mootori 36 töötunni jooksul pärast käitaja hoiatussüsteemi aktiveerumist vastavalt punktile 9.3.

9.4.2.   Punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem peab aktiveeruma juhul, kui punktis 9.1 kirjeldatud tõrge ei ole kõrvaldatud mootori 100 töötunni jooksul pärast käitaja hoiatussüsteemi aktiveerumist vastavalt punktile 9.3.

9.4.3.   Rikke korduva ilmnemise korral tuleb meeldetuletussüsteemi aktiveerumisele eelnevate tundide arvu vähendada vastavalt punktis 11 kirjeldatud mehhanismile.

9.5.   Alternatiivina punkti 9.2 nõuetele võib tootja kasutada heitgaasi keskkonnas olevat NOx sensorit. Sel juhul

| — | ei tohi NOx-sisaldus ületada 0,9 g/kWh künnist, |
| --- | --- |

—

ei tohi NOx-sisaldus ületada 0,9 g/kWh künnist,

| — | võib kasutada üht veateadet „Kõrge NOx tase – põhjus teadmata”, |
| --- | --- |

—

võib kasutada üht veateadet „Kõrge NOx tase – põhjus teadmata”,

| — | tuleb punktis 9.4.1 lugeda: „mootori 10 töötunni jooksul”, |
| --- | --- |

—

tuleb punktis 9.4.1 lugeda: „mootori 10 töötunni jooksul”,

| — | tuleb punktis 9.4.2 lugeda: „mootori 20 töötunni jooksul”. |
| --- | --- |

—

tuleb punktis 9.4.2 lugeda: „mootori 20 töötunni jooksul”.

10.   Tõendamisnõuded

10.1.   Üldist

Vastavust käesoleva lisa nõuetele tõendatakse tüübikinnituse ajal järgmiselt, vastavalt tabelile 1 ja käesolevale punktile:

| a) | hoiatussüsteemi aktiveerumise demonstreerimine; |
| --- | --- |

a)

hoiatussüsteemi aktiveerumise demonstreerimine;

| b) | esimese taseme meeldetuletussüsteemi aktiveerumise demonstreerimine, kui on asjakohane; |
| --- | --- |

b)

esimese taseme meeldetuletussüsteemi aktiveerumise demonstreerimine, kui on asjakohane;

| c) | teise taseme meeldetuletussüsteemi aktiveerumise demonstreerimine. |
| --- | --- |

c)

teise taseme meeldetuletussüsteemi aktiveerumise demonstreerimine.

Tabel 1

Aktiveerumisprotsessi sisu skeem vastavalt käesoleva liite punktide 10.3 ja 10.4 sätetele

| Mehhanism | Tõendamiselemendid |
| --- | --- |
| Käesoleva liite punktis 10.3 sätestatud hoiatussüsteemi aktiveerumine | — | 2 aktiveerumiskatset (k.a reaktiivita) |

Mehhanism

Tõendamiselemendid

Käesoleva liite punktis 10.3 sätestatud hoiatussüsteemi aktiveerumine

—

2 aktiveerumiskatset (k.a reaktiivita)

| — | vajaduse korral täiendavad demonstreerimise elemendid |
| --- | --- |

—

vajaduse korral täiendavad demonstreerimise elemendid

Käesoleva liite punktis 10.4 sätestatud esimese taseme meeldetuletussüsteemi aktiveerumine

| — | 2 aktiveerumiskatset (k.a reaktiivita) |
| --- | --- |

—

2 aktiveerumiskatset (k.a reaktiivita)

| — | vajaduse korral täiendavad demonstreerimise elemendid |
| --- | --- |

—

vajaduse korral täiendavad demonstreerimise elemendid

| — | 1 pöördemomendi vähendamise katse |
| --- | --- |

—

1 pöördemomendi vähendamise katse

Käesoleva liite punktis 10.4.6 sätestatud teise taseme meeldetuletussüsteemi aktiveerumine

| — | 2 käivitamiskatset (k.a reaktiivita) |
| --- | --- |

—

2 käivitamiskatset (k.a reaktiivita)

| — | vajaduse korral täiendavad demonstreerimise elemendid |
| --- | --- |

—

vajaduse korral täiendavad demonstreerimise elemendid

10.2.   Mootoritüüpkonnad ja NCD-mootoritüüpkonnad

Mootoritüüpkonna või NCD-mootoritüüpkonna vastavust käesoleva punkti 10 nõuetele saab tõendada, katsetades ühte kõne all olevasse mootoritüüpkonda kuuluvat mootorit tingimusel, et tootja tõendab tüübikinnitusasutusele, et käesoleva lisa nõuetele vastavuse tagamiseks vajalikud seiresüsteemid on antud tüüpkonnas samad.

10.2.1.   Seda, et NCD-mootoritüüpkonna muude liikmete seiresüsteemid on samasugused, võib tüübikinnitusasutusele tõendada algoritmide või funktsionaalsete analüüsidega vms.

10.2.2.   Katsemootori valib tootja kokkuleppel tüübikinnitusasutusega. Katsemootor võib, aga ei pea olema asjaomase tüüpkonna algmootor.

10.2.3.   Kui ühe mootoritüüpkonna mootorid kuuluvad NCD-mootoritüüpkonda, mis on saanud tüübikinnituse punkti 10.2.1 kohaselt (joonis 3), loetakse asjaomase mootoritüüpkonna nõuetele vastavus tõendatuks ilma edasiste katsete tegemise vajaduseta tingimusel, et tootja tõendab tüübikinnitusasutusele, et käesolevas lisas sätestatud nõuetele vastamise tagamiseks vajalikud seiresüsteemid on vaatlusalusel mootoril ja NCD-mootoritüüpkonnal samasugused.

Joonis 3

Eelnevalt tõendatud NCD-mootoritüüpkonna nõuetele vastavus

Image

10.3.   Hoiatussüsteemi aktiveerumise tõendamine

10.3.1.   Hoiatussüsteemi aktiveerumise nõuetele vastavust tõendatakse kahe katsega: reaktiivi puudumisega ja ühe käesoleva lisa punktides 7–9 nimetatud veakategooriaga.

10.3.2.   Katsetatavate rikete valik

10.3.2.1.   Hoiatussüsteemi aktiveerumise tõendamiseks reaktiivi vale kvaliteedi korral valitakse reaktiiv, mille toimeainet on lahjendatud vähemalt nii palju, kui tootja on teatanud vastavalt käesoleva lisa punktis 7 määratletud nõuetele.

10.3.2.2.   Hoiatussüsteemi aktiveerumise tõendamiseks rikete korral, mille põhjuseks on omavolilised muudatused ning mis on määratletud käesoleva lisa punktis 9, tehakse valik vastavalt järgmistele nõuetele.

| 10.3.2.2.1. | Tootja esitab tüübikinnitusasutusele võimalike rikete loetelu. |
| --- | --- |

10.3.2.2.1.

Tootja esitab tüübikinnitusasutusele võimalike rikete loetelu.

| 10.3.2.2.2. | Tüübikinnitusasutus valib punktis 10.3.2.2.1 osutatud loetelust rikke, mida katsetel kontrollida. |
| --- | --- |

10.3.2.2.2.

Tüübikinnitusasutus valib punktis 10.3.2.2.1 osutatud loetelust rikke, mida katsetel kontrollida.

10.3.3.   Tõendamine

10.3.3.1.   Hoiatussüsteemi aktiveerumise tõendamiseks tehakse eraldi katse iga punktis 10.3.1 nimetatud rikke jaoks.

10.3.3.2.   Katse käigus ei tohi esineda ühtegi riket peale antud katse raames käsitletava rikke.

10.3.3.3.   Enne katse alustamist tuleb kustutada kõik diagnostika veakoodid (DTC).

10.3.3.4.   Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib katsetatavaid rikkeid simuleerida.

10.3.3.5.   Muude vigade kui reaktiivi puudumise tuvastamine

Muude rikete puhul kui reaktiivi puudumine tuleb rike, kui see on esile kutsutud või selle olemasolu simuleeritud, tuvastada järgmiselt.

| 10.3.3.5.1. | NCD-süsteem reageerib tüübikinnitusasutuse valitud rikke esilekutsumise peale vastavalt käesoleva liite sätetele. Reageerimine on tõendatud, kui see toimub kahe järjestikuse NCD katsetsükli käigus vastavalt käesoleva liite punktile 10.3.3.7.
  Kui seire kirjelduses on määratletud ja tüübikinnitusasutus on kinnitanud, et konkreetne seireseade vajab seire lõpetamiseks rohkem kui kahte NCD katsetsüklit, võidakse NCD katsetsüklite arvu suurendada kolme tsüklini.
  Iga üksiku NCD katsetsükli tõendamiskatses võib eraldada mootori väljalülitamisega. Järgmise käivituseni jääva aja leidmisel võetakse arvesse seiret, mis võib toimuda pärast mootori väljalülitamist, ning mis tahes seireks vajalikke tingimusi, mis peavad valitsema mootori järgmise käivitamise ajal. |
| --- | --- |

10.3.3.5.1.

NCD-süsteem reageerib tüübikinnitusasutuse valitud rikke esilekutsumise peale vastavalt käesoleva liite sätetele. Reageerimine on tõendatud, kui see toimub kahe järjestikuse NCD katsetsükli käigus vastavalt käesoleva liite punktile 10.3.3.7.

Kui seire kirjelduses on määratletud ja tüübikinnitusasutus on kinnitanud, et konkreetne seireseade vajab seire lõpetamiseks rohkem kui kahte NCD katsetsüklit, võidakse NCD katsetsüklite arvu suurendada kolme tsüklini.

Iga üksiku NCD katsetsükli tõendamiskatses võib eraldada mootori väljalülitamisega. Järgmise käivituseni jääva aja leidmisel võetakse arvesse seiret, mis võib toimuda pärast mootori väljalülitamist, ning mis tahes seireks vajalikke tingimusi, mis peavad valitsema mootori järgmise käivitamise ajal.

| 10.3.3.5.2. | Hoiatussüsteemi aktiveerumise tõendamine loetakse õnnestunuks, kui iga punktis 10.3.2.1 sätestatud näidiskatse järel aktiveerus hoiatussüsteem nõuetekohaselt ja iga valitud rikke diagnostika veakood (DTC) on saanud oleku „kinnitatud ja aktiivne”. |
| --- | --- |

10.3.3.5.2.

Hoiatussüsteemi aktiveerumise tõendamine loetakse õnnestunuks, kui iga punktis 10.3.2.1 sätestatud näidiskatse järel aktiveerus hoiatussüsteem nõuetekohaselt ja iga valitud rikke diagnostika veakood (DTC) on saanud oleku „kinnitatud ja aktiivne”.

10.3.3.6.   Reaktiivi puudumise tuvastamine

Näitamaks, et hoiatussüsteem käivitub reaktiivi puudumise korral, käitatakse mootorisüsteemi ühe või enama NCD katsetsükli jooksul tootja omal valikul.

| 10.3.3.6.1. | Talitluse tõendamise alguses peab reaktiivi tase reaktiivipaagis olema tootja ja tüübikinnitusasutuse poolt kokku lepitud tasemel, kuid mitte alla 10 % reaktiivipaagi nimimahust. |
| --- | --- |

10.3.3.6.1.

Talitluse tõendamise alguses peab reaktiivi tase reaktiivipaagis olema tootja ja tüübikinnitusasutuse poolt kokku lepitud tasemel, kuid mitte alla 10 % reaktiivipaagi nimimahust.

| 10.3.3.6.2. | Hoiatussüsteemi talitlus loetakse nõuetele vastavaks, kui samaaegselt on täidetud järgmised tingimused:






  a) | hoiatussüsteem käivitus reaktiivi kogusega, mis moodustab vähemalt 10 % reaktiivipaagi mahust, ja |
| --- | --- | --- |

10.3.3.6.2.

Hoiatussüsteemi talitlus loetakse nõuetele vastavaks, kui samaaegselt on täidetud järgmised tingimused:

a)

hoiatussüsteem käivitus reaktiivi kogusega, mis moodustab vähemalt 10 % reaktiivipaagi mahust, ja

| b) | pidev hoiatussüsteem aktiveerus reaktiivi kogusega, mis on suurem kui tootja poolt käesoleva lisa punkti 6 kohaselt kinnitatud väärtus või sellega võrdne. |
| --- | --- |

b)

pidev hoiatussüsteem aktiveerus reaktiivi kogusega, mis on suurem kui tootja poolt käesoleva lisa punkti 6 kohaselt kinnitatud väärtus või sellega võrdne.

10.3.3.7.   NCD katsetsükkel

| 10.3.3.7.1. | Punktis 10 kirjeldatud NCD katsetsükkel NCD-süsteemi korrektse talituse tõendamiseks on kuumkäivitusega NRTC tsükkel (maanteeväline siirdetsükkel). |
| --- | --- |

10.3.3.7.1.

Punktis 10 kirjeldatud NCD katsetsükkel NCD-süsteemi korrektse talituse tõendamiseks on kuumkäivitusega NRTC tsükkel (maanteeväline siirdetsükkel).

| 10.3.3.7.2. | Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib kasutada konkreetse seireseadme korral alternatiivset NCD-katsetsüklit (näiteks NRSCd ehk maanteevälist püsitsüklit). Taotlus peab sisaldama elemente (tehnilised kaalutlused, simulatsioon, katsetulemused jne), mis tõendavad, et:






  a) | taotletava katsetsükli tulemused seireseadmes, mida kasutatakse reaalsetes sõidutingimustes, ja |
| --- | --- | --- |

10.3.3.7.2.

Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib kasutada konkreetse seireseadme korral alternatiivset NCD-katsetsüklit (näiteks NRSCd ehk maanteevälist püsitsüklit). Taotlus peab sisaldama elemente (tehnilised kaalutlused, simulatsioon, katsetulemused jne), mis tõendavad, et:

a)

taotletava katsetsükli tulemused seireseadmes, mida kasutatakse reaalsetes sõidutingimustes, ja

| b) | punktis 10.3.3.7.1 määratletud NCD katsetsükkel on antud seire jaoks vähem sobiv. |
| --- | --- |

b)

punktis 10.3.3.7.1 määratletud NCD katsetsükkel on antud seire jaoks vähem sobiv.

10.3.4.   Hoiatussüsteemi aktiveerumise tõendamine loetakse õnnestunuks, kui iga punkti 10.3.3 kohase näidiskatse järel aktiveerus hoiatussüsteem nõuetekohaselt.

10.4.   Meeldetuletussüsteemi aktiveerumise tõendamine

10.4.1.   Meeldetuletussüsteemi aktiveerumise tõendamiseks tehakse katsed mootori katsestendil.

10.4.1.1.   Kõik katsete tegemiseks vajalikud osad või allsüsteemid, mis ei ole füüsiliselt mootori külge monteeritud, näiteks (loetelu ei ole ammendav) ümbritseva temperatuuri andurid, tasemeandurid ning käitaja hoiatus- ja infosüsteemid, tuleb katse jaoks mootorisüsteemiga ühendada või simuleerida tüübikinnitusasutusele veenva tõenduse andmiseks.

10.4.1.2.   Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib näidiskatsed teha komplekteeritud masinal või seadmel, paigaldades selle sobivale katsesüsteemile või sõites kontrollitud tingimustes katserajal.

10.4.2.   Katses tõendatakse meeldetuletussüsteemi aktiveerumist reaktiivi puudumise ning ühe käesoleva lisa punktis 7, 8 või 9 kirjeldatud rikke korral.

10.4.3.   Näidiskatse jaoks

| a) | valib tüübikinnitusasutus lisaks reaktiivi puudumisele veel ühe käesoleva lisa punktis 7, 8 või 9 kirjeldatud rikke, mida kasutati eelnevalt hoiatussüsteemi aktiveerumise tõendamiseks; |
| --- | --- |

a)

valib tüübikinnitusasutus lisaks reaktiivi puudumisele veel ühe käesoleva lisa punktis 7, 8 või 9 kirjeldatud rikke, mida kasutati eelnevalt hoiatussüsteemi aktiveerumise tõendamiseks;

| b) | lubatakse tootjal tüübikinnitusasutuse nõusolekul kiirendada katset, simuleerides teatud töötundide arvu saavutamist; |
| --- | --- |

b)

lubatakse tootjal tüübikinnitusasutuse nõusolekul kiirendada katset, simuleerides teatud töötundide arvu saavutamist;

| c) | võib esimese taseme meeldetuletussüsteemi puhul vajalikku pöördemomendi vähendamist simuleerida samaaegselt mootori talitluse üldise tüübikinnitusmenetluse läbiviimisega vastavalt käesolevale direktiivile. Pöördemomenti ei ole meeldetuletussüsteemi talitluse tõendamise käigus sel juhul vaja eraldi mõõta; |
| --- | --- |

c)

võib esimese taseme meeldetuletussüsteemi puhul vajalikku pöördemomendi vähendamist simuleerida samaaegselt mootori talitluse üldise tüübikinnitusmenetluse läbiviimisega vastavalt käesolevale direktiivile. Pöördemomenti ei ole meeldetuletussüsteemi talitluse tõendamise käigus sel juhul vaja eraldi mõõta;

| d) | tõendatakse teise taseme meeldetuletussüsteemi vastavalt käesoleva liite punkti 10.4.6 nõuetele. |
| --- | --- |

d)

tõendatakse teise taseme meeldetuletussüsteemi vastavalt käesoleva liite punkti 10.4.6 nõuetele.

10.4.4.   Lisaks peab tootja tõendama meeldetuletussüsteemi käivitumist nende käesoleva lisa punktides 7, 8 ja 9 kirjeldatud rikketingimuste korral, mida ei valitud punktides 10.4.1–10.4.3 kirjeldatud näidiskatsete tegemiseks.

Nende täiendavate näidiskatsete jaoks võib esitada tüübikinnitusasutusele tehnilise uuringu, kasutades tõendina näiteks algoritme, funktsionaalseid analüüse ja eelmiste katsete tulemusi.

10.4.4.1.   Need täiendavad näidiskatsed peavad eeskätt tõendama tüübikinnitusasutusele veenvalt, et mootori elektrooniline kontrollplokk kasutab nõuetekohast pöördemomendi vähendamise mehhanismi.

10.4.5.   Esimese taseme meeldetuletussüsteemi näidiskatse

10.4.5.1.   Näidiskatse algab, kui hoiatussüsteem või vajaduse korral pidev hoiatussüsteem aktiveerub tüübikinnitusasutuse poolt valitud rikke tuvastamise tagajärjel.

10.4.5.2.   Kui katsetatakse süsteemi reaktsiooni reaktiivi puudumisele reaktiivipaagis, tuleb mootorisüsteemi käitada, kuni reaktiivi tase on langenud 2,5 protsendini reaktiivipaagi nimimahust või tasemeni, mille tootja on kinnitanud käesoleva lisa punktis 6.3.1 määratletud nõuete kohaselt ja millel esimese taseme meeldetuletussüsteem töötama peab.

| 10.4.5.2.1. | Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib tootja simuleerida pidevat tööd, eemaldades reaktiivipaagist reaktiivi kas mootori töötamise ajal või seisu ajal. |
| --- | --- |

10.4.5.2.1.

Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib tootja simuleerida pidevat tööd, eemaldades reaktiivipaagist reaktiivi kas mootori töötamise ajal või seisu ajal.

10.4.5.3.   Kui katsetatakse süsteemi reaktsiooni mõne muu rikke korral peale reaktiivi puudumise reaktiivipaagis, peab mootorisüsteemi käitama öötundide jooksul, mis on sätestatud käesoleva liite tabelis 3, või tootja valikul seni, kuni asjaomane loendur jõuab väärtuseni, mille puhul esimese taseme meeldetuletussüsteem käivitub.

10.4.5.4.   Esimese taseme meeldetuletussüsteemi talitluse tõendamine loetakse õnnestunuks, kui iga vastavalt punktidele 10.4.5.2 ja 10.4.5.3 tehtud näidiskatse lõppedes on tootja tüübikinnitusasutusele tõendanud, et mootori elektrooniline juhtimisplokk aktiveeris pöördemomendi vähendamise mehhanismi.

10.4.6.   Teise taseme meeldetuletussüsteemi näidiskatse

10.4.6.1.   Näidiskatse algab tingimustes, milles esimese taseme meeldetuletussüsteem on eelnevalt aktiveerunud, ning katse võib sooritada esimese taseme meeldetuletussüsteemi näidiskatse jätkuna.

10.4.6.2.   Kui katsetatakse süsteemi reaktsiooni reaktiivi puudumisele reaktiivipaagis, peab mootorisüsteem töötama seni, kuni reaktiivipaak on tühi või reaktiivi tase on langenud tasemeni alla 2,5 % reaktiivipaagi nimimahust, mille korral tootja kinnitusel aktiveerub teise taseme meeldetuletussüsteem.

| 10.4.6.2.1. | Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib tootja simuleerida pidevat tööd, eemaldades reaktiivipaagist reaktiivi kas mootori töötamise ajal või seisu ajal. |
| --- | --- |

10.4.6.2.1.

Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib tootja simuleerida pidevat tööd, eemaldades reaktiivipaagist reaktiivi kas mootori töötamise ajal või seisu ajal.

10.4.6.3.   Kui katsetatakse süsteemi reaktsiooni mõne muu rikke korral peale reaktiivi puudumise reaktiivipaagis, peab mootorisüsteemi käitama asjaomaste töötundide võrra, mis on sätestatud käesoleva liite tabelis 3, või tootja valikul seni, kuni asjaomane loendur jõuab väärtuseni, mille puhul teise taseme meeldetuletussüsteem käivitub.

10.4.6.4.   Teise taseme meeldetuletussüsteemi talitluse tõendamist loetakse õnnestunuks, kui iga vastavalt punktidele 10.4.6.2 ja 10.4.6.3 läbi viidud näidiskatse lõppedes on tootja tüübikinnitusasutusele tõendanud, et käesolevas lisas käsitletav teise astme meeldetuletussüsteem aktiveerus.

10.4.7.   Alternatiivina võib tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul teha meeldetuletussüsteemide tõendamised komplekteeritud masinal vastavalt punktis 5.4 määratletud nõuetele, paigaldades masina sobivale katsesüsteemile või sõites kontrollitud tingimustes katserajal.

10.4.7.1.   Masinat käitatakse seni, kuni valitud rikkega seostuv loendur saavutab käesoleva liite tabelis 3 määratletud vajaliku töötundide arvu või vajaduse korral kuni reaktiivipaak on tühi või reaktiivi tase on langenud tasemeni alla 2,5 % reaktiivipaagi nimimahust, mille korral tootja on otsustanud käivitada teise taseme meeldetuletussüsteemi.

11.   Käitaja hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi aktiveerimise ja deaktiveerimise mehhanismide kirjeldus

11.1.   Lisaks käesoleva lisa nõuetele seoses hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi aktiveerimise ja deaktiveerimise mehhanismidega on käesolevas punktis 11 määratletud tehnilised nõuded nimetatud aktiveerimise ja deaktiveerimise mehhanismide rakendamiseks.

11.2.   Käitaja hoiatussüsteemi aktiveerimise ja deaktiveerimise mehhanismid

11.2.1.   Käitaja hoiatussüsteem aktiveeritakse, kui diagnostika veakoodil (DTC), mis on seotud NOx kontrolli rikkega (NCM), mis süsteemi aktiveerimist õigustab, on käesoleva liite tabelis 2 määratletud olek.

Tabel 2

Käitaja hoiatussüsteemi aktiveerimine

| Rikke tüüp | Diagnostika veakoodi (DTC) olek hoiatussüsteemi aktiveerimiseks |
| --- | --- |
| Halb reaktiivi kvaliteet | kinnitatud ja aktiivne |
| Doseerimise katkestus | kinnitatud ja aktiivne |
| Takistatud heitgaasitagastusklapp | kinnitatud ja aktiivne |
| Seiresüsteemi rike | kinnitatud ja aktiivne |
| NOx künnis vajaduse korral | kinnitatud ja aktiivne |

Rikke tüüp

Diagnostika veakoodi (DTC) olek hoiatussüsteemi aktiveerimiseks

Halb reaktiivi kvaliteet

kinnitatud ja aktiivne

Doseerimise katkestus

kinnitatud ja aktiivne

Takistatud heitgaasitagastusklapp

kinnitatud ja aktiivne

Seiresüsteemi rike

kinnitatud ja aktiivne

NOx künnis vajaduse korral

kinnitatud ja aktiivne

11.2.2.   Käitaja hoiatussüsteem deaktiveeritakse, kui diagnostikasüsteem teeb järelduse, et hoiatuse põhjustanud riket pole enam, või kui süsteemi aktiveerumise põhjustanud teave, kaasa arvatud rikete kohta käivad diagnostika veakoodid (DTC), kustutatakse skanneriga.

11.2.2.1.   Nõuded NOx kontrolli teabe kustutamiseks

11.2.2.1.1.   NOx kontrolli teabe kustutamine/lähtestamine skanneri abil

Skanneri pöördumise korral kustutatakse arvutimälust või lähtestatakse käesolevas liites nimetatud väärtuseni järgmised andmed (vt tabel 3).

Tabel 3

NOx kontrolli teabe kustutamine/lähtestamine skanneri abil

| NOx-kontrolli teave | Kustutatav | Lähtestatav |
| --- | --- | --- |
| Kõik diagnostika veakoodid (DTC) | X | |
| Suurima mootori töötundide arvuga loenduri väärtus | | X |
| Mootori töötundide arv NCD loenduri(te)st | | X |

NOx-kontrolli teave

Kustutatav

Lähtestatav

Kõik diagnostika veakoodid (DTC)

X

Suurima mootori töötundide arvuga loenduri väärtus

X

Mootori töötundide arv NCD loenduri(te)st

X

11.2.2.1.2.   NOx kontrolli teave ei tohi kustuda, kui katkeb ühendus masina aku(de)ga.

11.2.2.1.3.   NOx kontrolli teabe kustutamine on võimalik ainult seisva mootoriga.

11.2.2.1.4.   Kui NOx kontrolli teave, sealhulgas diagnostika veakoodid (DTC) kustutatakse, ei tohi ühtegi nende riketega seotud ja käesolevas lisas kirjeldatud loenduri näitu kustutada, vaid need tuleb lähtestada käesoleva lisa vastavates punktides määratletud väärtusteni.

11.3.   Käitaja meeldetuletussüsteemi aktiveerimise ja deaktiveerimise mehhanism

11.3.1.   Käitaja meeldetuletussüsteem aktiveerub, kui hoiatussüsteem on aktiivne ja kui asjaomase NOx kontrolli rikke tüübile vastav loendur, mis õigustab meeldetuletussüsteemi aktiveerimist, on saavutanud käesoleva liite tabelis 4 määratletud väärtuse.

11.3.2.   Käitaja meeldetuletussüsteem deaktiveeritakse, kui süsteem ei tuvasta enam süsteemi aktiveerumist põhjustanud riket või kui süsteemi aktiveerumist põhjustanud teave, sealhulgas NOx kontrolli rikkega (NCM) seotud diagnostika veakoodid (DTC), on kustutatud skanneri või hooldustööriista abil.

11.3.3.   Käitaja hoiatus- ja meeldetuletussüsteemid aktiveeruvad ja deaktiveeruvad vastavalt käesoleva liite punkti 6 sätetele kohe pärast reaktiivi koguse hindamist reaktiivipaagis. Sel juhul ei sõltu aktiveerumise või deaktiveerumise mehhanismid mitte ühegi nendega seotud diagnostika veakoodi (DTC) olekust.

11.4.   Loenduri mehhanism

11.4.1.   Üldine teave

11.4.1.1.   Et süsteem oleks vastavuses käesolevas lisas sätestatud nõuetega, peab süsteemis olema vähemalt 4 loendurit, mis registreerivad mootori töötunde, mille jooksul süsteem on tuvastanud järgmisi rikkeid:

| a) | vale reaktiivi kvaliteet; |
| --- | --- |

a)

vale reaktiivi kvaliteet;

| b) | reaktiivi doseerimise katkemine; |
| --- | --- |

b)

reaktiivi doseerimise katkemine;

| c) | takistatud heitgaasitagastuse ventiil; |
| --- | --- |

c)

takistatud heitgaasitagastuse ventiil;

| d) | NCD-süsteemi rike vastavalt käesoleva lisa punkti 9.1 alapunktile ii. |
| --- | --- |

d)

NCD-süsteemi rike vastavalt käesoleva lisa punkti 9.1 alapunktile ii.

11.4.1.1.1.   Tootja võib omal valikul kasutada üht või enamat loendurit, et rühmitada punktis 11.4.1.1 nimetatud rikkeid.

11.4.1.2.   Iga loendur peab loendama kuni suurima väärtuseni, mis on võimalik 2-baidises loenduris 1-tunnise resolutsiooniga, ning säilitama seda väärtust kuni loenduri nullimist võimaldavate tingimuste saabumiseni.

11.4.1.3.   Tootja võib kasutada ühte või mitut NCD-süsteemi loendurit. Üks loendur võib koondada kahe või enama selle loenduri tüübi jaoks asjaomase erineva rikkega läbitud töötundide arvu, kui ükski neist riketest ei ole saavutanud ühe loenduri näidule vastavat aega.

11.4.1.3.1.   Kui tootja otsustab kasutada mitut NCD-süsteemi loendurit, peab süsteem suutma määrata kindla seiresüsteemi loenduri iga rikke jaoks, mis on vastavalt käesolevale lisale kõnealuse loenduri jaoks asjakohane.

11.4.2.   Loenduri mehhanismi tööpõhimõte

11.4.2.1.   Iga loendur peab töötama järgmiselt.

| 11.4.2.1.1. | Loendur alustab loendamist nullist ja hakkab loendama nii pea, kui selle loenduri jaoks asjakohane rike on tuvastatud ja vastavale diagnostika veakoodile (DTC) on antud tabelis 2 kirjeldatud olek. |
| --- | --- |

11.4.2.1.1.

Loendur alustab loendamist nullist ja hakkab loendama nii pea, kui selle loenduri jaoks asjakohane rike on tuvastatud ja vastavale diagnostika veakoodile (DTC) on antud tabelis 2 kirjeldatud olek.

| 11.4.2.1.2. | Korduva rikke korral tuleb tootja valikul kohaldada üht järgmistest sätetest.






  i) | Kui aset leiab üks seiresündmus ning loenduri esialgselt käivitanud riket enam ei tuvastata või kui rike on kustutatud skanneri või hooldustööriista abil, peab loendur loendamise peatama ja hetkel näidatavat väärtust hoidma. Kui loendur lõpetab loendamise sel ajal, kui teise taseme meeldetuletussüsteem on aktiivne, peab loenduri näit peatuma käesoleva liite tabelis 4 määratletud väärtusel või väärtusel, mis on suurem või võrdne loenduri näiduga teise taseme meeldetuletussüsteemi käivitamise hetkel, millest tuleb lahutada 30 minutit. |
| --- | --- | --- |

11.4.2.1.2.

Korduva rikke korral tuleb tootja valikul kohaldada üht järgmistest sätetest.

i)

Kui aset leiab üks seiresündmus ning loenduri esialgselt käivitanud riket enam ei tuvastata või kui rike on kustutatud skanneri või hooldustööriista abil, peab loendur loendamise peatama ja hetkel näidatavat väärtust hoidma. Kui loendur lõpetab loendamise sel ajal, kui teise taseme meeldetuletussüsteem on aktiivne, peab loenduri näit peatuma käesoleva liite tabelis 4 määratletud väärtusel või väärtusel, mis on suurem või võrdne loenduri näiduga teise taseme meeldetuletussüsteemi käivitamise hetkel, millest tuleb lahutada 30 minutit.

| ii) | Loenduri näit tuleb peatada käesoleva liite tabelis 4 määratletud väärtusel või väärtusel, mis on suurem või võrdne loenduri näiduga teise taseme meeldetuletussüsteemi käivitamise hetkel, millest tuleb lahutada 30 minutit. |
| --- | --- |

ii)

Loenduri näit tuleb peatada käesoleva liite tabelis 4 määratletud väärtusel või väärtusel, mis on suurem või võrdne loenduri näiduga teise taseme meeldetuletussüsteemi käivitamise hetkel, millest tuleb lahutada 30 minutit.

| 11.4.2.1.3. | Üheainsa seiresüsteemi loenduri puhul peab see loendur jätkama loendamist, kui on tuvastatud antud loenduri jaoks asjaomane NOx-kontrolli rike ja sellele vastaval diagnostika veakoodil (DTC) on olek „kinnitatud ja aktiivne”. Loendur peab peatuma ja hoidma üht punktis 11.4.2.1.2 määratletud väärtust, kui ei tuvastata ühtegi NOx-kontrolli riket, mis õigustaks loenduri käivitamist või kui kõik antud loenduri jaoks asjaomased rikked on kustutatud skanneri või hooldustööriista abil.

  Tabel 4


  Loendurid ja meeldetuletus | Diagnostika veakoodi (DTC) olek loenduri esimese käivitamise korral | Loenduri näit esimese taseme meeldetuletuse jaoks | Loenduri näit teise taseme meeldetuletuse jaoks | Loenduri talletatud peatatud näit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaktiivi kvaliteedi loendur | kinnitatud ja aktiivne | ≤ 10 tundi | ≤ 20 tundi | ≥ 90 % loenduri näidust teise taseme meeldetuletuse jaoks |
| Doseerimisloendur | kinnitatud ja aktiivne | ≤ 10 tundi | ≤ 20 tundi | ≥ 90 % loenduri näidust teise taseme meeldetuletuse jaoks |
| Heitgaasitagastuse ventiili loendur | kinnitatud ja aktiivne | ≤ 36 tundi | ≤ 100 tundi | ≥ 95 % loenduri näidust teise taseme meeldetuletuse jaoks |
| Seiresüsteemi loendur | kinnitatud ja aktiivne | ≤ 36 tundi | ≤ 100 tundi | ≥ 95 % loenduri näidust teise taseme meeldetuletuse jaoks |
| NOx künnis vajaduse korral | kinnitatud ja aktiivne | ≤ 10 tundi | ≤ 20 tundi | ≥ 90 % loenduri näidust teise taseme meeldetuletuse jaoks |

11.4.2.1.3.

Üheainsa seiresüsteemi loenduri puhul peab see loendur jätkama loendamist, kui on tuvastatud antud loenduri jaoks asjaomane NOx-kontrolli rike ja sellele vastaval diagnostika veakoodil (DTC) on olek „kinnitatud ja aktiivne”. Loendur peab peatuma ja hoidma üht punktis 11.4.2.1.2 määratletud väärtust, kui ei tuvastata ühtegi NOx-kontrolli riket, mis õigustaks loenduri käivitamist või kui kõik antud loenduri jaoks asjaomased rikked on kustutatud skanneri või hooldustööriista abil.

Tabel 4

Loendurid ja meeldetuletus

Diagnostika veakoodi (DTC) olek loenduri esimese käivitamise korral

Loenduri näit esimese taseme meeldetuletuse jaoks

Loenduri näit teise taseme meeldetuletuse jaoks

Loenduri talletatud peatatud näit

Reaktiivi kvaliteedi loendur

kinnitatud ja aktiivne

≤ 10 tundi

≤ 20 tundi

≥ 90 % loenduri näidust teise taseme meeldetuletuse jaoks

Doseerimisloendur

kinnitatud ja aktiivne

≤ 10 tundi

≤ 20 tundi

≥ 90 % loenduri näidust teise taseme meeldetuletuse jaoks

Heitgaasitagastuse ventiili loendur

kinnitatud ja aktiivne

≤ 36 tundi

≤ 100 tundi

≥ 95 % loenduri näidust teise taseme meeldetuletuse jaoks

Seiresüsteemi loendur

kinnitatud ja aktiivne

≤ 36 tundi

≤ 100 tundi

≥ 95 % loenduri näidust teise taseme meeldetuletuse jaoks

NOx künnis vajaduse korral

kinnitatud ja aktiivne

≤ 10 tundi

≤ 20 tundi

≥ 90 % loenduri näidust teise taseme meeldetuletuse jaoks

| 11.4.2.1.4. | Kui loenduri näit on peatatud, nullitakse loendur, kui antud loenduri jaoks asjaomased seiresüsteemid on töötanud vähemalt ühe korra kuni oma seiretsükli lõpuni ilma riket tuvastamata ja 40 mootori töötunni jooksul ei ole tuvastatud ühtegi antud loenduri jaoks asjaomast riket pärast viimast korda, kui loenduri näit peatati (vt joonis 4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.4.

Kui loenduri näit on peatatud, nullitakse loendur, kui antud loenduri jaoks asjaomased seiresüsteemid on töötanud vähemalt ühe korra kuni oma seiretsükli lõpuni ilma riket tuvastamata ja 40 mootori töötunni jooksul ei ole tuvastatud ühtegi antud loenduri jaoks asjaomast riket pärast viimast korda, kui loenduri näit peatati (vt joonis 4).

| 11.4.2.1.5. | Kui loenduri jaoks asjaomane rike tuvastatakse ajal, mil loendur oli peatatud, peab loendur jätkama loendamist näidust, millel ta peatus (vt joonis 4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.5.

Kui loenduri jaoks asjaomane rike tuvastatakse ajal, mil loendur oli peatatud, peab loendur jätkama loendamist näidust, millel ta peatus (vt joonis 4).

11.5.   Aktiveerimise ja deaktiveerimise ning loenduri mehhanismide skeem

11.5.1.   Käesolevas punktis on esitatud aktiveerimise ja deaktiveerimise ning loenduri mehhanismide skeemid mõnede tüüpiliste juhtude puhul. Punktides 11.5.2, 11.5.3 ja 11.5.4 olevad joonised ja kirjeldused on esitatud käesoleva lisa illustreerimiseks ning neile ei tohi viidata kui näidetele käesoleva direktiivi nõuete kohta ega kui lõplikele väidetele asjaomaste protsesside kohta. Joonistel 6 ja 7 esitatud loenduri tunnid viitavad tabelis 4 esitatud teise taseme meeldetuletussüsteemi maksimaalsetele väärtustele. Lihtsustamise eesmärgil ei ole esitatud skeemidel mainitud näiteks asjaolu, et sel ajal, kui meeldetuletussüsteem on aktiivne, on aktiivne ka hoiatussüsteem.

Joonis 4

Loenduri taasaktiveerimine ja lähtestamine pärast perioodi, kui loenduri poolt näidatav väärtus oli peatatud

Image

11.5.2.   Joonis 5 näitab aktiveerimise ja deaktiveerimise mehhanismide tööd sel ajal, kui seiresüsteem jälgib reaktiivi olemasolu viiel juhtumil.

| — | Kasutamise juhtum 1: käitaja käitab masinat hoiatusest hoolimata edasi, kuni masina kasutamine blokeeritakse. |
| --- | --- |

—

Kasutamise juhtum 1: käitaja käitab masinat hoiatusest hoolimata edasi, kuni masina kasutamine blokeeritakse.

| — | Tankimise juhtum 1 („piisav tankimine”): käitaja tangib ja täidab reaktiivipaagi üle 10 % piiri. Hoiatus- ja meeldetuletussüsteem deaktiveeritakse. |
| --- | --- |

—

Tankimise juhtum 1 („piisav tankimine”): käitaja tangib ja täidab reaktiivipaagi üle 10 % piiri. Hoiatus- ja meeldetuletussüsteem deaktiveeritakse.

| — | Tankimise juhtumid 2 ja 3 („ebapiisav tankimine”): hoiatussüsteem aktiveerub. Hoiatuse tase sõltub olemasolevast reaktiivi hulgast. |
| --- | --- |

—

Tankimise juhtumid 2 ja 3 („ebapiisav tankimine”): hoiatussüsteem aktiveerub. Hoiatuse tase sõltub olemasolevast reaktiivi hulgast.

| — | Tankimise juhtum 4 („väga ebapiisav tankimine”): esimese taseme meeldetuletussüsteem aktiveeritakse kohe. |
| --- | --- |

—

Tankimise juhtum 4 („väga ebapiisav tankimine”): esimese taseme meeldetuletussüsteem aktiveeritakse kohe.

Joonis 5

Reaktiivi olemasolu

Image

11.5.3.   Joonis 6 näitab kolme juhtumit vale reaktiivi kvaliteediga.

| — | Kasutamise juhtum 1: käitaja käitab masinat hoiatusest hoolimata edasi, kuni masina kasutamine blokeeritakse. |
| --- | --- |

—

Kasutamise juhtum 1: käitaja käitab masinat hoiatusest hoolimata edasi, kuni masina kasutamine blokeeritakse.

| — | Remondi juhtum 1 (halb või ebaaus remont): pärast masina kasutamise blokeerumist muudab käitaja reaktiivi kvaliteeti, kuid varsti pärast seda vahetab ta reaktiivi uuesti halvema kvaliteediga reaktiivi vastu. Meeldetuletussüsteem taasaktiveeritakse kohe ja masin lülitatakse mootori kahe töötunni järel välja. |
| --- | --- |

—

Remondi juhtum 1 (halb või ebaaus remont): pärast masina kasutamise blokeerumist muudab käitaja reaktiivi kvaliteeti, kuid varsti pärast seda vahetab ta reaktiivi uuesti halvema kvaliteediga reaktiivi vastu. Meeldetuletussüsteem taasaktiveeritakse kohe ja masin lülitatakse mootori kahe töötunni järel välja.

| — | Remondi juhtum 2 (hea remont): pärast masina kasutamise blokeerumist parandab käitaja reaktiivi kvaliteeti. Sellegipoolest tangib käitaja mõne aja pärast uuesti madala kvaliteediga reaktiivi. Hoiatus-, meeldetuletus- ja loenduri protsessid alustavad nullist. |
| --- | --- |

—

Remondi juhtum 2 (hea remont): pärast masina kasutamise blokeerumist parandab käitaja reaktiivi kvaliteeti. Sellegipoolest tangib käitaja mõne aja pärast uuesti madala kvaliteediga reaktiivi. Hoiatus-, meeldetuletus- ja loenduri protsessid alustavad nullist.

Joonis 6

Tankimine halva kvaliteediga reaktiiviga

Image

11.5.4.   Joonis 7 näitab kolme karbamiidi doseerimise süsteemi rikke juhtumit. Samuti näitab joonis protsessi, mis rakendub käesoleva lisa punktis 9 kirjeldatud seiresüsteemi rikete korral.

| — | Kasutamise juhtum 1: käitaja käitab masinat hoiatusest hoolimata edasi, kuni masina kasutamine blokeeritakse. |
| --- | --- |

—

Kasutamise juhtum 1: käitaja käitab masinat hoiatusest hoolimata edasi, kuni masina kasutamine blokeeritakse.

| — | Remondi juhtum 1 (hea remont): pärast masina kasutamise blokeerumist remondib käitaja doseerimissüsteemi. Mõne aja möödudes aga esineb doseerimissüsteemis uuesti tõrge. Hoiatus-, meeldetuletus- ja loenduri protsessid alustavad nullist. |
| --- | --- |

—

Remondi juhtum 1 (hea remont): pärast masina kasutamise blokeerumist remondib käitaja doseerimissüsteemi. Mõne aja möödudes aga esineb doseerimissüsteemis uuesti tõrge. Hoiatus-, meeldetuletus- ja loenduri protsessid alustavad nullist.

| — | Remondi juhtum 2 (halb remont): käitaja remondib doseerimissüsteemi esimese taseme meeldetuletuse ajal (pöördemomendi vähendamine). Varsti pärast seda aga esineb doseerimissüsteemis uuesti tõrge. Esimese taseme meeldetuletussüsteem aktiveeritakse kohe ja loendur alustab loendamist väärtusest, mida loendur remontimise hetkel näitas. |
| --- | --- |

—

Remondi juhtum 2 (halb remont): käitaja remondib doseerimissüsteemi esimese taseme meeldetuletuse ajal (pöördemomendi vähendamine). Varsti pärast seda aga esineb doseerimissüsteemis uuesti tõrge. Esimese taseme meeldetuletussüsteem aktiveeritakse kohe ja loendur alustab loendamist väärtusest, mida loendur remontimise hetkel näitas.

Joonis 7

Reaktiivi doseerimise süsteemi tõrge

Image

12.   Reaktiivi minimaalse lubatud kontsentratsiooni CDmin tõendamine

| 12.1. | Tootja peab tüübikinnituse andmise käigus tõendama reaktiivi minimaalse lubatud kontsentratsiooni õiget väärtust CDmin NRTC kuumkäivituse jooksul, kasutades reaktiivi, mille kontsentratsioon on CDmin. |
| --- | --- |

12.1.

Tootja peab tüübikinnituse andmise käigus tõendama reaktiivi minimaalse lubatud kontsentratsiooni õiget väärtust CDmin NRTC kuumkäivituse jooksul, kasutades reaktiivi, mille kontsentratsioon on CDmin.

| 12.2. | Näidiskatse peab pidama kinni vastava(te)st NCD-tsükli(te)st või tootja määratud eelkonditsioneerimistsüklist, lubades suletud ahelaga NOx-kontrolli süsteemil kohanduda reaktiivi kvaliteediga, mille kontsentratsioon on CDmin. |
| --- | --- |

12.2.

Näidiskatse peab pidama kinni vastava(te)st NCD-tsükli(te)st või tootja määratud eelkonditsioneerimistsüklist, lubades suletud ahelaga NOx-kontrolli süsteemil kohanduda reaktiivi kvaliteediga, mille kontsentratsioon on CDmin.

| 12.3. | Näidiskatses saadud saasteainete heitkogused peavad olema väiksemad, kui käesoleva lisa punktis 7.1.1 sätestatud NOx piirnormid. |
| --- | --- |

12.3.

Näidiskatses saadud saasteainete heitkogused peavad olema väiksemad, kui käesoleva lisa punktis 7.1.1 sätestatud NOx piirnormid.

2. liide

IV etapi mootorite kontrollipiirkonna nõuded

1.   Mootori kontrollipiirkond

Kontrollipiirkonda (vt joonis 1) määratletakse järgmiselt:

pöörlemiskiiruste vahemik: pöörlemiskiirusest A kuni kõrge pöörlemiskiiruseni,

kus:

pöörlemiskiirus A = madal pöörlemiskiirus + 15 % (kõrge pöörlemiskiirus – madal pöörlemiskiirus).

Kõrge pöörlemiskiirus ja madal pöörlemiskiirus, nagu need on määratletud III lisas, või kui tootja otsustab III lisa punkti 1.2.1 kohaselt kasutada ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisas kirjeldatud menetlust, siis kasutatakse ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste mõistete punktides 2.1.33 ja 2.1.37 esitatud määratlusi.

Kui mootori mõõdetud pöörlemiskiirus A asub tootja poolt ettenähtud mootorikiiruste vahemikus täpsusega ± 3 %, siis kasutatakse tootja poolt ettenähtud mootorikiirusi. Kui mõni katsekiirus ületab hälbe, siis kasutatakse mõõdetud mootorikiirusi.

2.   Järgmised mootori töötingimused tuleb katsetamisest välja jätta:

| a) | punktid, mis jäävad alla 30 % suurimast pöördemomendist; |
| --- | --- |

a)

punktid, mis jäävad alla 30 % suurimast pöördemomendist;

| b) | punktid, mis jäävad alla 30 % suurimast võimsusest. |
| --- | --- |

b)

punktid, mis jäävad alla 30 % suurimast võimsusest.

Tootja võib nõuda, et tehniline teenistus jätaks sertifitseerimise/tüübikinnituse ajal käesoleva liite punktides 1 ja 2 määratletud kontrollipiirkonnast välja tööpunktid. Tüübikinnitusasutuse positiivse arvamuse korral võib tehniline teenistus sellist väljajätmist lubada tingimusel, et tootja tõendab, et mootor ei ole kunagi suuteline töötama selliste punktide kohaselt ühegi masina puhul.

Joonis 1

Kontrollipiirkond

Image

---

II LISA

Direktiivi 97/68/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | 1. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 3 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „DIISELMOOTORITE KÜTUSE ETTEANNE”; |
| --- | --- | --- |

1)

1. liidet muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 3 pealkiri asendatakse järgmisega:

„DIISELMOOTORITE KÜTUSE ETTEANNE”;

| b) | punkt 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   BENSIINIMOOTORITE KÜTUSE ETTEANNE (*)
  4.1.   Karburaator: ...
  4.1.1.   Mark (margid): ...
  4.1.2.   Tüüp/tüübid: ...
  4.2.   Kaudne sissepritse: ühepunktiline või mitmepunktiline: ...
  4.2.1.   Mark (margid): ...
  4.2.2.   Tüüp/tüübid: ...
  4.3.   Otsesissepritse: ...
  4.3.1.   Mark (margid): ...
  4.3.2.   Tüüp/tüübid: ...
  4.4.   Kütusevool (g/h) ja õhu-kütuse suhe nimipöörlemiskiirusel ja täielikult avatud seguklapi korral:”; |
| --- | --- |

b)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.   BENSIINIMOOTORITE KÜTUSE ETTEANNE (*)

4.1.   Karburaator: ...

4.1.1.   Mark (margid): ...

4.1.2.   Tüüp/tüübid: ...

4.2.   Kaudne sissepritse: ühepunktiline või mitmepunktiline: ...

4.2.1.   Mark (margid): ...

4.2.2.   Tüüp/tüübid: ...

4.3.   Otsesissepritse: ...

4.3.1.   Mark (margid): ...

4.3.2.   Tüüp/tüübid: ...

4.4.   Kütusevool (g/h) ja õhu-kütuse suhe nimipöörlemiskiirusel ja täielikult avatud seguklapi korral:”;

| c) | lisatakse järgmised punktid 5, 6 ja 7:
  „5.   GAASIJAOTUSFAASID
  5.1.   Maksimaalne klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgemisfaasid surnud punktide suhtes või samaväärsed andmed: ...
  5.2   Lävilõtk ja/või seadistusulatus (1)

  5.3   Muudetav gaasijaotusfaasidega süsteem (kui on olemas ja kus: sisselaske ja/või väljalaske poolel)
  5.3.1.   Tüüp: pidev või kinni/lahti (1)

  5.3.2.   Nuki faasinihkenurk: ...
  6.   SISSE- JA VÄLJALASKEAKENDE PAIGUTUS
  6.1.   Paigutus, suurus ja arv:
  7.   SÜÜTESÜSTEEM
  7.1.   Süütepool
  7.1.1.   Mark (margid): ...
  7.1.2.   Tüüp/tüübid: ...
  7.1.3.   Arv: ...
  7.2.   Süüteküünal (süüteküünlad): ...
  7.2.1.   Mark (margid): ...
  7.2.2.   Tüüp/tüübid: ...
  7.3.   Magneeto: ...
  7.3.1.   Mark (margid): ...
  7.3.2.   Tüüp/tüübid: ...
  7.4.   Süüte ajastus: ...
  7.4.1.   Ülemise surnud punkti (väntvõlli pöördenurgad) suhtes eelnev staatiline ...
  7.4.2.   Vajaduse korral varase süüte kõver: ... |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmised punktid 5, 6 ja 7:

„5.   GAASIJAOTUSFAASID

5.1.   Maksimaalne klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgemisfaasid surnud punktide suhtes või samaväärsed andmed: ...

5.2   Lävilõtk ja/või seadistusulatus (1)

5.3   Muudetav gaasijaotusfaasidega süsteem (kui on olemas ja kus: sisselaske ja/või väljalaske poolel)

5.3.1.   Tüüp: pidev või kinni/lahti (1)

5.3.2.   Nuki faasinihkenurk: ...

6.   SISSE- JA VÄLJALASKEAKENDE PAIGUTUS

6.1.   Paigutus, suurus ja arv:

7.   SÜÜTESÜSTEEM

7.1.   Süütepool

7.1.1.   Mark (margid): ...

7.1.2.   Tüüp/tüübid: ...

7.1.3.   Arv: ...

7.2.   Süüteküünal (süüteküünlad): ...

7.2.1.   Mark (margid): ...

7.2.2.   Tüüp/tüübid: ...

7.3.   Magneeto: ...

7.3.1.   Mark (margid): ...

7.3.2.   Tüüp/tüübid: ...

7.4.   Süüte ajastus: ...

7.4.1.   Ülemise surnud punkti (väntvõlli pöördenurgad) suhtes eelnev staatiline ...

7.4.2.   Vajaduse korral varase süüte kõver: ...

| 2) | 2. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1.8 asendatakse järgmise tekstiga:
  1.8.   Heitgaasi järeltöötlussüsteem (2): ... |
| --- | --- | --- |

2)

2. liidet muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1.8 asendatakse järgmise tekstiga:

1.8.   Heitgaasi järeltöötlussüsteem (2): ...

| b) | punkti 2.2 tabel asendatakse järgmisega: | „Põhimootor (3) | Mootoritüüpkonna mootorid (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Mootori tüüp | | | | | |
| Silindrite arv | | | | | |
| Nimipöörlemiskiirus (min-1) | | | | | |
| Diiselmootori kütusekulu töötsükli kohta (mm3), bensiinimootorite kütusevool (g/h), nimivõimsusel | | | | | |
| Nimi-netovõimsus (kW) | | | | | |
| Suurimale võimsusele vastav pöörlemiskiirus (min-1) | | | | | |
| Suurim kasulik võimsus (kW) | | | | | |
| Suurimale pöördemomendile vastav pöörlemiskiirus (min-1) | | | | | |
| Diiselmootori kütusekulu töötsükli kohta (mm3), bensiinimootorite kütusevool (g/h), suurima pöördemomendi korral | | | | | |
| Suurim pöördemoment (Nm) | | | | | |
| Vähim kiirus tühikäigul (min-1) | | | | | |
| Silindri töömaht (protsentides põhimootori töömahust) | 100 | | | | |

b)

punkti 2.2 tabel asendatakse järgmisega:

„Põhimootor (3)

Mootoritüüpkonna mootorid (4)

Mootori tüüp

Silindrite arv

Nimipöörlemiskiirus (min-1)

Diiselmootori kütusekulu töötsükli kohta (mm3), bensiinimootorite kütusevool (g/h), nimivõimsusel

Nimi-netovõimsus (kW)

Suurimale võimsusele vastav pöörlemiskiirus (min-1)

Suurim kasulik võimsus (kW)

Suurimale pöördemomendile vastav pöörlemiskiirus (min-1)

Diiselmootori kütusekulu töötsükli kohta (mm3), bensiinimootorite kütusevool (g/h), suurima pöördemomendi korral

Suurim pöördemoment (Nm)

Vähim kiirus tühikäigul (min-1)

Silindri töömaht (protsentides põhimootori töömahust)

100

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Kui ei ole kohaldatav, märkida „ei kohaldata”.”

(3)  Täpsemat teavet vt 1. liitest.

(4)  Täpsemat teavet vt 3. liitest.”

---

III LISA

Direktiivi 97/68/EÜ III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkt 1.2 asendatakse järgmisega:
  „1.2.   Katsemeetodi valik

  Katse tehakse katsestendile paigaldatud ning dünamomeetriga ühendatud mootoriga.
  1.2.1.   Katse käik I, II, IIIA, IIIB ja IV etapi puhul
  Katse tehakse kas nii, nagu kirjeldatud käesolevas lisas, või tootja valikul vastavalt katsemeetodile, mis on esitatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisas.
  Lisaks kohaldatakse järgmisi nõudeid:






  i) | kestvuse nõuded käesoleva lisa 5. liite kohaselt; |
| --- | --- | --- |

1)

Punkt 1.2 asendatakse järgmisega:

„1.2.   Katsemeetodi valik

Katse tehakse katsestendile paigaldatud ning dünamomeetriga ühendatud mootoriga.

1.2.1.   Katse käik I, II, IIIA, IIIB ja IV etapi puhul

Katse tehakse kas nii, nagu kirjeldatud käesolevas lisas, või tootja valikul vastavalt katsemeetodile, mis on esitatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisas.

Lisaks kohaldatakse järgmisi nõudeid:

i)

kestvuse nõuded käesoleva lisa 5. liite kohaselt;

| ii) | mootori kontrollipiirkonna nõuded, nagu sätestatud I lisa punktis 8.6 (ainult IV etapi mootorite korral); |
| --- | --- |

ii)

mootori kontrollipiirkonna nõuded, nagu sätestatud I lisa punktis 8.6 (ainult IV etapi mootorite korral);

| iii) | CO2-heidetest teavitamise nõuded, mis on käesolevas lisas sätestatud menetluse kohaselt katsetatud mootorite jaoks sätestatud käesoleva lisa 6. liites. Kui mootoreid katsetatakse ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa kohaselt, siis tuleb kohaldada käesoleva lisa 7. liidet. |
| --- | --- |

iii)

CO2-heidetest teavitamise nõuded, mis on käesolevas lisas sätestatud menetluse kohaselt katsetatud mootorite jaoks sätestatud käesoleva lisa 6. liites. Kui mootoreid katsetatakse ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa kohaselt, siis tuleb kohaldada käesoleva lisa 7. liidet.

| iv) | Käesolevas lisas sätestatud nõuete kohaselt katsetatud mootorites tuleb kasutada käesoleva direktiivi V lisas nimetatud etalonkütust. Käesoleva direktiivi V lisas nimetatud etalonkütust tuleb kasutada ka siis, kui mootoreid katsetatakse vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa nõuetele. |
| --- | --- |

iv)

Käesolevas lisas sätestatud nõuete kohaselt katsetatud mootorites tuleb kasutada käesoleva direktiivi V lisas nimetatud etalonkütust. Käesoleva direktiivi V lisas nimetatud etalonkütust tuleb kasutada ka siis, kui mootoreid katsetatakse vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa nõuetele.

| 1.2.1.1. | Kui tootja otsustab vastavalt I lisa punktile 8.6.2 kasutada I, II, IIIA või IIIB etapi mootorite katsetamiseks ÜRO EMK eeskirja 96 03-seeria muudatuste 4.B lisas sätestatud menetlust, siis tuleb kasutada punktis 3.7.1 sätestatud katsetsükleid.” |
| --- | --- |

1.2.1.1.

Kui tootja otsustab vastavalt I lisa punktile 8.6.2 kasutada I, II, IIIA või IIIB etapi mootorite katsetamiseks ÜRO EMK eeskirja 96 03-seeria muudatuste 4.B lisas sätestatud menetlust, siis tuleb kasutada punktis 3.7.1 sätestatud katsetsükleid.”

| 2) | 5. liide asendatakse järgmisega:

  „5. liide

  Kestvusnõuded

  1.   IIIA JA IIIB ETAPI SURVESÜÜTEMOOTORITE KESTVUSE KONTROLLIMINE
  Käesolevat liidet kohaldatakse ainult IIIA ja IIIB etapi survesüütemootorite suhtes.
  1.1.   Tootja määrab kõigi IIIA ja IIIB etapi mootoritüüpkondade jaoks iga reguleeritava saasteaine halvendusteguri (DF). Neid halvendustegureid kasutatakse tüübikinnituseks ja tootmisliini kontrolliks.
  1.1.1.   Halvendusteguri määramise katse tehakse järgmiselt.






  1.1.1.1. | Tootja teeb mootori töötundide akumuleerimiseks kestvuskatsed vastavalt hea inseneritava alusel valitud katseplaanile, mis peab esile tooma töös oleva mootori tüüpilised omadused, iseloomustades heitmetekke halvenemist. Kestvuskatse aeg peaks üldiselt olema võrdväärne vähemalt neljandikuga heite püsimisajast (EDP).
  Vajaliku kasutusaja võib saavutada mootori käitamisel dünamomeetri katsestendil või masina tegeliku töö käigus. Kasutada võib kiirendatud kestvuskatseid, mille puhul kasutusaja saavutmise katseplaan teostatakse suurema koormusteguriga, kui tavaliselt selles valdkonnas ette tuleb. Mootori tootja määrab hea inseneritava alusel kiirendusfaktori, mis seostab mootori kestvuskatsete tunde võrdväärse arvu heite püsimisaja tundidega.
  Kestvuskatse ajal ei tohi hooldada või asendada heitmeteket mõjutavaid komponente, välja arvatud tootja soovitatud korralises hoolduskavas nimetatud komponendid.
  Mootori tootja valib hea inseneritava alusel katsemootori, alamsüsteemid või komponendid, mida tuleb kasutada heidete halvendusteguri määramiseks mootori tüüpkonna jaoks või samasuguse heitekontrolli süsteemiga mootoritüüpkondade jaoks. Kriteeriumiks on, et katsemootor peab esindama nende mootoritüüpkondade heite halvenemiskarakteristikut, mis kasutavad tulemuseks saadud halvendusteguri väärtusi tüübikinnituse saamiseks. Erineva silindri läbimõõdu ja kolvikäiguga, erineva konfiguratsiooni, erinevate õhuvarustussüsteemide, erinevate kütusesüsteemidega mootoreid võib käsitleda heitmetekke halvenemiskarakteristiku alusel samaväärsetena, kui selle kindlaksmääramiseks on olemas rahuldav tehniline alus.
  Kui on olemas rahuldav alus tehnoloogia käsitamiseks samaväärsena heitmetekke seisukohast ning tõendid selle kohta, et katsed on tehtud vastavalt ettenähtud nõuetele, võib kasutada muu tootja määratud halvendusteguri väärtusi. Katsemootori heidete katse tehakse vastavalt käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele pärast esialgset sissetöötamisaega, kuid enne kasutusaja saavutamise katset ning pärast kestvuskatset. Heitekatseid võib teha ka teatavate ajavahemike järel kasutusaja saavutamise katseperioodil ning kasutada nende tulemusi halvenemissuundumuse kindlaksmääramisel. |
| --- | --- | --- |

2)

5. liide asendatakse järgmisega:

„5. liide

Kestvusnõuded

1.   IIIA JA IIIB ETAPI SURVESÜÜTEMOOTORITE KESTVUSE KONTROLLIMINE

Käesolevat liidet kohaldatakse ainult IIIA ja IIIB etapi survesüütemootorite suhtes.

1.1.   Tootja määrab kõigi IIIA ja IIIB etapi mootoritüüpkondade jaoks iga reguleeritava saasteaine halvendusteguri (DF). Neid halvendustegureid kasutatakse tüübikinnituseks ja tootmisliini kontrolliks.

1.1.1.   Halvendusteguri määramise katse tehakse järgmiselt.

1.1.1.1.

Tootja teeb mootori töötundide akumuleerimiseks kestvuskatsed vastavalt hea inseneritava alusel valitud katseplaanile, mis peab esile tooma töös oleva mootori tüüpilised omadused, iseloomustades heitmetekke halvenemist. Kestvuskatse aeg peaks üldiselt olema võrdväärne vähemalt neljandikuga heite püsimisajast (EDP).

Vajaliku kasutusaja võib saavutada mootori käitamisel dünamomeetri katsestendil või masina tegeliku töö käigus. Kasutada võib kiirendatud kestvuskatseid, mille puhul kasutusaja saavutmise katseplaan teostatakse suurema koormusteguriga, kui tavaliselt selles valdkonnas ette tuleb. Mootori tootja määrab hea inseneritava alusel kiirendusfaktori, mis seostab mootori kestvuskatsete tunde võrdväärse arvu heite püsimisaja tundidega.

Kestvuskatse ajal ei tohi hooldada või asendada heitmeteket mõjutavaid komponente, välja arvatud tootja soovitatud korralises hoolduskavas nimetatud komponendid.

Mootori tootja valib hea inseneritava alusel katsemootori, alamsüsteemid või komponendid, mida tuleb kasutada heidete halvendusteguri määramiseks mootori tüüpkonna jaoks või samasuguse heitekontrolli süsteemiga mootoritüüpkondade jaoks. Kriteeriumiks on, et katsemootor peab esindama nende mootoritüüpkondade heite halvenemiskarakteristikut, mis kasutavad tulemuseks saadud halvendusteguri väärtusi tüübikinnituse saamiseks. Erineva silindri läbimõõdu ja kolvikäiguga, erineva konfiguratsiooni, erinevate õhuvarustussüsteemide, erinevate kütusesüsteemidega mootoreid võib käsitleda heitmetekke halvenemiskarakteristiku alusel samaväärsetena, kui selle kindlaksmääramiseks on olemas rahuldav tehniline alus.

Kui on olemas rahuldav alus tehnoloogia käsitamiseks samaväärsena heitmetekke seisukohast ning tõendid selle kohta, et katsed on tehtud vastavalt ettenähtud nõuetele, võib kasutada muu tootja määratud halvendusteguri väärtusi. Katsemootori heidete katse tehakse vastavalt käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele pärast esialgset sissetöötamisaega, kuid enne kasutusaja saavutamise katset ning pärast kestvuskatset. Heitekatseid võib teha ka teatavate ajavahemike järel kasutusaja saavutamise katseperioodil ning kasutada nende tulemusi halvenemissuundumuse kindlaksmääramisel.

| 1.1.1.2. | Tüübikinnitusasutus ei pea tunnistama heitetekke halvenemise määramiseks tehtavaid kasutusaja saavutamise katseid või heitekatseid. |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Tüübikinnitusasutus ei pea tunnistama heitetekke halvenemise määramiseks tehtavaid kasutusaja saavutamise katseid või heitekatseid.

| 1.1.1.3. | Halvendusteguri väärtuste kindlaksmääramine kestvuskatsete alusel
  Aditiivne halvendustegur on määratletud heite püsimisaja alguses kindlaks määratud heiteväärtuse ja heite püsimisaja lõpule vastava heitetekke esindamiseks kindlaks määratud väärtuse vahena.
  Multiplikatiivne halvendustegur on määratletud heite püsimisaja lõpul kindlaksmääratud heitetaseme ja heite püsimisaja alguses kindlaksmääratud heiteväärtuse suhtena.
  Kõikide õigusaktidega reguleeritud saasteainete kohta tuleb kehtestada eraldi halvendustegurid. NOx + HC normi kohase aditiivse halvendusteguri väärtuse kehtestamisel määratakse see kindlaks saasteainete summa alusel, sellest olenemata võib ühele saasteainele vastav negatiivne halvenemine mitte korvata teisele saasteainele vastavat halvenemist. NOx + HC multiplikatiivse halvendusteguri korral määratakse kindlaks eraldi HC ja NOx halvendusteguri väärtused ning kasutatakse neid eraldi halvenenud heitetasemete arvutamisel heitmekatsete tulemuste alusel enne leitud NOx ja HC halvenemise väärtuste kombineerimist normile vastavuse kindlaksmääramiseks.
  Kui katseid ei tehta kogu heite püsimisaja ulatuses, määratakse heite püsimisaja lõpule vastavad väärtused kindlaks katse ajale vastava halvenemiskõvera ekstrapoleerimisega kogu heite püsimisajale.
  Kui kasutusaja saavutamise kestvuskatse ajal on heitmekatsete tulemusi regulaarselt registreeritud, kasutatakse heite püsimisaja lõpule vastavate heitetasemete kindlaksmääramisel standardseid heal taval põhinevaid statistilise töötlemise meetodeid; heiteväärtuste kindlaksmääramisel võib kasutada statistilise olulisuse kontrollimist.
  Kui arvutuste tulemuseks on väärtus, mis on multiplikatiivse halvendusteguri korral väiksem kui 1,00 või aditiivse halvendusteguri korral väiksem kui 0,00, siis on halvendustegur vastavalt 1,0 või 0,00. |
| --- | --- |

1.1.1.3.

Halvendusteguri väärtuste kindlaksmääramine kestvuskatsete alusel

Aditiivne halvendustegur on määratletud heite püsimisaja alguses kindlaks määratud heiteväärtuse ja heite püsimisaja lõpule vastava heitetekke esindamiseks kindlaks määratud väärtuse vahena.

Multiplikatiivne halvendustegur on määratletud heite püsimisaja lõpul kindlaksmääratud heitetaseme ja heite püsimisaja alguses kindlaksmääratud heiteväärtuse suhtena.

Kõikide õigusaktidega reguleeritud saasteainete kohta tuleb kehtestada eraldi halvendustegurid. NOx + HC normi kohase aditiivse halvendusteguri väärtuse kehtestamisel määratakse see kindlaks saasteainete summa alusel, sellest olenemata võib ühele saasteainele vastav negatiivne halvenemine mitte korvata teisele saasteainele vastavat halvenemist. NOx + HC multiplikatiivse halvendusteguri korral määratakse kindlaks eraldi HC ja NOx halvendusteguri väärtused ning kasutatakse neid eraldi halvenenud heitetasemete arvutamisel heitmekatsete tulemuste alusel enne leitud NOx ja HC halvenemise väärtuste kombineerimist normile vastavuse kindlaksmääramiseks.

Kui katseid ei tehta kogu heite püsimisaja ulatuses, määratakse heite püsimisaja lõpule vastavad väärtused kindlaks katse ajale vastava halvenemiskõvera ekstrapoleerimisega kogu heite püsimisajale.

Kui kasutusaja saavutamise kestvuskatse ajal on heitmekatsete tulemusi regulaarselt registreeritud, kasutatakse heite püsimisaja lõpule vastavate heitetasemete kindlaksmääramisel standardseid heal taval põhinevaid statistilise töötlemise meetodeid; heiteväärtuste kindlaksmääramisel võib kasutada statistilise olulisuse kontrollimist.

Kui arvutuste tulemuseks on väärtus, mis on multiplikatiivse halvendusteguri korral väiksem kui 1,00 või aditiivse halvendusteguri korral väiksem kui 0,00, siis on halvendustegur vastavalt 1,0 või 0,00.

| 1.1.1.4. | Tootja võib teel kasutatavate raskeveokite survesüütega mootorite tüübikinnituse saamiseks tüübikinnitusasutuse loal kasutada halvendustegurit, mis on saadud kestvuskatse tulemustest, mis tehti halvendusteguri väärtuste saamiseks. Seda lubatakse siis, kui tüübikinnituseks halvendustegurit kasutatavate teel kasutatavate mootorite ja teeväliste mootoritüüpkondade katsed on tehnoloogiliselt samaväärsed. Teel kasutatavate mootorite heite püsivuskatsete tulemustest saadud halvendustegurid tuleb arvutada punktis 3 määratud heite püsimisaja väärtuste alusel. |
| --- | --- |

1.1.1.4.

Tootja võib teel kasutatavate raskeveokite survesüütega mootorite tüübikinnituse saamiseks tüübikinnitusasutuse loal kasutada halvendustegurit, mis on saadud kestvuskatse tulemustest, mis tehti halvendusteguri väärtuste saamiseks. Seda lubatakse siis, kui tüübikinnituseks halvendustegurit kasutatavate teel kasutatavate mootorite ja teeväliste mootoritüüpkondade katsed on tehnoloogiliselt samaväärsed. Teel kasutatavate mootorite heite püsivuskatsete tulemustest saadud halvendustegurid tuleb arvutada punktis 3 määratud heite püsimisaja väärtuste alusel.

| 1.1.1.5. | Juhul, kui mootoritüüpkond kasutab heakskiidetud tehnoloogiat, võib tüübikinnitusasutuse heakskiidu korral katsete asemel kasutada heal inseneritaval põhinevat analüüsi, et kindlaks määrata halvendustegur selle mootori tüüpkonna jaoks, millele taotletakse tüübikinnitust. |
| --- | --- |

1.1.1.5.

Juhul, kui mootoritüüpkond kasutab heakskiidetud tehnoloogiat, võib tüübikinnitusasutuse heakskiidu korral katsete asemel kasutada heal inseneritaval põhinevat analüüsi, et kindlaks määrata halvendustegur selle mootori tüüpkonna jaoks, millele taotletakse tüübikinnitust.

1.2.   Teave halvendusteguri kohta tüübikinnitustaotluses

1.2.1.   Järeltöötlusseadiseta survesüütemootorite mootoritüüpkonna tüübikinnitustaotluses määratakse kindlaks aditiivsed halvendustegurid iga saasteaine kohta.

1.2.2.   Järeltöötlusseadisega survesüütemootorite mootoritüüpkonna sertifitseerimistaotluses määratakse kindlaks multiplikatiivsed halvendustegurid iga saasteaine kohta.

1.2.3.   Tootja esitab tüübikinnitusasutuse nõudmisel teabe, mis kinnitab neid halvendustegureid. See teave sisaldab tavaliselt heitkoguste katse tulemusi, kasutusaja saavutamise katseplaani, hoolduskorda koos teabega, mis vajaduse korral toetab insenerihinnanguid tehnoloogilise samaväärsuse kohta.

2.   IV ETAPI SURVESÜÜTEMOOTORITE KESTVUSE KONTROLLIMINE

2.1.   Üldine teave

2.1.1.   Käesolevat punkti kohaldatakse IV etapi survesüütemootorite suhtes. Tootja taotlusel võib seda kasutada ka IIIA ja IIIB etapi survesüütega mootorite suhtes alternatiivina käesoleva liite punkti 1 nõuetele.

2.1.2.   Käesolevas punktis 2 kirjeldatakse menetlust mootorite valimiseks katsete jaoks, mida teostatakse kasutusaja saavutamise katseplaani alusel halvendustegurite kindlaksmääramiseks IV etapi mootorite tüübikinnituse ja toodangu nõuetele vastavuse hindamise jaoks. Halvendustegureid kohaldatakse kooskõlas punktiga 2.4.7 käesoleva direktiivi III lisa kohaselt mõõdetud heitkoguste suhtes.

2.1.3.   Tüübikinnitusasutus ei pea nägema halvenduse määramiseks tehtavaid kasutusaja saavutmise katseid või heitekatseid.

2.1.4.   Käesolevas punktis 2 kirjeldatakse ka heitkoguseid mõjutavat hooldust, mida tuleks või võiks teha vajaliku kasutusaja saavutamise katseplaani alusel katsetatavatele mootoritele. Kõnealune hooldus peab vastama hooldusele, mida tehakse kasutusel olevatele mootoritele, ja sellest peab uute mootorite omanikke teavitama.

2.1.5.   Tootja taotlusel võib tüübikinnitusasutus lubada kasutada halvendustegureid, mille kindlakstegemiseks on kasutatud punktides 2.4.1–2.4.5 sätestatud menetluste alternatiive. Sellisel juhul peab tootja tüübikinnitusasutusele veenvalt näitama, et kasutatud alternatiivsed menetlused on vähemalt sama ranged kui punktides 2.4.1–2.4.5 määratletud menetlused.

2.2.   Mõisted

Kohaldatakse 5. liite punktis 2.

2.2.1.   „Vanandamistsükkel” on masina või mootori funktsioonide (kiirus, koormus, võimsus) talitlus kasutusaja saavutamise jooksul.

2.2.2.   „Kriitilised heitetaset mõjutavad osad” on osad, mis on loodud peamiselt heitkoguste piiramiseks, s.o kõik heitgaasi järeltöötlussüsteemid, mootori elektrooniline kontrollplokk ning selle andurid ja ajamid ning heitgaasitagastussüsteem koos kõigi asjaomaste filtrite, jahutite, reguleerimisventiilide ja torudega.

2.2.3.   „Kriitiline heitetaset mõjutav hooldus” on kriitiliste heitetaset mõjutavate osade hooldus.

2.2.4.   „Heitetaset mõjutav hooldus” on hooldus, mis mõjutab märgatavalt heitkoguseid või mis tõenäoliselt mõjutab sõiduki või mootori heitenäitajate halvenemist tavakasutuse jooksul.

2.2.5.   „Mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkond” on valmistaja koostatud mootorite rühm, mis vastab mootoritüüpkonna määratlusele, kuid on jagatud edasi mootoritüüpkondadeks, mis kasutavad sarnast heitgaasi järeltöötlussüsteemi.

2.2.6.   „Heitetaset mittemõjutav hooldus” on hooldus, mis ei mõjuta märgatavalt heitkoguseid ja mis ei mõjuta püsivalt masina või mootori heitenäitajate halvenemist tavakasutuse jooksul pärast hooldust.

2.2.7.   „Kasutusaja saavutamise katseplaan” on vanandamistsükkel ja kasutusaja saavutamise periood mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna halvendustegurite kindlaksmääramiseks.

2.3.   Mootorite valik heite püsimisaja halvendustegurite kindlakstegemiseks

2.3.1.   Heite püsimisaja halvendustegurite kindlaksmääramise eesmärgil läbiviidava heitkoguste katsetamise jaoks vajalikud mootorid valitakse käesoleva direktiivi I lisa punktis 6 määratletud mootoritüüpkonnast.

2.3.2.   Erinevatest tüüpkondadest pärit mootoreid võib kasutatava heitgaasi järeltöötlussüsteemi tüübi alusel liigitada omakorda tüüpkondadesse. Selleks, et liigitada erineva silindrite konfiguratsiooniga, kuid tehniliste näitajate ja heitgaaside järeltöötlussüsteemide paigalduse poolest sarnaseid mootoreid samasse mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda, esitab tootja tüübikinnitusasutusele andmed, mis tõestavad mootorite heitkoguseid vähendava talitluse sarnasust.

2.3.3.   Mootori tootja valib välja ühe mootori, mis esindab vastavalt punktile 2.3.2 määratletud mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda ja mida katsetatakse punktis 2.4.2 määratletud kasutusaja saavutamise katseplaani jooksul, millest teatatakse tüübikinnitusasutusele enne katse algust.

2.3.3.1.   Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna kõrgeima heidete taseme määramiseks oleks parem katsetada mõnda teist mootorit, valivad tüübikinnitusasutus ja mootorite tootja katsetatava mootori ühiselt.

2.4.   Heite püsimisaja halvendustegurite kindlakstegemine

2.4.1.   Üldine teave

Mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna puhul kohaldatavad halvendustegurid tehakse kindlaks valitud mootorite põhjal, võttes aluseks kasutusaja saavutamise katseplaani, mis hõlmab gaasiliste ja tahkete osakeste heitkoguste regulaarset määramist NRSC ja NRTC katsetes.

2.4.2.   Kasutusaja saavutamise katseplaan

Kasutusaja saavutamise katseplaani võib rakendada tootja soovil, katsetades valitud mootoriga varustatud masinat kasutusaja saavutamise katseplaani alusel reaalsetes tingimustes või katsetades valitud mootorit kasutusaja saavutamise katseplaani alusel dünamomeetril.

2.4.2.1.   Kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamine reaalsetes tingimustes ja dünamomeetril

| 2.4.2.1.1. | Tootja määrab kindlaks mootorite kasutusaja saavutamise ja vanandamistsükli vormi ja kestuse kooskõlas heade inseneritavadega. |
| --- | --- |

2.4.2.1.1.

Tootja määrab kindlaks mootorite kasutusaja saavutamise ja vanandamistsükli vormi ja kestuse kooskõlas heade inseneritavadega.

| 2.4.2.1.2. | Tootja määrab kindlaks katsepunktid, kus mõõdetakse gaasiliste ja tahkete osakeste heitkoguseid NRTC ja NRSC kuumkäivitustsüklites. Katsepunkte peab olema vähemalt kolm: üks kasutusaja saavutamise katseplaani alguses, üks umbes selle keskel ja veel üks selle lõpus. |
| --- | --- |

2.4.2.1.2.

Tootja määrab kindlaks katsepunktid, kus mõõdetakse gaasiliste ja tahkete osakeste heitkoguseid NRTC ja NRSC kuumkäivitustsüklites. Katsepunkte peab olema vähemalt kolm: üks kasutusaja saavutamise katseplaani alguses, üks umbes selle keskel ja veel üks selle lõpus.

| 2.4.2.1.3. | Kooskõlas punktiga 2.4.5.2 arvutatud heitkoguste piirnormid alguspunktis ja heite püsimisaja lõpp-punktis peavad vastama selle mootoritüüpkonna suhtes kohaldatavatele piirnormidele, ehkki katsepunktide üksikud heitkoguste tulemused võivad olla nendest piirnormidest suuremad. |
| --- | --- |

2.4.2.1.3.

Kooskõlas punktiga 2.4.5.2 arvutatud heitkoguste piirnormid alguspunktis ja heite püsimisaja lõpp-punktis peavad vastama selle mootoritüüpkonna suhtes kohaldatavatele piirnormidele, ehkki katsepunktide üksikud heitkoguste tulemused võivad olla nendest piirnormidest suuremad.

| 2.4.2.1.4. | Valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib igas katsepunktis teostada ainult ühe katsetsükli (kas NRTC või NRSC kuumkäivitustsükkel) ning teine katsetsükkel viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus. |
| --- | --- |

2.4.2.1.4.

Valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib igas katsepunktis teostada ainult ühe katsetsükli (kas NRTC või NRSC kuumkäivitustsükkel) ning teine katsetsükkel viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus.

| 2.4.2.1.5. | Püsikiirusega mootorite, alla 19 kW mootorite, üle 560 kW mootorite, siseveekogude sõidukitele ette nähtud mootorite ning mootorvagunite ja vedurite käitamiseks kasutavate mootorite puhul tuleb igas katsepunktis teha vaid NRSC tsükkel. |
| --- | --- |

2.4.2.1.5.

Püsikiirusega mootorite, alla 19 kW mootorite, üle 560 kW mootorite, siseveekogude sõidukitele ette nähtud mootorite ning mootorvagunite ja vedurite käitamiseks kasutavate mootorite puhul tuleb igas katsepunktis teha vaid NRSC tsükkel.

| 2.4.2.1.6. | Erinevate mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkondade puhul võivad olla erinevad ka kasutusaja saavutamise katseplaanid. |
| --- | --- |

2.4.2.1.6.

Erinevate mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkondade puhul võivad olla erinevad ka kasutusaja saavutamise katseplaanid.

| 2.4.2.1.7. | Kasutusaja saavutamise katseplaan võib olla lühem kui heite püsimisaeg, kuid see ei tohi olla lühem kui aeg, mis on võrdväärne vähemalt veerandiga asjaomasest heite püsimisajast, mis on määratletud käesoleva liite punktis 3. |
| --- | --- |

2.4.2.1.7.

Kasutusaja saavutamise katseplaan võib olla lühem kui heite püsimisaeg, kuid see ei tohi olla lühem kui aeg, mis on võrdväärne vähemalt veerandiga asjaomasest heite püsimisajast, mis on määratletud käesoleva liite punktis 3.

| 2.4.2.1.8. | Lubatud on kiirendatud vanandamine, mille puhul kohandatakse kasutusaja saavutamise katseplaani kütusekulu alusel. Kohandamise aluseks on tüüpilise kasutusaegse kütusekulu ja vanandamistsükliaegse kütusekulu suhtarv, kuid vanandamistsükli kütusekulu ei tohi olla tüüpilisest kasutusaegsest kütusekulust rohkem kui 30 protsenti suurem. |
| --- | --- |

2.4.2.1.8.

Lubatud on kiirendatud vanandamine, mille puhul kohandatakse kasutusaja saavutamise katseplaani kütusekulu alusel. Kohandamise aluseks on tüüpilise kasutusaegse kütusekulu ja vanandamistsükliaegse kütusekulu suhtarv, kuid vanandamistsükli kütusekulu ei tohi olla tüüpilisest kasutusaegsest kütusekulust rohkem kui 30 protsenti suurem.

| 2.4.2.1.9. | Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib kasutada kiirendatud vanandamise alternatiivseid meetodeid. |
| --- | --- |

2.4.2.1.9.

Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib kasutada kiirendatud vanandamise alternatiivseid meetodeid.

| 2.4.2.1.10. | Kasutusaja saavutamise katseplaani kirjeldatakse täielikult tüübikinnitustaotluses ning sellest teavitatakse tüübikinnitusasutust enne katsete algust. |
| --- | --- |

2.4.2.1.10.

Kasutusaja saavutamise katseplaani kirjeldatakse täielikult tüübikinnitustaotluses ning sellest teavitatakse tüübikinnitusasutust enne katsete algust.

2.4.2.2.   Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et tootja poolt valitud punktide vahel tuleb teostada lisamõõtmisi, teavitab ta sellest tootjat. Tootja koostab uue kasutusaja saavutamise katseplaani ja tüübikinnitusasutus annab sellele oma nõusoleku.

2.4.3.   Mootori katsetamine

2.4.3.1.   Mootorisüsteemi stabiliseerimine

| 2.4.3.1.1. | Tootja määrab iga mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna kohta kindlaks, mitu tundi masin või mootor peab töötama enne, kui mootori järeltöötlussüsteemi töö on stabiliseerunud. Tüübikinnitusasutuse taotlusel avaldab tootja selle kindlaksmääramise aluseks olnud andmed ja analüüsid. Alternatiivina võib tootja lasta mootoril või masinal töötada 60–125 tundi või ekvivalentse aja jooksul vanandamistsüklis, et mootori järeltöötlussüsteem stabiliseeruks. |
| --- | --- |

2.4.3.1.1.

Tootja määrab iga mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna kohta kindlaks, mitu tundi masin või mootor peab töötama enne, kui mootori järeltöötlussüsteemi töö on stabiliseerunud. Tüübikinnitusasutuse taotlusel avaldab tootja selle kindlaksmääramise aluseks olnud andmed ja analüüsid. Alternatiivina võib tootja lasta mootoril või masinal töötada 60–125 tundi või ekvivalentse aja jooksul vanandamistsüklis, et mootori järeltöötlussüsteem stabiliseeruks.

| 2.4.3.1.2. | Punktis 2.4.3.1.1 kindlaks määratud stabiliseerumisperioodi lõppu käsitatakse kasutusaja saavutamise katseplaani algusena. |
| --- | --- |

2.4.3.1.2.

Punktis 2.4.3.1.1 kindlaks määratud stabiliseerumisperioodi lõppu käsitatakse kasutusaja saavutamise katseplaani algusena.

2.4.3.2.   Kasutusaja saavutamise katsed

| 2.4.3.2.1. | Pärast stabiliseerumisperioodi lastakse mootoril töötada tootja poolt valitud kasutusaja saavutamise katseplaani alusel, nagu on kirjeldatud punktis 2.3.2. Mootorit katsetatakse NRTC ja NRSC kuumkäivitustsüklite käigus tootja poolt kindlaksmääratud ja vajaduse korral tüübikinnitusasutuse poolt vastavalt punktile 2.4.2.2 sätestatud korrapäraste ajavahemike tagant gaasiliste ja tahkete osakeste heitkoguste suhtes.
  Tootja võib otsustada mõõta saasteainete heitkoguseid eraldi enne ja pärast heitgaasi järeltöötlussüsteemi.
  Kui vastavalt punktile 2.4.2.1.4 on kokku lepitud, et igas katsepunktis tehakse ainult üks katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivitus), tehakse teine katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivitus) kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus.
  Vastavalt punktile 2.4.2.1.5 tuleb püsikiirusega mootorite, alla 19 kW mootorite, üle 560 kW mootorite, siseveekogude sõidukitele ette nähtud mootorite ning mootorvagunite ja vedurite käitamiseks kasutavate mootorite puhul igas katsepunktis teha vaid NRSC tsükkel. |
| --- | --- |

2.4.3.2.1.

Pärast stabiliseerumisperioodi lastakse mootoril töötada tootja poolt valitud kasutusaja saavutamise katseplaani alusel, nagu on kirjeldatud punktis 2.3.2. Mootorit katsetatakse NRTC ja NRSC kuumkäivitustsüklite käigus tootja poolt kindlaksmääratud ja vajaduse korral tüübikinnitusasutuse poolt vastavalt punktile 2.4.2.2 sätestatud korrapäraste ajavahemike tagant gaasiliste ja tahkete osakeste heitkoguste suhtes.

Tootja võib otsustada mõõta saasteainete heitkoguseid eraldi enne ja pärast heitgaasi järeltöötlussüsteemi.

Kui vastavalt punktile 2.4.2.1.4 on kokku lepitud, et igas katsepunktis tehakse ainult üks katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivitus), tehakse teine katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivitus) kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus.

Vastavalt punktile 2.4.2.1.5 tuleb püsikiirusega mootorite, alla 19 kW mootorite, üle 560 kW mootorite, siseveekogude sõidukitele ette nähtud mootorite ning mootorvagunite ja vedurite käitamiseks kasutavate mootorite puhul igas katsepunktis teha vaid NRSC tsükkel.

| 2.4.3.2.2. | Kasutusaja saavutamise katseplaani ajal teostatakse mootoril punktis 2.5 kirjeldatud hooldust. |
| --- | --- |

2.4.3.2.2.

Kasutusaja saavutamise katseplaani ajal teostatakse mootoril punktis 2.5 kirjeldatud hooldust.

| 2.4.3.2.3. | Kasutusaja saavutamise katseplaani ajal võib mootori või masina erakorralist hooldust teostada näiteks juhul, kui tootja tavapärane diagnostikasüsteem on avastanud probleemi, mis oleks käitajale teada andnud rikke tekkimisest. |
| --- | --- |

2.4.3.2.3.

Kasutusaja saavutamise katseplaani ajal võib mootori või masina erakorralist hooldust teostada näiteks juhul, kui tootja tavapärane diagnostikasüsteem on avastanud probleemi, mis oleks käitajale teada andnud rikke tekkimisest.

2.4.4.   Aruandlus

2.4.4.1.   Kõik kasutusaja saavutamise katseplaani ajal toimunud heite määramise katsete (NRTC ja NRSC kuumkäivitus) tulemused tehakse tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks. Kui mõni heitekatse tunnistatakse kehtetuks, peab tootja selgitama, miks katse kehtetuks tunnistati. Sellisel juhul tuleb teostada uued heitkoguste katseseeriad järgneva 100-tunnise kasutusaja saavutamise jooksul.

2.4.4.2.   Tootja säilitab dokumendid, mis sisaldavad kogu teavet kõigi kasutusaja saavutamise katseplaani käigus mootoril teostatud heite määramise katsete ja hoolduste kohta. See teave esitatakse tüübikinnitusasutusele koos kasutusaja saavutamise katseplaani käigus läbiviidud heite määramise katsete tulemustega.

2.4.5.   Halvendustegurite kindlaksmääramine

2.4.5.1.   Kasutusaja saavutamise katseplaani jooksul NRTC ja NRSC kuumkäivitustsüklite jooksul igas katsepunktis mõõdetud iga saasteaine puhul viiakse kõikide katseandmete põhjal läbi sobivaim lineaarne regressioonianalüüs. Iga saasteaine puhul tehtud katsete tulemused väljendatakse sama arvu kümnendkohtadega nagu antud mootoritüüpkonna puhul kehtiva saasteaine piirnormides, pluss üks kümnendkoht.

Kui vastavalt punktile 2.4.2.1.4 või 2.4.2.1.5 viiakse igas katsepunktis läbi ainult üks katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivitus), tehakse regressioonianalüüs ainult igas katsepunktis tehtud katsetsükli tulemuste alusel.

Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse eelneval heakskiidul on lubatud mittelineaarne regressioon.

2.4.5.2.   Heitkoguste piirnormid iga saasteaine kohta kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja heite püsimisaja lõpp-punktis, mida kohaldatakse katsetatava mootori suhtes, tuleb arvutada regressioonivalemi põhjal. Kui kasutusaja saavutamise katseplaan on heite püsimisajast lühem, siis määratakse heitkoguste piirnormid heite püsimisaja lõpp-punktis kindlaks punktis 2.4.5.1 sätestatud regressioonivalemi ekstrapoleerimise teel.

Kui heitkoguste piirnorme kasutatakse samas mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonnas olevate mootoritüüpkondade puhul, millel on erinevad heite püsimisajad, siis tuleb heitkoguste piirnormid heite püsimisaja lõpp-punktis iga heite püsimisaja jaoks ümber arvutada punktis 2.4.5.1 sätestatud regressioonivalemi ekstrapoleerimise või interpoleerimise teel.

2.4.5.3.   Iga saasteaine halvendustegur on määratletud kui heite püsimisaja lõpp-punktis ja kasutusaja saavutamise katseplaani alguses kohaldatavate heitkoguste piirnormide suhtarv (multiplikatiivne halvendustegur).

Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse eelneval heakskiidul võib kohaldada iga saasteaine suhtes aditiivset halvendustegurit. Aditiivne halvendustegur on määratletud kui erinevus kalkuleeritud heitkoguste piirnormide vahel heite püsimisaja lõpp-punktis ja kasutusaja saavutamise katseplaani alguses.

Joonisel 1 on näide NOx heitkoguste halvendustegurite kindlaksmääramisest lineaarse regressiooni abil.

Multiplikatiivsete ja aditiivsete halvendustegurite kombineerimine ühes saasteainete sarjas ei ole lubatud.

Kui arvutuse tulemuseks on väärtus, mis on multiplikatiivse halvendusteguri korral väiksem kui 1,00 või aditiivse halvendusteguri korral väiksem kui 0,00, siis on halvendustegur vastavalt 1,0 või 0,00.

Kui vastavalt punktile 2.4.2.1.4 on kokku lepitud, et igas katsepunktis viiakse läbi ainult üks katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivitus) ning teine katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivitus) viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus, kohaldatakse igas katsepunktis tehtud katsetsükli jaoks arvutatud halvendustegurit ka teise katsetsükli suhtes.

Joonis 1

Näide halvendusteguri (DF) kindlaksmääramise kohta

Image

2.4.6.   Kindlaksmääratud halvendustegurid

2.4.6.1.   Mootorite tootjad võivad halvendustegurite kindlaksmääramiseks kasutada kasutusaja saavutamise katseplaani asemel alternatiivina järgmisi kindlaksmääratud multiplikatiivseid halvendustegureid.

| Katsetsükkel | CO | HC | NOx | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |
| NRSC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |

Katsetsükkel

CO

HC

NOx

PM

NRTC

1,3

1,3

1,15

1,05

NRSC

1,3

1,3

1,15

1,05

Kindlaksmääratud aditiivseid halvendustegureid ei ole antud. Kindlaksmääratud multiplikatiivsete halvendustegurite teisendamine aditiivseteks teguriteks ei ole lubatud.

Kui kasutatakse kindlaksmääratud halvendustegureid, peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele kindlad tõendid selle kohta, et neilt heitekontrollisüsteemi osadelt võib eeldada seda heite püsimisaega, mida seostatakse nimetatud kindlaksmääratud teguritega. Need tõendid võivad põhineda projektianalüüsil, katsetel või mõlema kombinatsioonil.

2.4.7.   Halvendustegurite kohaldamine

2.4.7.1.   Pärast halvendusteguri kohaldamist vastavalt III lisale mõõdetud katsetulemustele (tahkete osakeste ja iga üksiku gaasi tsükli kaalutud eriheide) peavad mootorid olema vastavuses iga saasteaine heitkoguse piirnormiga, mida kohaldatakse selle mootoritüüpkonna suhtes. Sõltuvalt halvendusteguri (DF) tüübist kohaldatakse järgmisi norme:

| — | multiplikatiivne: (tsükli kaalutud eriheide) * DF ≤ heitkoguste piirnorm |
| --- | --- |

—

multiplikatiivne: (tsükli kaalutud eriheide) * DF ≤ heitkoguste piirnorm

| — | aditiivne: (tsükli kaalutud eriheide) + DF ≤ heitkoguste piirnorm |
| --- | --- |

—

aditiivne: (tsükli kaalutud eriheide) + DF ≤ heitkoguste piirnorm

Kui tootja otsustab käesoleva lisa punkti 1.2.1 kohaselt kasutada ÜRO EMK eeskirja 96 03-seeria muudatuste 4.B lisas kirjeldatud menetlust, siis võivad tsükli kaalutud eriheited vajaduse korral sisaldada korrektsiooni harva esineva regeneratsiooni suhtes.

2.4.7.2.   Multiplikatiivse NOx + HC halvendusteguri puhul määratakse eraldi HC ja NOx halvendustegurid ning neid kohaldatakse heitkoguste katse halvendatud heitetasemete arvutamiseks enne, kui tulemuseks saadud halvendatud NOx ja HC väärtused kombineeritakse, et teha kindlaks vastavus heitkoguste piirnormidele.

2.4.7.3.   Tootja võib otsustada kanda mootorile mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna järgi kindlaks määratud halvendusteguri üle mootorisüsteemile, mis ei kuulu samasse mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda. Sellistel juhtudel peab tootja tüübikinnitusasutusele tõendama, et mootorisüsteemil, mille jaoks mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda algselt katsetati, ja mootorisüsteemil, millele halvendustegureid üle kantakse, on sarnased tehnilised näitajad ja masinale paigaldamise nõuded ning et selle mootori või mootorisüsteemi heitetasemed on samalaadsed.

Juhul kui halvendustegurid kantakse üle erineva heite püsimisajaga mootorisüsteemile, tuleb halvendustegurid kohaldatava heite püsimisaja jaoks ümber arvutada punktis 2.4.5.1 sätestatud regressioonivalemi ekstrapoleerimise või interpoleerimise teel.

2.4.7.4.   Iga saasteaine halvendustegurid igas kohaldatavas katsetsüklis registreeritakse VII lisa 1. liites sätestatud katsetulemuste dokumendis.

2.4.8.   Tootmise nõuetele vastavuse kontrollimine

2.4.8.1.   Tootmise vastavust heitetaset käsitlevatele nõuetele kontrollitakse I lisa punkti 5 alusel.

2.4.8.2.   Tootja võib otsustada mõõta saasteaine heitkoguseid enne heitgaasi järeltöötlussüsteemi samal ajal tüübikinnituskatse läbiviimisega. Nii tehes võib valmistaja leida mootori ja järeltöötlussüsteemi jaoks eraldi mitteametlikud halvendustegurid ning kasutada neid kontrolli abivahendina tootmisliini lõpus.

2.4.8.3.   Tüübikinnituse jaoks registreeritakse VII lisa 1. liites sätestatud katsetulemuste dokumendis ainult punktide 2.4.5 või 2.4.6 kohaselt määratud halvendustegurid.

2.5.   Hooldus

Kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamiseks teostatakse hooldust kooskõlas tootja teenindus- ja hooldusraamatuga.

2.5.1.   Heitetaset mõjutav korraline hooldus

2.5.1.1.   Kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamiseks tuleb heitetaset mõjutavat käitamisaegset korralist hooldust teostada samaväärsete ajavahemike tagant, mis täpsustatakse tootja poolt masina või mootori omanikule antavas hooldusjuhendis. Vajaduse korral võib hoolduskava kasutusaja saavutamise katseplaani käigus muuta, tingimusel et hoolduskavast ei jäeta välja ühtegi hooldustoimingut, mis on katsemootorile juba tehtud.

2.5.1.2.   Mootori tootja kirjeldab kasutusaja saavutamise katseplaanis järgmiste osade reguleerimist, puhastamist ja hooldust (kui see on vajalik) ning korralist vahetamist:

| — | heitgaasitagastussüsteemi filtrid ja jahutid; |
| --- | --- |

—

heitgaasitagastussüsteemi filtrid ja jahutid;

| — | karteri tuulutusklapp (vajaduse korral); |
| --- | --- |

—

karteri tuulutusklapp (vajaduse korral);

| — | sissepritsedüüsi otsik (ainult puhastamine on lubatud); |
| --- | --- |

—

sissepritsedüüsi otsik (ainult puhastamine on lubatud);

| — | sissepritsedüüs; |
| --- | --- |

—

sissepritsedüüs;

| — | turboülelaadur; |
| --- | --- |

—

turboülelaadur;

| — | mootori elektronjuhtseade ja selle andurid ja aktuaatorid; |
| --- | --- |

—

mootori elektronjuhtseade ja selle andurid ja aktuaatorid;

| — | osakeste järeltöötlussüsteem (sealhulgas selle komponendid); |
| --- | --- |

—

osakeste järeltöötlussüsteem (sealhulgas selle komponendid);

| — | NOx järeltöötlussüsteem (sealhulgas selle komponendid); |
| --- | --- |

—

NOx järeltöötlussüsteem (sealhulgas selle komponendid);

| — | heitgaasitagastussüsteem, sealhulgas kõik seotud reguleerimisventiilid ja -torud; |
| --- | --- |

—

heitgaasitagastussüsteem, sealhulgas kõik seotud reguleerimisventiilid ja -torud;

| — | kõik muud heitgaasi järeltöötlussüsteemid. |
| --- | --- |

—

kõik muud heitgaasi järeltöötlussüsteemid.

2.5.1.3.   Heitkoguseid mõjutavat kriitilist korralist hooldust teostatakse ainult juhul, kui seda on ette nähtud teha kasutuse ajal, ja sellise hoolduse nõudest teavitatakse sõiduki omanikku.

2.5.2.   Muudatused korralises hoolduses

2.5.2.1.   Tootja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse kiita heaks uued korralised hooldused, mida tootja soovib kasutusaja saavutamise katseplaani käigus teha ning edaspidi soovitada masinate ja mootorite omanikele. Koos taotlusega tuleb esitada andmed, mis kinnitavad vajadust uue korralise hoolduse ja hooldusvälba järele.

2.5.3.   Korraline hooldus, mis ei mõjuta heitetaset

2.5.3.1.   Korralist hooldust, mis ei mõjuta heitetaset ning mis on põhjendatud ja tehniliselt vajalik (nt õlivahetus, õlifiltri vahetus, kütusefiltri vahetus, õhufiltri vahetus, jahutussüsteemi hooldus, tühikäigu pöörlemiskiiruse reguleerimine, pöörlemissageduse regulaator, mootori poltide pöördemoment, ventiili reguleerimine, pihusti reguleerimine, veorihmade pingutamine jne) võib teha kasutusaja saavutamise katseplaani kaasatud masinatel või mootoritel kõige pikemate vaheaegade tagant, mida valmistaja soovitab omanikul teha (nt mitte vaheaegade tagant, mis on soovitatud põhjalikuks hoolduseks).

2.5.4.   Remont

2.5.4.1.   Kasutusaja saavutamise katseplaani käigus katsetamiseks valitud mootorisüsteemi osi parandatakse ainult juhul, kui osa lakkab toimimast või kui mootorisüsteemis tekib rike. Mootori, heitekontrollisüsteemi või kütusesüsteemi parandamine ei ole lubatud, välja arvatud punktis 2.5.4.2 sätestatud erandi korral.

2.5.4.2.   Kui mootor, heitekontrollisüsteem või kütusesüsteem ise lakkab kasutusaja saavutamise käigus toimimast, siis tunnistatakse kasutusaja saavutamine kehtetuks ja alustatakse uue mootorisüsteemiga uut kasutusaja saavutamise tsüklit, välja arvatud juhul, kui toimimast lakanud osad vahetatakse välja võrdväärsete osade vastu, mida kasutusaja saavutamiseks kasutatud sama palju tunde.

3.   IIIA, IIIB JA IV ETAPI MOOTORITE HEITE PÜSIMISAJA KONTROLLIMINE

3.1.   Tootjad kasutavad käesoleva punkti tabelis 1 sätestatud heite püsimisaegu.

Tabel 1

IIIA, IIIB ja IV etapi survesüüte mootorite heite püsimisaeg (tundides)

| Mootori liik (võimsusklass) | Heite püsimisaeg (tundides) |
| --- | --- |
| ≤ 37 kW
  (püsikiirusega mootorid) | 3 000 |
| ≤ 37 kW
  (muudetava kiirusega mootorid) | 5 000 |
| > 37 kW | 8 000 |
| Mootorid siseveekogude sõidukitel kasutamiseks | 10 000 |
| Mootorvagunite ja vedurite mootorid | 10 000” |

Mootori liik (võimsusklass)

Heite püsimisaeg (tundides)

≤ 37 kW

(püsikiirusega mootorid)

3 000

≤ 37 kW

(muudetava kiirusega mootorid)

5 000

> 37 kW

8 000

Mootorid siseveekogude sõidukitel kasutamiseks

10 000

Mootorvagunite ja vedurite mootorid

10 000”

| 3) | Lisatakse 6. ja 7. liide järgmises sõnastuses:„
  6. liide

  I, II, IIIA, IIIB ja IV etapi mootorite CO2-heidete määramine

  1.   Sissejuhatus

  1.1.   Käesolevas liites sätestatakse CO2-heidetest teavitamise normid ja katsemenetlused, mida rakendatakse I–IV etapis. Kui tootja otsustab käesoleva lisa punkti 1.2.1 kohaselt kasutada ÜRO EMK eeskirja 96 03-seeria muudatuste 4.B lisas kirjeldatud menetlust, siis kohaldatakse käesoleva lisa 7. liidet.
  2.   Üldised nõuded

  2.1.   CO2 heitkogused määratakse III lisa punktis 1.1 sätestatud katsetsükliga kooskõlas vastavalt III lisa punktiga 3 (NRSC) või punktiga 4 (NRTC kuumkäivitustsükkel). IIIB etapi puhul määratakse CO2 heitkogused kindlaks NRTC kuumkäivituskatsetsükliga.
  2.2.   Katse tulemused tuleb esitada tsükli keskmiste eriväärtustena ühikuga g/kWh.
  2.3.   Kui NRSC toimub tootja valikul ühe filtriga tehtava tsüklina (RMC), kohaldatakse kas viiteid käesolevas liites sätestatud NRTC-le või III lisa 7. liite nõudeid.
  3.   CO2 heitkoguste määramine

  3.1.   Toormõõtmine

  Käesolevat punkti kohaldatakse, kui CO2 mõõdetakse toores heitgaasis.
  3.1.1.   Mõõtmine
  Katsetatava mootori toores heitgaasis sisalduvat CO2 mõõdetakse mittelahutava infrapunatajuri (NDIR) abil vastavalt kas III lisa 1. liite punktile 1.4.3.2 (NRSC) või punktile 2.3.3.2. (NRTC).
  Mõõtesüsteem peab vastama III lisa 2. liite punkti 1.5 lineaarsusnõuetele.
  Mõõtesüsteem peab vastama kas III lisa 1. liite punktide 1.4.1 (NRSC) või 2.3.1 (NRTC) nõuetele.
  3.1.2.   Andmete hindamine
  Asjaomased andmed registreeritakse ja säilitatakse vastavalt III lisa punktile 3.7.4 (NRSC) või punktile 4.5.7.2 (NRTC).
  3.1.3.   Tsükli keskmise heitkoguse arvutamine
  Kuivas heitgaasis mõõtmise korral kohaldatakse kuiva/märja mõõtmise korrigeerimist vastavalt III lisa 3. liite punktile 1.3.2 (NRSC) või 2.1.2.2 (NRTC).
  NRSC puhul arvutatakse CO2 mass (g/h) iga üksiku režiimi jaoks vastavalt III lisa 3. liite punktile 1.3.4. Heitgaasi vool määratakse kindlaks vastavalt III lisa 1. liite punktidele 1.2.1–1.2.5.
  NRTC puhul arvutatakse CO2 mass (g/test) vastavalt III lisa 3. liite punktile 2.1.2.1. Heitgaasi vool määratakse kindlaks vastavalt III lisa 1. liite punktidele 2.2.3.
  3.2.   Lahjendatud mõõtmine

  Käesolevat punkti kohaldatakse, kui CO2 mõõdetakse lahjendatud heitgaasis.
  3.2.1.   Mõõtmine
  Katsetatava mootori lahjendatud heitgaasis sisalduvat CO2 mõõdetakse mittelahutava infrapunatajuri (NDIR) abil vastavalt III lisa 1. liite punktile 1.4.3.2 (NRSC) või punktile 2.3.3.2. (NRTC). Heitgaasi lahjendatakse filtreeritud ümbritseva õhu, sünteetilise õhu või lämmastikuga. Täisvoolusüsteemi voolumaht peab olema piisavalt suur, et täielikult kõrvaldada vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides.
  Mõõtesüsteem peab vastama III lisa 2. liite punkti 1.5 lineaarsusnõuetele.
  Mõõtesüsteem peab vastama III lisa 1. liite punkti 1.4.1 (NRSC) või punkti 2.3.1 (NRTC) nõuetele.
  3.2.2.   Andmete hindamine
  Asjaomased andmed registreeritakse ja säilitatakse vastavalt III lisa punktile 3.7.4 (NRSC) või punktile 4.5.7.2 (NRTC).
  3.2.3.   Tsükli keskmise heitkoguse arvutamine
  Kuivas heitgaasis mõõtmise korral kohaldatakse kuiva/märja mõõtmise korrigeerimist vastavalt III lisa 3. liite punktile 1.3.2 (NRSC) või punktile 2.1.2.2 (NRTC).
  NRSC puhul arvutatakse CO2 mass (g/h) iga üksiku režiimi jaoks vastavalt III lisa 3. liite punktile 1.3.4. Lahjendatud heitgaasi vool määratakse kindlaks vastavalt III lisa 1. liite punktile 1.2.6.
  NRTC puhul arvutatakse CO2 mass (g/test) vastavalt III lisa 3. liite punktile 2.2.3. Lahjendatud heitgaasi vool määratakse kindlaks vastavalt III lisa 3. liite punktile 2.2.1.
  Taustkorrigeerimist kohaldatakse vastavalt III lisa 3. liite punktile 2.2.3.1.1.
  3.3.   Eriheidete arvutamine

  3.3.1.   NRSC
  Eriheited e
  CO2 (g/kWh) arvutatakse järgmiselt:



  kus:



  ja






  CO2 mass,i | on üksiku režiimi CO2 mass (g/h) |
| --- | --- | --- |
| Pm,i | on üksiku režiimi mõõdetud võimsus (kW) |
| PAE,i | on üksiku režiimi abiseadmete võimsus (kW) |
| WF,i | on üksiku režiimi kaalutegur. |

3)

Lisatakse 6. ja 7. liide järgmises sõnastuses:

6. liide

I, II, IIIA, IIIB ja IV etapi mootorite CO2-heidete määramine

1.   Sissejuhatus

1.1.   Käesolevas liites sätestatakse CO2-heidetest teavitamise normid ja katsemenetlused, mida rakendatakse I–IV etapis. Kui tootja otsustab käesoleva lisa punkti 1.2.1 kohaselt kasutada ÜRO EMK eeskirja 96 03-seeria muudatuste 4.B lisas kirjeldatud menetlust, siis kohaldatakse käesoleva lisa 7. liidet.

2.   Üldised nõuded

2.1.   CO2 heitkogused määratakse III lisa punktis 1.1 sätestatud katsetsükliga kooskõlas vastavalt III lisa punktiga 3 (NRSC) või punktiga 4 (NRTC kuumkäivitustsükkel). IIIB etapi puhul määratakse CO2 heitkogused kindlaks NRTC kuumkäivituskatsetsükliga.

2.2.   Katse tulemused tuleb esitada tsükli keskmiste eriväärtustena ühikuga g/kWh.

2.3.   Kui NRSC toimub tootja valikul ühe filtriga tehtava tsüklina (RMC), kohaldatakse kas viiteid käesolevas liites sätestatud NRTC-le või III lisa 7. liite nõudeid.

3.   CO2 heitkoguste määramine

3.1.   Toormõõtmine

Käesolevat punkti kohaldatakse, kui CO2 mõõdetakse toores heitgaasis.

3.1.1.   Mõõtmine

Katsetatava mootori toores heitgaasis sisalduvat CO2 mõõdetakse mittelahutava infrapunatajuri (NDIR) abil vastavalt kas III lisa 1. liite punktile 1.4.3.2 (NRSC) või punktile 2.3.3.2. (NRTC).

Mõõtesüsteem peab vastama III lisa 2. liite punkti 1.5 lineaarsusnõuetele.

Mõõtesüsteem peab vastama kas III lisa 1. liite punktide 1.4.1 (NRSC) või 2.3.1 (NRTC) nõuetele.

3.1.2.   Andmete hindamine

Asjaomased andmed registreeritakse ja säilitatakse vastavalt III lisa punktile 3.7.4 (NRSC) või punktile 4.5.7.2 (NRTC).

3.1.3.   Tsükli keskmise heitkoguse arvutamine

Kuivas heitgaasis mõõtmise korral kohaldatakse kuiva/märja mõõtmise korrigeerimist vastavalt III lisa 3. liite punktile 1.3.2 (NRSC) või 2.1.2.2 (NRTC).

NRSC puhul arvutatakse CO2 mass (g/h) iga üksiku režiimi jaoks vastavalt III lisa 3. liite punktile 1.3.4. Heitgaasi vool määratakse kindlaks vastavalt III lisa 1. liite punktidele 1.2.1–1.2.5.

NRTC puhul arvutatakse CO2 mass (g/test) vastavalt III lisa 3. liite punktile 2.1.2.1. Heitgaasi vool määratakse kindlaks vastavalt III lisa 1. liite punktidele 2.2.3.

3.2.   Lahjendatud mõõtmine

Käesolevat punkti kohaldatakse, kui CO2 mõõdetakse lahjendatud heitgaasis.

3.2.1.   Mõõtmine

Katsetatava mootori lahjendatud heitgaasis sisalduvat CO2 mõõdetakse mittelahutava infrapunatajuri (NDIR) abil vastavalt III lisa 1. liite punktile 1.4.3.2 (NRSC) või punktile 2.3.3.2. (NRTC). Heitgaasi lahjendatakse filtreeritud ümbritseva õhu, sünteetilise õhu või lämmastikuga. Täisvoolusüsteemi voolumaht peab olema piisavalt suur, et täielikult kõrvaldada vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides.

Mõõtesüsteem peab vastama III lisa 2. liite punkti 1.5 lineaarsusnõuetele.

Mõõtesüsteem peab vastama III lisa 1. liite punkti 1.4.1 (NRSC) või punkti 2.3.1 (NRTC) nõuetele.

3.2.2.   Andmete hindamine

Asjaomased andmed registreeritakse ja säilitatakse vastavalt III lisa punktile 3.7.4 (NRSC) või punktile 4.5.7.2 (NRTC).

3.2.3.   Tsükli keskmise heitkoguse arvutamine

Kuivas heitgaasis mõõtmise korral kohaldatakse kuiva/märja mõõtmise korrigeerimist vastavalt III lisa 3. liite punktile 1.3.2 (NRSC) või punktile 2.1.2.2 (NRTC).

NRSC puhul arvutatakse CO2 mass (g/h) iga üksiku režiimi jaoks vastavalt III lisa 3. liite punktile 1.3.4. Lahjendatud heitgaasi vool määratakse kindlaks vastavalt III lisa 1. liite punktile 1.2.6.

NRTC puhul arvutatakse CO2 mass (g/test) vastavalt III lisa 3. liite punktile 2.2.3. Lahjendatud heitgaasi vool määratakse kindlaks vastavalt III lisa 3. liite punktile 2.2.1.

Taustkorrigeerimist kohaldatakse vastavalt III lisa 3. liite punktile 2.2.3.1.1.

3.3.   Eriheidete arvutamine

3.3.1.   NRSC

Eriheited e
  CO2 (g/kWh) arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

Formula

ja

CO2 mass,i

on üksiku režiimi CO2 mass (g/h)

Pm,i

on üksiku režiimi mõõdetud võimsus (kW)

PAE,i

on üksiku režiimi abiseadmete võimsus (kW)

WF,i

on üksiku režiimi kaalutegur.

3.3.2.   NRTC

CO2 eriheidete arvutamiseks vajalik tsükli töö määratakse kindlaks vastavalt III lisa punktile 4.6.2.

Eriheited e
  CO2 (g/kWh) arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| m
  CO2, hot | on NRTC kuumkäivitustsükli CO2 heitkogused (g) |
| --- | --- |
| W
  act, hot | on NRTC kuumkäivitustsükli tegelik töö (kWh). |

m
  CO2, hot

on NRTC kuumkäivitustsükli CO2 heitkogused (g)

W
  act, hot

on NRTC kuumkäivitustsükli tegelik töö (kWh).

7. liide

CO2 heitkoguste alternatiivne määramine

1.   Sissejuhatus

Kui tootja otsustab käesoleva lisa punkti 1.2.1 kohaselt kasutada ÜRO EMK eeskirja 96 03-seeria muudatuste 4.B lisas kirjeldatud menetlust, siis kohaldatakse CO2-heidetest aruandmiseks käesolevas liites ette nähtud sätteid ja katsemenetlusi.

2.   Üldised nõuded

2.1.   CO2 heitkogused määratakse kindlaks NRTC kuumkäivituskatsetsükliga vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punktile 7.8.3.

2.2.   Katse tulemused tuleb esitada tsükli keskmiste eriväärtustena ühikuga g/kWh.

3.   CO2 heitkoguste määramine

3.1.   Toormõõtmine

Käesolevat punkti kohaldatakse, kui CO2 mõõdetakse toores heitgaasis.

3.1.1.   Mõõtmine

Katsetatava mootori toores heitgaasis sisalduvat CO2 mõõdetakse mittelahutava infrapunatajuri abil vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punktile 9.4.6.

Mõõtesüsteem peab vastama ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punkti 8.1.4 lineaarsusnõuetele.

Mõõtesüsteem peab vastama ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punkti 8.1.9 nõuetele.

3.1.2.   Andmete hindamine

Asjakohased andmed registreeritakse ja neid säilitatakse kooskõlas ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punktiga 7.8.3.2.

3.1.3.   Tsükli keskmise heitkoguse arvutamine

Kuivas heitgaasis mõõtmise korral kohaldatakse kontsentratsiooni hetkeväärtuste suhtes enne edasisi arvutusi kuiva/märja mõõtmise korrigeerimist vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 8. liite punktile A.8.2.2 või 7. liite punktile A.7.3.2.

CO2 mass (g/test) arvutatakse ajalisse vastavusse viidud CO2 kontsentratsiooni hetkeväärtuse ja heitgaasivoo korrutamise teel, integreerides saadud tulemust kogu katsetsükli ulatuses kooskõlas ühega järgmistest:

| a) | ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 8. liite punkt A.8.2.1.2 ja punkt A.8.2.5, võttes CO2 u-väärtused tabelist A.8.1 või arvutades u-väärtused vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 8. liite punktile A.8.2.4.2; |
| --- | --- |

a)

ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 8. liite punkt A.8.2.1.2 ja punkt A.8.2.5, võttes CO2 u-väärtused tabelist A.8.1 või arvutades u-väärtused vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 8. liite punktile A.8.2.4.2;

| b) | ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 7. liite punkt A.7.3.1 ja punkt A.7.3.3. |
| --- | --- |

b)

ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 7. liite punkt A.7.3.1 ja punkt A.7.3.3.

3.2.   Lahjendatud mõõtmine

Käesolevat punkti kohaldatakse, kui CO2 mõõdetakse lahjendatud heitgaasis.

3.2.1.   Mõõtmine

Katsetatava mootori lahjendatud heitgaasis sisalduvat CO2 mõõdetakse mittelahutava infrapunatajuri abil vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punktile 9.4.6. Heitgaasi lahjendatakse filtreeritud ümbritseva õhu, sünteetilise õhu või lämmastikuga. Täisvoolusüsteemi voolumaht peab olema piisavalt suur, et täielikult kõrvaldada vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides.

Mõõtesüsteem peab vastama ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punkti 8.1.4 lineaarsusnõuetele.

Mõõtesüsteem peab vastama ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punkti 8.1.9 nõuetele.

3.2.2.   Andmete hindamine

Asjakohased andmed registreeritakse ja neid säilitatakse kooskõlas ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punktiga 7.8.3.2.

3.2.3.   Tsükli keskmise heitkoguse arvutamine

Kuivas heitgaasis mõõtmise korral kohaldatakse kontsentratsiooni hetkeväärtuste suhtes enne edasisi arvutusi kuiva/märja mõõtmise korrigeerimist vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 8. liite punktile A.8.3.2 või 7. liite punktile A.7.4.2.

CO2 mass (g/test) arvutatakse CO2 kontsentratsiooni ja lahjendatud heitgaasivoo korrutamise teel kooskõlas ühega järgmistest:

| a) | ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 8. liite punkt A.8.3.1 ja punkt A.8.3.4, võttes CO2 u-väärtused tabelist A.8.2 või arvutades u-väärtused vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 8. liite punktile A.8.3.3; |
| --- | --- |

a)

ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 8. liite punkt A.8.3.1 ja punkt A.8.3.4, võttes CO2 u-väärtused tabelist A.8.2 või arvutades u-väärtused vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 8. liite punktile A.8.3.3;

| b) | ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 7. liite punkt A.7.4.1 ja punkt A.7.4.3. |
| --- | --- |

b)

ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 7. liite punkt A.7.4.1 ja punkt A.7.4.3.

Taustkorrektsiooni kohaldatakse vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 8. liite punktile A.8.3.2.4 või punktile A.7.4.1.

3.3.   Pidurdamisest tingitud heitkogused

Pidurdamise CO2 heitkoguste arvutamiseks vajalik tsükli töö määratakse kindlaks kooskõlas ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punktiga 7.8.3.4.

Pidurdamisest tingitud heitkogused e
  CO2 (g/kWh) arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| mCO2, hot | on NRTC kuumkäivituskatse CO2 heitkogused (g) |
| --- | --- |
| Wact, hot | on NRTC kuumkäivitustsükli tegelik töö (kWh). |

mCO2, hot

on NRTC kuumkäivituskatse CO2 heitkogused (g)

Wact, hot

on NRTC kuumkäivitustsükli tegelik töö (kWh).

---

IV LISA

Direktiivi 97/68/EÜ VI lisasse lisatakse järgmine punkt 1.a:

| „1.a. | Käesolevat lisa kohaldatakse järgmiselt:






  a) | I, II, IIIA, IIIB ja IV etapi puhul kohaldatakse käesoleva lisa punkti 1 nõudeid; |
| --- | --- | --- |

„1.a.

Käesolevat lisa kohaldatakse järgmiselt:

a)

I, II, IIIA, IIIB ja IV etapi puhul kohaldatakse käesoleva lisa punkti 1 nõudeid;

| b) | kui tootja otsustab käesoleva lisa punkti 1.2.1 kohaselt kasutada ÜRO EMK eeskirja 96 03-seeria muudatuste 4.B lisas kirjeldatud menetlust, siis kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 9. liidet.” |
| --- | --- |

b)

kui tootja otsustab käesoleva lisa punkti 1.2.1 kohaselt kasutada ÜRO EMK eeskirja 96 03-seeria muudatuste 4.B lisas kirjeldatud menetlust, siis kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa 9. liidet.”

---

V LISA

Direktiivi 97/68/EÜ VII lisa 1. liide asendatakse järgmisega.

„1. liide

Survesüütemootorite katsearuande katsetulemused
   (1)

Teave katsemootori kohta

Mootori tüüp:. ...

Mootori identifitseerimisnumber:. ...

1.   Katsetamisega soetud teave:. ...

1.1.   Katsetamisel kasutatud etalonkütus

1.1.1.   Tsetaaniarv:. ...

1.1.2.   Väävlisisaldus:. ...

1.1.3.   Tihedus:. ...

1.2.   Määrdeaine

1.2.1.   Mark (margid):. ...

1.2.2.   Tüüp/tüübid:. ...

(Õli ja kütuse segu puhul märkida õli protsent segus)

1.3.   Mootoriga käitatavad lisaseadmed (olemasolu korral)

1.3.1.   Loetelu ja identifitseerimisandmed: ...

1.3.2.   Näidatud pöörlemiskiirusel kasutatud võimsus (tootja andmed):

| | Kasutatud võimsus PAE (kW) mootori mitmesugustel pöörlemiskiirustel, (2)
   (3) võttes arvesse käesoleva lisa 3. liidet |
| --- | --- |
| Varustus | Vahepealne pöörlemiskiirus:
  (vajaduse korral) | Suurim pöörlemiskiirus
  (kui see erineb nimikiirusest) | Nimikiirus (4) |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Kokku: | | | |

Kasutatud võimsus PAE (kW) mootori mitmesugustel pöörlemiskiirustel, (2)
   (3) võttes arvesse käesoleva lisa 3. liidet

Varustus

Vahepealne pöörlemiskiirus:

(vajaduse korral)

Suurim pöörlemiskiirus

(kui see erineb nimikiirusest)

Nimikiirus (4)

Kokku:

1.4.   Mootori jõudlus

1.4.1.   Mootori pöörlemiskiirused:

Pöörlemiskiirus tühikäigul: ... min–1

Vahepealne kiirus: ... min–1

Maksimumvõimsus: ... min–1

Nimikiirus (5) ... min–1

1.4.2.   Mootori võimsus (6)

| | Võimsuse seadistus (kW) mootori mitmesugustel pöörlemiskiirustel |
| --- | --- |
| Tingimus | Vahepealne pöörlemiskiirus:
  (vajaduse korral) | Suurim pöörlemiskiirus
  (kui see erineb nimikiirusest) | Nimikiirus (7) |
| Suurim võimsus, mis on mõõdetud konkreetsel katsekiirusel (PM) (kW) (a) | | | |
| Mootori aetavate seadmete koguenergiatarve vastavalt käesoleva liite punktile 1.3.2, võttes arvesse 3. liidet (kW) (b) | | | |
| Mootori nimivõimsus, nagu see on määratletud I lisa punktis 2.4 (kW) (c) | | | |
| | | | |

Võimsuse seadistus (kW) mootori mitmesugustel pöörlemiskiirustel

Tingimus

Vahepealne pöörlemiskiirus:

(vajaduse korral)

Suurim pöörlemiskiirus

(kui see erineb nimikiirusest)

Nimikiirus (7)

Suurim võimsus, mis on mõõdetud konkreetsel katsekiirusel (PM) (kW) (a)

Mootori aetavate seadmete koguenergiatarve vastavalt käesoleva liite punktile 1.3.2, võttes arvesse 3. liidet (kW) (b)

Mootori nimivõimsus, nagu see on määratletud I lisa punktis 2.4 (kW) (c)

Formula

2.   NRSC katse läbiviimisega soetud teave:

2.1.   Dünamomeetri seadistus (kW)

| | Dünamomeetri seadistus (kW) mootori mitmesugustel pöörlemiskiirustel |
| --- | --- |
| Koormuse protsent | Vahepealne pöörlemiskiirus:
  (vajaduse korral) | 63 %
  (vajaduse korral) | 80 %
  (vajaduse korral) | 91 %
  (vajaduse korral) | Nimikiirus (8) |
| 10
  (vajaduse korral) | | | | | |
| 25
  (vajaduse korral) | | | | | |
| 50 | | | | | |
| 75
  (vajaduse korral) | | | | | |
| 100 | | | | | |

Dünamomeetri seadistus (kW) mootori mitmesugustel pöörlemiskiirustel

Koormuse protsent

Vahepealne pöörlemiskiirus:

(vajaduse korral)

63 %

(vajaduse korral)

80 %

(vajaduse korral)

91 %

(vajaduse korral)

Nimikiirus (8)

10

(vajaduse korral)

25

(vajaduse korral)

50

75

(vajaduse korral)

100

2.2.   Mootori/algmootori (9) heitetulemused

Halvendustegur: arvutatud / kindlaks määratud (9)

Täpsustada järgmises tabelis halvendusteguri väärtused ja heitkogused (9):

| Maanteevälise püsitsükli katse (NRSC katse) |
| --- |
| Halvendustegur
  mult/ad3 | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | |
| | | | | |
| Heitkogused | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) | CO2

  (g/kWh) |
| Katse tulemus | | | | | | |
| Lõplik katsetulemus koos halvendusteguriga | | | | | | |

Maanteevälise püsitsükli katse (NRSC katse)

Halvendustegur

mult/ad3

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Heitkogused

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

CO2

(g/kWh)

Katse tulemus

Lõplik katsetulemus koos halvendusteguriga

| Täiendavad kontrollipiirkonna katsepunktid (vajaduse korral) |
| --- |
| Heitkogused katsepunktis | Mootori pöörlemiskiirus | Koormus
  (%) | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) |
| Katsetulemus 1 | | | | | | |
| Katsetulemus 2 | | | | | | |
| Katsetulemus 3 | | | | | | |

Täiendavad kontrollipiirkonna katsepunktid (vajaduse korral)

Heitkogused katsepunktis

Mootori pöörlemiskiirus

Koormus

(%)

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

Katsetulemus 1

Katsetulemus 2

Katsetulemus 3

2.3.   NRSC katse puhul kasutatud valimisüsteem:

2.3.1.   Gaasilised heited: (10). ...

2.3.2.   PM (10):. ...

2.3.2.1.   Meetod: (11) ühefiltri-/mitmefiltrimeetod

3.   NRTC katse läbiviimisega soetud teave (vajaduse korral):

3.1.   Mootori/algmootori heitetulemused (11)

Halvendustegur: arvutatud / kindlaks määratud (12)

Täpsustada järgmises tabelis halvendusteguri väärtused ja heitkogused (12):

IV etapi mootorite puhul võib esitada regeneratsiooniga seotud andmed.

| Maanteevälise siirdetsükli katse (NRTC katse) |
| --- |
| Halvendustegur
  mult/ad (12) | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | |
| | | | | |
| Heitkogused | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) |
| Külmkäivitus | | | | | |
| Heitkogused | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) | CO2

  (g/kWh) |
| Kuumkäivitus ilma regenereerimiseta | | | | | | |
| Kuumkäivitus koos regenereerimisega (12) | | | | | | |
| kr,u
  (mult/ad) (12)

  kr,d
  (mult/ad) (12) | | | | | |
| Kaalutud katsetulemus | | | | | |
| Lõplik katsetulemus koos halvendusteguriga | | | | | |

Maanteevälise siirdetsükli katse (NRTC katse)

Halvendustegur

mult/ad (12)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Heitkogused

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

Külmkäivitus

Heitkogused

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

CO2

(g/kWh)

Kuumkäivitus ilma regenereerimiseta

Kuumkäivitus koos regenereerimisega (12)

kr,u

(mult/ad) (12)

kr,d

(mult/ad) (12)

Kaalutud katsetulemus

Lõplik katsetulemus koos halvendusteguriga

Tsükli töö kuumkäivituse puhul ilma regenereerimiseta kWh

3.2.   NRTC katse puhul kasutatud valimisüsteem:

Gaasilised heited: (13). ...

PM (13): ...

Meetod (14): ühefiltri-/mitmefiltrimeetod

---

(1)  Mitme algmootori puhul tuleb järgmised andmed esitada iga mootori kohta.

1

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

2

(3)  Ei või ületada 10 % katsel mõõdetud võimsusest.

3

(4)  Sisestage pöörlemiskiirus, mis vastab 100 %-le normaliseeritud kiirusest, kui NRSC katses kasutatakse seda kiirust.

4

(5)  Sisestage pöörlemiskiirus, mis vastab 100 %-le normaliseeritud kiirusest, kui NRSC katses kasutatakse seda kiirust.

5

(6)  Korrigeerimata võimsus, mis on mõõdetud I lisa punkti 2.4 kohaselt.

6

(7)  Asendage väärtustega mootori pöörlemiskiirusel, mis vastab 100 %-le normaliseeritud kiirusest, kui NRSC katses kasutatakse seda kiirust.

7

(8)  Asendage väärtustega mootori pöörlemiskiirusel, mis vastab 100 %-le normaliseeritud kiirusest, kui NRSC katses kasutatakse seda kiirust.

8

(9)  Mittevajalik maha tõmmata.

9

(10)  Märkige vajaduse korral kasutatud süsteemi joonise number, nagu see on määratletud VI lisa punktis 1 või ÜRO EMK eeskirja nr 96 03- seeria muudatuste 4.B lisa punktis 9.

10

(11)  Mittevajalik maha tõmmata.

11

(12)  Mittevajalik maha tõmmata.

12

(13)  Märkige vajaduse korral kasutatud süsteemi joonise number, nagu see on määratletud VI lisa punktis 1 või ÜRO EMK eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste 4.B lisa punktis 9.

13

(14)  Mittevajalik maha tõmmata.”

14

---

VI LISA

„XI LISA

TÜÜBIKINNITUSE SAANUD MOOTORITE ANDMELEHT

1.   Sädesüütemootorid

Image

| Esitatud mootori tüübikinnitus | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tüübikinnitusnumber | | | | |
| Heakskiitmise kuupäev | | | | |
| Tootja nimi | | | | |
| Mootori tüüp/-tüüpkond | | | | |
| Mootori kirjeldus | Üldandmed (1) | | | | |
| Jahutusvahend (1) | | | | |
| Silindrite arv | | | | |
| Töömaht (cm3) | | | | |
| Järeltöötluse tüüp (2) | | | | |
| Nominaalne pöörlemiskiirus (min–1) | | | | |
| Nimivõimsus (kW) | | | | |
| Heitkogused (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| PM | | | | |

Esitatud mootori tüübikinnitus

1

2

3

4

Tüübikinnitusnumber

Heakskiitmise kuupäev

Tootja nimi

Mootori tüüp/-tüüpkond

Mootori kirjeldus

Üldandmed (1)

Jahutusvahend (1)

Silindrite arv

Töömaht (cm3)

Järeltöötluse tüüp (2)

Nominaalne pöörlemiskiirus (min–1)

Nimivõimsus (kW)

Heitkogused (g/kWh)

CO

HC

NOx

PM

2.   Survesüütemootorid
   (3)
   (4)

Image

2.1.   Mootori üldandmed

| Esitatud mootori tüübikinnitus | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tüübikinnitusnumber | | | | |
| Heakskiitmise kuupäev | | | | |
| Tootja nimi | | | | |
| Mootori tüüp/-tüüpkond | | | | |
| Mootori kirjeldus | Üldteave (5) | | | | |
| Jahutusvahend (6) | | | | |
| Silindrite arv | | | | |
| Töömaht (cm3) | | | | |
| Järeltöötluse tüüp (7) | | | | |
| Nominaalne pöörlemiskiirus (min–1) | | | | |
| Suurimale võimsusele vastav pöörlemiskiirus (min–1) | | | | |
| Nimivõimsus (kW) | | | | |
| Suurim kasulik võimsus (kW) | | | | |

Esitatud mootori tüübikinnitus

1

2

3

4

Tüübikinnitusnumber

Heakskiitmise kuupäev

Tootja nimi

Mootori tüüp/-tüüpkond

Mootori kirjeldus

Üldteave (5)

Jahutusvahend (6)

Silindrite arv

Töömaht (cm3)

Järeltöötluse tüüp (7)

Nominaalne pöörlemiskiirus (min–1)

Suurimale võimsusele vastav pöörlemiskiirus (min–1)

Nimivõimsus (kW)

Suurim kasulik võimsus (kW)

2.2.   Lõplik heitkogus

| Esitatud mootori tüübikinnitus | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NRSC lõplik katsetulemus koos halvendusteguriga (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRSC CO2 (g/kWh) | | | | |
| NRTC lõplik katsetulemus koos halvendusteguriga (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRTC kuumkäivituse CO2 (g/kWh) | | | | |
| NRTC kuumkäivitustsükli töö (kWh) | | | | |

Esitatud mootori tüübikinnitus

1

2

3

4

NRSC lõplik katsetulemus koos halvendusteguriga (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRSC CO2 (g/kWh)

NRTC lõplik katsetulemus koos halvendusteguriga (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRTC kuumkäivituse CO2 (g/kWh)

NRTC kuumkäivitustsükli töö (kWh)

2.3.   NRSC halvendustegurid ja heitkoguste katse tulemused

| Esitatud mootori tüübikinnitus | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Halvendustegur mult/ad (8) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRSC lõplik katsetulemus ilma halvendustegurita (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |

Esitatud mootori tüübikinnitus

1

2

3

4

Halvendustegur mult/ad (8)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRSC lõplik katsetulemus ilma halvendustegurita (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

2.4.   NRTC halvendustegurid ja heitkoguste katse tulemused

| Esitatud mootori tüübikinnitus | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Halvendustegur mult/ad (9) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRTC külmkäivituskatse tulemus ilma halvendustegurita (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRTC kuumkäivituskatse tulemus ilma halvendustegurita (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |

Esitatud mootori tüübikinnitus

1

2

3

4

Halvendustegur mult/ad (9)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRTC külmkäivituskatse tulemus ilma halvendustegurita (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRTC kuumkäivituskatse tulemus ilma halvendustegurita (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

2.5.   NRTC kuumkäivituskatse heitkoguste tulemus

IV etapi mootorite puhul võib esitada regeneratsiooniga seotud andmed.

| Esitatud mootori tüübikinnitus | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC kuumkäivitus ilma regenereerimiseta (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRTC kuumkäivitus koos regenereerimisega (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM” | | | | |

Esitatud mootori tüübikinnitus

1

2

3

4

NRTC kuumkäivitus ilma regenereerimiseta (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRTC kuumkäivitus koos regenereerimisega (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM”

---

(1)  Vedelik või õhk.

1

(2)  Lühendage: CAT = katalüsaator, PT = tahkete osakeste püüdur, SCR = valikuline katalüütiline redutseerimine.

2

(3)  Täitke kõik lahtrid, mis puudutavad seda mootoritüüpi/-tüüpkonda.

3

(4)  Mootoritüüpkonna puhul märkige üksikasjad algmootori kohta.

4

(5)  Lühendage: DI = otsesissepritse, PC = eelkambriga/keeriskambriga, NA = ülelaadeta, TC = turboülelaaduriga, TCA = turboülelaaduriga koos vahejahutusega, EGR = heitgaasitagastus. Näited: PC NA, DI TCA EGR.

5

(6)  Vedelik või õhk.

6

(7)  Lühendage: DOC = diisli oksüdatsioonikatalüsaator, PT = tahkete osakeste püüdur, SCR = valikuline katalüütiline redutseerimine.

7

(8)  Mittevajalik maha tõmmata.

8

(9)  Mittevajalik maha tõmmata.

9

---

VII LISA

„XII LISA

ALTERNATIIVSETE TÜÜBIKINNITUSTE TUNNUSTAMINE

| 1. | Järgmisi tüübikinnitusi ja olemasolu korral nende märke peetakse artikli 9 lõikes 2 määratletud A-, B- ja C-kategooria mootorite korral samaväärseteks käesoleva direktiivi kohaselt antud kinnitusega:






  1.1. | direktiivi 2000/25/EÜ kohased tüübikinnitused; |
| --- | --- | --- |

1.

Järgmisi tüübikinnitusi ja olemasolu korral nende märke peetakse artikli 9 lõikes 2 määratletud A-, B- ja C-kategooria mootorite korral samaväärseteks käesoleva direktiivi kohaselt antud kinnitusega:

1.1.

direktiivi 2000/25/EÜ kohased tüübikinnitused;

| 1.2. | direktiivi 88/77/EMÜ kohased tüübikinnitused, mis vastavad direktiivi 88/77/EMÜ artiklis 2 ja I lisa punktis 6.2.1 või ÜRO EMK eeskirja nr 49 02-seeria muudatuste parandustes I/2 A- või B-etapi jaoks ette nähtud nõuetele; |
| --- | --- |

1.2.

direktiivi 88/77/EMÜ kohased tüübikinnitused, mis vastavad direktiivi 88/77/EMÜ artiklis 2 ja I lisa punktis 6.2.1 või ÜRO EMK eeskirja nr 49 02-seeria muudatuste parandustes I/2 A- või B-etapi jaoks ette nähtud nõuetele;

| 1.3. | ÜRO EMK eeskirja nr 96 kohased tüübikinnitused. |
| --- | --- |

1.3.

ÜRO EMK eeskirja nr 96 kohased tüübikinnitused.

| 2. | Artikli 9 lõikes 3 määratletud D-, E-, F- ja G-kategooria (II etapi) mootorite puhul peetakse järgmisi tüübikinnitusi ja olemasolu korral nende märke samaväärseteks käesoleva direktiivi kohaselt antud kinnitusega:






  2.1. | direktiiv 2000/25/EÜ, II etapi tüübikinnitused; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 9 lõikes 3 määratletud D-, E-, F- ja G-kategooria (II etapi) mootorite puhul peetakse järgmisi tüübikinnitusi ja olemasolu korral nende märke samaväärseteks käesoleva direktiivi kohaselt antud kinnitusega:

2.1.

direktiiv 2000/25/EÜ, II etapi tüübikinnitused;

| 2.2. | tüübikinnitused, mis vastavad direktiivile 88/77/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 99/96/EÜ, ja mis vastavad nimetatud direktiivi artiklis 2 ja I lisa punktis 6.2.1 ette nähtud etappide A, B1, B2 või C nõuetele; |
| --- | --- |

2.2.

tüübikinnitused, mis vastavad direktiivile 88/77/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 99/96/EÜ, ja mis vastavad nimetatud direktiivi artiklis 2 ja I lisa punktis 6.2.1 ette nähtud etappide A, B1, B2 või C nõuetele;

| 2.3. | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 03-seeria muudatuste kohased tüübikinnitused; |
| --- | --- |

2.3.

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 03-seeria muudatuste kohased tüübikinnitused;

| 2.4. | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 96 etappide D, E, F ja G tüübikinnitused vastavalt eeskirja nr 96 01-seeria muudatuste punktile 5.2.1. |
| --- | --- |

2.4.

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 96 etappide D, E, F ja G tüübikinnitused vastavalt eeskirja nr 96 01-seeria muudatuste punktile 5.2.1.

| 3. | Artikli 9 lõikes 3a ja lõikes 3b määratletud H-, I-, J- ja K-kategooria (IIIA etapi) mootorite puhul peetakse järgmisi tüübikinnitusi ja olemasolu korral nende märke samaväärseteks käesoleva direktiivi kohase kinnitusega:






  3.1. | tüübikinnitused, mis vastavad direktiivile 2005/55/EÜ, mida on muudetud direktiividega 2005/78/EÜ ja 2006/51/EÜ, ning mis vastavad nimetatud direktiivi artiklis 2 ja I lisa punktis 6.2.1 ette nähtud etapi B1, B2 või C nõuetele; |
| --- | --- | --- |

3.

Artikli 9 lõikes 3a ja lõikes 3b määratletud H-, I-, J- ja K-kategooria (IIIA etapi) mootorite puhul peetakse järgmisi tüübikinnitusi ja olemasolu korral nende märke samaväärseteks käesoleva direktiivi kohase kinnitusega:

3.1.

tüübikinnitused, mis vastavad direktiivile 2005/55/EÜ, mida on muudetud direktiividega 2005/78/EÜ ja 2006/51/EÜ, ning mis vastavad nimetatud direktiivi artiklis 2 ja I lisa punktis 6.2.1 ette nähtud etapi B1, B2 või C nõuetele;

| 3.2. | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 05-seeria muudatuste kohased tüübikinnitused, mis vastavad nimetatud eeskirja punktis 5.2 sätestatud etappidele B1, B2 ja C; |
| --- | --- |

3.2.

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 05-seeria muudatuste kohased tüübikinnitused, mis vastavad nimetatud eeskirja punktis 5.2 sätestatud etappidele B1, B2 ja C;

| 3.3. | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 96 etappide H, I, J ja K tüübikinnitused vastavalt eeskirja nr 96 02-seeria muudatuste punktile 5.2.1. |
| --- | --- |

3.3.

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 96 etappide H, I, J ja K tüübikinnitused vastavalt eeskirja nr 96 02-seeria muudatuste punktile 5.2.1.

| 4. | Artikli 9 lõikes 3c määratletud L-, M-, N- ja P-kategooria (IIIB etapi) mootorite puhul peetakse järgmisi tüübikinnitusi ja olemasolu korral nende märke samaväärseteks käesoleva direktiivi kohase kinnitusega:






  4.1. | tüübikinnitused, mis vastavad direktiivile 2005/55/EÜ, mida on muudetud direktiividega 2005/78/EÜ ja 2006/51/EÜ, ning mis vastavad nimetatud direktiivi artiklis 2 ja I lisa punktis 6.2.1 ette nähtud etapi B2 või C nõuetele; |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 9 lõikes 3c määratletud L-, M-, N- ja P-kategooria (IIIB etapi) mootorite puhul peetakse järgmisi tüübikinnitusi ja olemasolu korral nende märke samaväärseteks käesoleva direktiivi kohase kinnitusega:

4.1.

tüübikinnitused, mis vastavad direktiivile 2005/55/EÜ, mida on muudetud direktiividega 2005/78/EÜ ja 2006/51/EÜ, ning mis vastavad nimetatud direktiivi artiklis 2 ja I lisa punktis 6.2.1 ette nähtud etapi B2 või C nõuetele;

| 4.2. | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 05-seeria muudatuste kohased tüübikinnitused, mis vastavad nimetatud eeskirja punktis 5.2 sätestatud etappidele B2 ja C; |
| --- | --- |

4.2.

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 05-seeria muudatuste kohased tüübikinnitused, mis vastavad nimetatud eeskirja punktis 5.2 sätestatud etappidele B2 ja C;

| 4.3. | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 96 etappide L, M, N ja P tüübikinnitused vastavalt eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste punktile 5.2.1. |
| --- | --- |

4.3.

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 96 etappide L, M, N ja P tüübikinnitused vastavalt eeskirja nr 96 03-seeria muudatuste punktile 5.2.1.

| 5. | Artikli 9 lõikes 3d määratletud Q- ja R-kategooria (IV etapi) mootorite puhul peetakse järgmisi tüübikinnitusi ja olemasolu korral nende märke samaväärseteks käesoleva direktiivi kohase kinnitusega:






  5.1. | määruse (EÜ) nr 595/2009 ja selle rakendusmeetmete kohased tüübikinnitused, kui tehniline teenistus on kinnitanud, et mootor vastab käesoleva direktiivi I lisa punkti 8.5 nõuetele; |
| --- | --- | --- |

5.

Artikli 9 lõikes 3d määratletud Q- ja R-kategooria (IV etapi) mootorite puhul peetakse järgmisi tüübikinnitusi ja olemasolu korral nende märke samaväärseteks käesoleva direktiivi kohase kinnitusega:

5.1.

määruse (EÜ) nr 595/2009 ja selle rakendusmeetmete kohased tüübikinnitused, kui tehniline teenistus on kinnitanud, et mootor vastab käesoleva direktiivi I lisa punkti 8.5 nõuetele;

| 5.2. | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 06-seeria muudatuste kohased tüübikinnitused, kui tehniline teenistus on kinnitanud, et mootor vastab käesoleva direktiivi I lisa punkti 8.5 nõuetele.” |
| --- | --- |

5.2.

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 06-seeria muudatuste kohased tüübikinnitused, kui tehniline teenistus on kinnitanud, et mootor vastab käesoleva direktiivi I lisa punkti 8.5 nõuetele.”

---