# Uradni list L 318/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.318.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 318 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5515. november 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.318.slv

Uradni list

Evropske unije

L 318

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5515. november 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1067/2012 z dne 14. novembra 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1068/2012 z dne 30. oktobra 2012 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Aceituna Aloreña de Málaga (ZOP)) | 3 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1069/2012 z dne 31. oktobra 2012 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Newmarket Sausage (ZGO)) | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1070/2012 z dne 14. novembra 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 2535/2001 glede nekvotnega preferencialnega uvoza mleka in mlečnih izdelkov in kvote za uvoz mlečnih izdelkov s poreklom iz Republike Moldavije | 7 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1071/2012 z dne 14. novembra 2012 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske | 10 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1072/2012 z dne 14. novembra 2012 o uvedbi začasne protidampinške dajatve za uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 28 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1073/2012 z dne 14. novembra 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 66 |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/701/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. novembra 2012 o spremembi Odločbe 2008/185/ES glede vključitve Irske, Severne Irske in italijanske pokrajine Bolzano na seznam držav članic ali njihovih regij, prostih bolezni Aujeszkega
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 7976)

   (
  1
  ) | 68 |
| | | 2012/702/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. novembra 2012 o spremembi Odločbe 2008/855/ES glede odpošiljanja nekaterih vrst mesa in mesnih izdelkov iz zadevnih držav članic z območji iz dela III Priloge k navedeni odločbi v druge države članice
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 7977)

   (
  1
  ) | 71 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 1067/2012 z dne 14. novembra 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1068/2012 z dne 30. oktobra 2012 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Aceituna Aloreña de Málaga (ZOP))

3

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1069/2012 z dne 31. oktobra 2012 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Newmarket Sausage (ZGO))

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1070/2012 z dne 14. novembra 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 2535/2001 glede nekvotnega preferencialnega uvoza mleka in mlečnih izdelkov in kvote za uvoz mlečnih izdelkov s poreklom iz Republike Moldavije

7

*

Uredba Komisije (EU) št. 1071/2012 z dne 14. novembra 2012 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske

10

*

Uredba Komisije (EU) št. 1072/2012 z dne 14. novembra 2012 o uvedbi začasne protidampinške dajatve za uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

28

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1073/2012 z dne 14. novembra 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

66

SKLEPI

2012/701/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. novembra 2012 o spremembi Odločbe 2008/185/ES glede vključitve Irske, Severne Irske in italijanske pokrajine Bolzano na seznam držav članic ali njihovih regij, prostih bolezni Aujeszkega
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 7976)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 7976)

1

68

2012/702/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. novembra 2012 o spremembi Odločbe 2008/855/ES glede odpošiljanja nekaterih vrst mesa in mesnih izdelkov iz zadevnih držav članic z območji iz dela III Priloge k navedeni odločbi v druge države članice
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 7977)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 7977)

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 15.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 318/1

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1067/2012

z dne 14. novembra 2012

o spremembi Uredbe (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/413/SZVP z dne 26. julija 2010 o omejevalnih ukrepih proti Iranu (1),

ob upoštevanju skupnega predloga Visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 267/2012 (2) uveljavlja ukrepe iz Sklepa 2010/413/SZVP. Navedena uredba določa, da se med drugim zamrznejo vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo osebe, subjekti ali organi, navedeni v prilogah VIII in IX k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 267/2012 (2) uveljavlja ukrepe iz Sklepa 2010/413/SZVP. Navedena uredba določa, da se med drugim zamrznejo vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo osebe, subjekti ali organi, navedeni v prilogah VIII in IX k Uredbi.

| (2) | Sklep Sveta 2012/635/SZVP (3) določa izjemo pri omejevalnih ukrepih, da se zaščiti varnost preskrbe z energijo v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Sklep Sveta 2012/635/SZVP (3) določa izjemo pri omejevalnih ukrepih, da se zaščiti varnost preskrbe z energijo v Uniji.

| (3) | Navedena izjema spada na področje uporabe Pogodbe, zato je za njegovo izvajanje potreben regulativni ukrep na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Navedena izjema spada na področje uporabe Pogodbe, zato je za njegovo izvajanje potreben regulativni ukrep na ravni Unije.

| (4) | Uredbo (EU) št. 267/2012 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU) št. 267/2012 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti.

| (5) | Da se zagotovi, da so ukrepi iz te uredbe učinkoviti, bi Uredba morala začeti veljati dan po objavi – |
| --- | --- |

(5)

Da se zagotovi, da so ukrepi iz te uredbe učinkoviti, bi Uredba morala začeti veljati dan po objavi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Uredbo (EU) št. 267/2012 se vstavi naslednji člen:

„Člen 28a

Prepovedi iz člena 23(2) in (3) se ne uporabljajo za dejanja in transakcije, ki se izvršijo v zvezi s subjekti iz Priloge IX:

| (a) | ki so nosilci pravic, ki izhajajo iz prvotne dodelitve pogodbe o delitvi proizvodnje iz člena 39 pred 27. oktobrom 2010 s strani neodvisne vlade, ki ni iranska, če so takšna dejanja in transakcije povezani s sodelovanjem navedenih subjektov v pogodbi; |
| --- | --- |

(a)

ki so nosilci pravic, ki izhajajo iz prvotne dodelitve pogodbe o delitvi proizvodnje iz člena 39 pred 27. oktobrom 2010 s strani neodvisne vlade, ki ni iranska, če so takšna dejanja in transakcije povezani s sodelovanjem navedenih subjektov v pogodbi;

| (b) | če je to potrebno, da se do 31. decembra 2014 izvršijo obveznosti, ki izhajajo iz pogodb, navedenih v točki (b) člena 12(1), pod pogojem, da so bili ta dejanja in transakcije za posamezni primer s strani zadevnega pristojnega organa vnaprej odobreni in je zadevna država članica obvestila druge države članice in Komisijo o nameri izdaje odobritve.“ |
| --- | --- |

(b)

če je to potrebno, da se do 31. decembra 2014 izvršijo obveznosti, ki izhajajo iz pogodb, navedenih v točki (b) člena 12(1), pod pogojem, da so bili ta dejanja in transakcije za posamezni primer s strani zadevnega pristojnega organa vnaprej odobreni in je zadevna država članica obvestila druge države članice in Komisijo o nameri izdaje odobritve.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. novembra 2012

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  UL L 195, 27.7.2010, str. 39.

1

(2)  UL L 88, 24.3.2012, str. 1.

2

(3)  UL L 282, 16.10.2012. str. 58.

3

---

| 15.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 318/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 318/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1068/2012

z dne 30. oktobra 2012

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Aceituna Aloreña de Málaga (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) in zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Španije za registracijo imena „Aceituna Aloreña de Málaga“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Španije za registracijo imena „Aceituna Aloreña de Málaga“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. oktobra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 69, 7.3.2012, str. 10.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.6   Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ŠPANIJA

Aceituna Aloreña de Málaga (ZOP)

---

| 15.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 318/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 318/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1069/2012

z dne 31. oktobra 2012

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Newmarket Sausage (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Združenega kraljestva za registracijo imena „Newmarket Sausage“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Združenega kraljestva za registracijo imena „Newmarket Sausage“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. oktobra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 69, 7.3.2012, str. 15.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.2   Mesni proizvodi

ZDRUŽENO KRALJESTVO

Newmarket Sausage (ZGO)

---

| 15.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 318/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 318/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1070/2012

z dne 14. novembra 2012

o spremembi Uredbe (ES) št. 2535/2001 glede nekvotnega preferencialnega uvoza mleka in mlečnih izdelkov in kvote za uvoz mlečnih izdelkov s poreklom iz Republike Moldavije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1), zlasti člena 144(1) in člena 148(c) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Poglavje I naslova 2 Uredbe Komisije (ES) št. 2535/2001 z dne 14. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede uvoznega režima za mleko in mlečne proizvode ter o odprtju tarifnih kvot (2) se uporablja za uvozno kvoto št. 09.4210, ki je določena z Uredbo Sveta (ES) št. 55/2008 (3) in dodeljena Republiki Moldaviji do leta 2012. Uredba (EU) št. 581/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4) uporabo Uredbe (ES) št. 55/2008 podaljšuje do konca leta 2015. Zato je primerno, da Uredba (ES) št. 2535/2001 upošteva podaljšanje trajanja kvote št. 09.4210. |
| --- | --- |

(1)

Poglavje I naslova 2 Uredbe Komisije (ES) št. 2535/2001 z dne 14. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede uvoznega režima za mleko in mlečne proizvode ter o odprtju tarifnih kvot (2) se uporablja za uvozno kvoto št. 09.4210, ki je določena z Uredbo Sveta (ES) št. 55/2008 (3) in dodeljena Republiki Moldaviji do leta 2012. Uredba (EU) št. 581/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4) uporabo Uredbe (ES) št. 55/2008 podaljšuje do konca leta 2015. Zato je primerno, da Uredba (ES) št. 2535/2001 upošteva podaljšanje trajanja kvote št. 09.4210.

| (2) | V poglavju II naslova 2 Uredbe (ES) št. 2535/2001 so določena pravila v zvezi s preferencialnim nekontingentiranim uvozom na podlagi posebnih sporazumov in aktov. Za pravilno upravljanje uvoza je primerno, da se navedena pravila uporabljajo tudi za vse druge preferencialne nekontingentirane uvoze, ki so zajeti v členu 2 navedene uredbe. Poleg tega je zaradi jasnosti in preglednosti primerno, da navedena pravila vključujejo obveznost določitve preferencialne uvozne dajatve v polju 24 zahtevkov za izdajo dovoljenj in dovoljenj. |
| --- | --- |

(2)

V poglavju II naslova 2 Uredbe (ES) št. 2535/2001 so določena pravila v zvezi s preferencialnim nekontingentiranim uvozom na podlagi posebnih sporazumov in aktov. Za pravilno upravljanje uvoza je primerno, da se navedena pravila uporabljajo tudi za vse druge preferencialne nekontingentirane uvoze, ki so zajeti v členu 2 navedene uredbe. Poleg tega je zaradi jasnosti in preglednosti primerno, da navedena pravila vključujejo obveznost določitve preferencialne uvozne dajatve v polju 24 zahtevkov za izdajo dovoljenj in dovoljenj.

| (3) | Uredbo (ES) št. 2535/2001 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 2535/2001 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 2535/2001 se spremeni:

| (1) | Poglavje II naslova 2 se nadomesti z naslednjim:
  „POGLAVJE II


  Nekvotni uvoz samo na podlagi uvoznega dovoljenja

  Člen 20
  1.   To poglavje se uporablja za:






  (a) | preferencialni uvoz, za katerega ne veljajo kvote, iz:






  (i) | Priloge I k Protokolu 1 Sklepa št. 1/98 Pridružitvenega sveta ES-Turčija; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Poglavje II naslova 2 se nadomesti z naslednjim:

„POGLAVJE II

Nekvotni uvoz samo na podlagi uvoznega dovoljenja

Člen 20

1.   To poglavje se uporablja za:

(a)

preferencialni uvoz, za katerega ne veljajo kvote, iz:

(i)

Priloge I k Protokolu 1 Sklepa št. 1/98 Pridružitvenega sveta ES-Turčija;

| (ii) | Priloge IV k Sporazumu z Južno Afriko; |
| --- | --- |

(ii)

Priloge IV k Sporazumu z Južno Afriko;

| (iii) | Priloge 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švico o trgovini s kmetijskimi proizvodi; |
| --- | --- |

(iii)

Priloge 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švico o trgovini s kmetijskimi proizvodi;

| (b) | kateri koli drugi preferencialni uvoz, za katerega ne veljajo kvote, proizvodov iz točke J dela I Priloge II k Uredbi (ES) št. 376/2008. |
| --- | --- |

(b)

kateri koli drugi preferencialni uvoz, za katerega ne veljajo kvote, proizvodov iz točke J dela I Priloge II k Uredbi (ES) št. 376/2008.

2.   Za uvoz iz točke (a) odstavka 1 so zadevni proizvodi in stopnje veljavnih dajatev navedeni v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 21

1.   V zahtevkih za dovoljenja in v dovoljenjih sta navedeni:

| (a) | država porekla v polju 8; |
| --- | --- |

(a)

država porekla v polju 8;

| (b) | ena od navedb iz Priloge XVI v polju 20. |
| --- | --- |

(b)

ena od navedb iz Priloge XVI v polju 20.

2.   V polju 24 dovoljenja je navedena veljavna znižana stopnja dajatve.

3.   Dovoljenja pomenijo obveznost uvoza iz države, navedene v polju 8.

Člen 22

Znižana stopnja dajatve se uporabi samo ob predložitvi uvoznega dovoljenja in sprejetju deklaracije za sprostitev v prosti promet, ki ju spremlja dokazilo o poreklu.“

| (2) | Del J Priloge I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Del J Priloge I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. novembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 341, 22.12.2001, str. 29.

2

(3)  UL L 20, 24.1.2008, str. 1.

3

(4)  UL L 165, 24.6.2011, str. 5.

4

---

PRILOGA

„I.J

TARIFNA KVOTA IZ PRILOGE I K UREDBI (ES) št. 55/2008

| Številka kvote | Oznaka KN | Poimenovanje (1) | Država porekla | Uvozno leto | Letna kvota od 1. januarja do 31. decembra
  (v tonah)
  (teža proizvoda) | Uvozna dajatev
  (EUR/100 kg neto mase) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| letna | šestmesečna |
| 09.4210 | 0401 do 0406 | | Republika Moldavija | | | | 0 |
| mlečni izdelki | od 1. julija do 31. decembra 2008 | | 1 000 |
| | 2009 | 1 000 | 500 |
| | 2010 do 2015 | 1 500 | 750 |

Številka kvote

Oznaka KN

Poimenovanje (1)

Država porekla

Uvozno leto

Letna kvota od 1. januarja do 31. decembra

(v tonah)

(teža proizvoda)

Uvozna dajatev

(EUR/100 kg neto mase)

letna

šestmesečna

09.4210

0401 do 0406

Republika Moldavija

0

mlečni izdelki

od 1. julija do 31. decembra 2008

1 000

2009

1 000

500

2010 do 2015

1 500

750

---

(1)  Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature velja, da ima besedilo poimenovanja proizvodov le okvirno vrednost, saj je uporaba preferencialnega režima v tej prilogi določena z oznakami KN. Kadar so navedene oznake ex KN, je uporaba preferencialnih režimov določena na podlagi oznake KN in ustreznega poimenovanja skupaj.“

1

---

| 15.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 318/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 318/10

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1071/2012

z dne 14. novembra 2012

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 16. februarja 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK), Tajske in Indonezije (v nadaljnjem besedilu: zadevne države). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 16. februarja 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK), Tajske in Indonezije (v nadaljnjem besedilu: zadevne države).

| (2) | Postopek se je začel zaradi pritožbe, ki jo je 3. januarja 2012 vložil Obrambni odbor Evropske unije za navojni liti pribor (fitinge) za cevi iz tempranega litega železa (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 50 % skupne proizvodnje navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa (v nadaljnjem besedilu: temprani navojni pribor) v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel zaradi pritožbe, ki jo je 3. januarja 2012 vložil Obrambni odbor Evropske unije za navojni liti pribor (fitinge) za cevi iz tempranega litega železa (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 50 % skupne proizvodnje navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa (v nadaljnjem besedilu: temprani navojni pribor) v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.

2.   Strani, ki jih postopek zadeva

| (3) | Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnika, proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, nepovezane uvoznike, uporabnike in predstavnike držav izvoznic. Komisija je obvestila tudi proizvajalce iz Argentine, ki je bila predvidena kot možna primerljiva država. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnika, proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, nepovezane uvoznike, uporabnike in predstavnike držav izvoznic. Komisija je obvestila tudi proizvajalce iz Argentine, ki je bila predvidena kot možna primerljiva država. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (4) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (5) | Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz LRK, proizvajalcev Unije in nepovezanih uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike iz LRK ter proizvajalce Unije in nepovezane uvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih s tempranim navojnim priborom (kot je opredeljeno v oddelku B spodaj), v obdobju od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011. Vzorčenje ni bilo predvideno za proizvajalce izvoznike iz drugih dveh zadevnih držav, tj. iz Tajske in Indonezije. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz LRK, proizvajalcev Unije in nepovezanih uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike iz LRK ter proizvajalce Unije in nepovezane uvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih s tempranim navojnim priborom (kot je opredeljeno v oddelku B spodaj), v obdobju od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011. Vzorčenje ni bilo predvideno za proizvajalce izvoznike iz drugih dveh zadevnih držav, tj. iz Tajske in Indonezije.

| (6) | Da bi lahko proizvajalci izvozniki iz LRK vložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), če bi tako želeli, je Komisija proizvajalcem izvoznikom iz LRK, za katere je znano, da jih to zadeva, in kitajskim organom poslala obrazce zahtevka. Dve družbi sta zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, štiri družbe pa so zahtevale IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Da bi lahko proizvajalci izvozniki iz LRK vložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), če bi tako želeli, je Komisija proizvajalcem izvoznikom iz LRK, za katere je znano, da jih to zadeva, in kitajskim organom poslala obrazce zahtevka. Dve družbi sta zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, štiri družbe pa so zahtevale IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe.

| (7) | Komisija je ugotovitve o TGO uradno razkrila zadevnim proizvajalcem izvoznikom iz LRK, kitajskim organom in pritožniku. Ti so imeli tudi možnost, da svoja stališča predložijo v pisni obliki. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je ugotovitve o TGO uradno razkrila zadevnim proizvajalcem izvoznikom iz LRK, kitajskim organom in pritožniku. Ti so imeli tudi možnost, da svoja stališča predložijo v pisni obliki.

| (8) | Kar zadeva proizvajalce Unije in kot je ustrezno pojasnjeno v uvodni izjavi (29), je šest proizvajalcev Unije predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci Unije, je Komisija izbrala vzorec treh proizvajalcev Unije glede na njihov obseg prodaje. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva proizvajalce Unije in kot je ustrezno pojasnjeno v uvodni izjavi (29), je šest proizvajalcev Unije predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci Unije, je Komisija izbrala vzorec treh proizvajalcev Unije glede na njihov obseg prodaje.

| (9) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (31), je 33 nepovezanih uvoznikov predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od teh strani, izbrala vzorec devetih uvoznikov glede na največji obseg uvoza v Unijo in njihovo zemljepisno lego v Uniji. Ker en uvoznik ni predložil izpolnjenega vprašalnika, je bil končni vzorec sestavljen iz preostalih osmih uvoznikov. |
| --- | --- |

(9)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (31), je 33 nepovezanih uvoznikov predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od teh strani, izbrala vzorec devetih uvoznikov glede na največji obseg uvoza v Unijo in njihovo zemljepisno lego v Uniji. Ker en uvoznik ni predložil izpolnjenega vprašalnika, je bil končni vzorec sestavljen iz preostalih osmih uvoznikov.

| (10) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (30), je 12 proizvajalcev izvoznikov iz LRK predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od teh strani, izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov iz LRK z največjim obsegom izvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(10)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (30), je 12 proizvajalcev izvoznikov iz LRK predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od teh strani, izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov iz LRK z največjim obsegom izvoza v Unijo.

| (11) | Komisija je vprašalnike poslala trem vzorčenim proizvajalcem Unije, trem vzorčenim kitajskim proizvajalcem izvoznikom, trem tajskim proizvajalcem izvoznikom, trem indonezijskim proizvajalcem izvoznikom, devetim vzorčenim nepovezanim uvoznikom in sedmim uporabnikom. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je vprašalnike poslala trem vzorčenim proizvajalcem Unije, trem vzorčenim kitajskim proizvajalcem izvoznikom, trem tajskim proizvajalcem izvoznikom, trem indonezijskim proizvajalcem izvoznikom, devetim vzorčenim nepovezanim uvoznikom in sedmim uporabnikom.

| (12) | Izpolnjen vprašalnik so predložili trije vzorčeni proizvajalci Unije, trije vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki, dva tajska proizvajalca izvoznika, en indonezijski proizvajalec izvoznik in osem nepovezanih uvoznikov. Izpolnjenega vprašalnika ni predložil noben uporabnik. |
| --- | --- |

(12)

Izpolnjen vprašalnik so predložili trije vzorčeni proizvajalci Unije, trije vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki, dva tajska proizvajalca izvoznika, en indonezijski proizvajalec izvoznik in osem nepovezanih uvoznikov. Izpolnjenega vprašalnika ni predložil noben uporabnik.

| (13) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Unije:






  — | ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španija; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Unije:

—

ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španija;

| — | Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bolgarija; |
| --- | --- |

—

Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bolgarija;

| — | Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Avstrija; |
| --- | --- |

—

Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Avstrija;

| (b) | proizvajalci izvozniki iz LRK:






  — | Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, LRK; |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalci izvozniki iz LRK:

—

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, LRK;

| — | Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, LRK; |
| --- | --- |

—

Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, LRK;

| — | Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, LRK; |
| --- | --- |

—

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, LRK;

| (c) | proizvajalci izvozniki iz Tajske:






  — | Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Tajska; |
| --- | --- | --- |

(c)

proizvajalci izvozniki iz Tajske:

—

Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Tajska;

| — | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Tajska; |
| --- | --- |

—

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Tajska;

| (d) | proizvajalec izvoznik iz Indonezije:






  — | PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonezija; |
| --- | --- | --- |

(d)

proizvajalec izvoznik iz Indonezije:

—

PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonezija;

| (e) | nepovezani uvozniki iz Unije:






  — | Crane Limited, Ipswich, Združeno kraljestvo; |
| --- | --- | --- |

(e)

nepovezani uvozniki iz Unije:

—

Crane Limited, Ipswich, Združeno kraljestvo;

| — | GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Nemčija; |
| --- | --- |

—

GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Nemčija;

| — | Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Nemčija; |
| --- | --- |

—

Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Nemčija;

| — | MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemska; |
| --- | --- |

—

MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemska;

| — | Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Italija. |
| --- | --- |

—

Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Italija.

| (14) | Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike iz LRK, če jim TGO ne bi bil odobren, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz Indije kot primerljive države, in sicer v prostorih naslednje družbe:






  — | Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indija. |
| --- | --- | --- |

(14)

Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike iz LRK, če jim TGO ne bi bil odobren, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz Indije kot primerljive države, in sicer v prostorih naslednje družbe:

—

Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indija.

3.   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (15) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2008 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(15)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2008 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (16) | Zadevni izdelek, opisan v obvestilu o začetku, je navojni liti pribor (fitingi) za cevi iz tempranega litega železa (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), trenutno uvrščen pod oznako KN ex 7307 19 10. |
| --- | --- |

(16)

Zadevni izdelek, opisan v obvestilu o začetku, je navojni liti pribor (fitingi) za cevi iz tempranega litega železa (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), trenutno uvrščen pod oznako KN ex 7307 19 10.

| (17) | Glavne vhodne surovine so odpadne kovine, koks ali električna energija, pesek (za oblikovanje) in cink (za galvanizacijo). Prva faza proizvodnega procesa je taljenje odpadnih kovin v kupolnih pečeh. Sledita ji postopek oblikovanja in ulivanje različnih oblik, ki se nato ločijo na posamezne dele. Nato je treba izvesti dolgotrajen postopek žarjenja, s katerim postane izdelek ustrezno tempran, da se lahko uporablja na mestih, na katerih je na primer potrebna odpornost proti sunkom in tresljajem, ter da je odporen na hitre temperaturne spremembe. Pribor se lahko nato po potrebi galvanizira. Nato se izdelajo navoji. |
| --- | --- |

(17)

Glavne vhodne surovine so odpadne kovine, koks ali električna energija, pesek (za oblikovanje) in cink (za galvanizacijo). Prva faza proizvodnega procesa je taljenje odpadnih kovin v kupolnih pečeh. Sledita ji postopek oblikovanja in ulivanje različnih oblik, ki se nato ločijo na posamezne dele. Nato je treba izvesti dolgotrajen postopek žarjenja, s katerim postane izdelek ustrezno tempran, da se lahko uporablja na mestih, na katerih je na primer potrebna odpornost proti sunkom in tresljajem, ter da je odporen na hitre temperaturne spremembe. Pribor se lahko nato po potrebi galvanizira. Nato se izdelajo navoji.

| (18) | Temprani navojni pribor se uporablja za povezovanje dveh ali več cevi, povezovanje cevi z napravami, preusmeritev toka tekočine ali zaprtje cevi. Uporablja se zlasti pri plinskih, vodnih in ogrevalnih sistemih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb. Uporablja se tudi pri cevovodih rafinerij nafte. Temprani pribor je na voljo v več različnih sestavah, pri čemer so najpogostejša 90-stopinjska kolena, T-kosi, spojnice, križni členi in cevne spojke. Proizvaja se v črni (negalvanizirani) in galvanizirani obliki. |
| --- | --- |

(18)

Temprani navojni pribor se uporablja za povezovanje dveh ali več cevi, povezovanje cevi z napravami, preusmeritev toka tekočine ali zaprtje cevi. Uporablja se zlasti pri plinskih, vodnih in ogrevalnih sistemih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb. Uporablja se tudi pri cevovodih rafinerij nafte. Temprani pribor je na voljo v več različnih sestavah, pri čemer so najpogostejša 90-stopinjska kolena, T-kosi, spojnice, križni členi in cevne spojke. Proizvaja se v črni (negalvanizirani) in galvanizirani obliki.

2.   Podobni izdelek

| (19) | V zvezi z zadevnim izdelkom in izdelkom, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, Tajske in Indonezije ter na domačem trgu Indije, ki je bila uporabljena kot primerljiva država, ter izdelkom, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: podobni izdelek). |
| --- | --- |

(19)

V zvezi z zadevnim izdelkom in izdelkom, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, Tajske in Indonezije ter na domačem trgu Indije, ki je bila uporabljena kot primerljiva država, ter izdelkom, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: podobni izdelek).

| (20) | Več zahtevkov glede obsega izdelka so predložili zlasti uvozniki in tudi organi države članice. Posamezni zahtevki so obravnavani spodaj. |
| --- | --- |

(20)

Več zahtevkov glede obsega izdelka so predložili zlasti uvozniki in tudi organi države članice. Posamezni zahtevki so obravnavani spodaj.

| (21) | Uvoznik je trdil, da opredelitev tempranega navojnega pribora ne bi smela zajemati „elektrogalvaniziranega pribora“. Trdil je, da so za proizvodnjo elektrogalvanizirane opreme po izdelavi navojev potrebni dodatni proizvodni postopki, kot sta spiranje in dodatna električna galvanizacija. S tem naj bi se izboljšala kakovost izdelka in zagotovile prednosti v primerjavi z navadnim priborom. Vendar je jasno, da je elektrogalvanizirani pribor popolnoma zamenljiv z navadnim priborom, zato ima enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti. Zato se obravnava kot zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(21)

Uvoznik je trdil, da opredelitev tempranega navojnega pribora ne bi smela zajemati „elektrogalvaniziranega pribora“. Trdil je, da so za proizvodnjo elektrogalvanizirane opreme po izdelavi navojev potrebni dodatni proizvodni postopki, kot sta spiranje in dodatna električna galvanizacija. S tem naj bi se izboljšala kakovost izdelka in zagotovile prednosti v primerjavi z navadnim priborom. Vendar je jasno, da je elektrogalvanizirani pribor popolnoma zamenljiv z navadnim priborom, zato ima enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti. Zato se obravnava kot zadevni izdelek.

| (22) | Isti uvoznik uvaža ohišja kompresijskega pribora, ki jih nato skupaj z drugimi deli sestavi v končni kompresijski pribor. Izraženi so bili dvomi, ali opredelitev zadevnega izdelka vključuje tudi ohišje kompresijskega pribora. Čeprav so ta ohišja podobna priboru in imajo navoj, z njimi ni mogoče neposredno povezati cevi, saj jih je treba sestaviti, preden se lahko sestavljeni pribor priključi na cevi. Ohišja so dražja, vendar so zamenljiva z drugim navojnim priborom, ker se uporabljajo tudi za povezovanje cevi, vendar pogosteje pri popravilih in ne pri novih napeljavah. Zato se začasno sklene, da opredelitev zadevnega izdelka vključuje kompresijski pribor in njegovo ohišje. |
| --- | --- |

(22)

Isti uvoznik uvaža ohišja kompresijskega pribora, ki jih nato skupaj z drugimi deli sestavi v končni kompresijski pribor. Izraženi so bili dvomi, ali opredelitev zadevnega izdelka vključuje tudi ohišje kompresijskega pribora. Čeprav so ta ohišja podobna priboru in imajo navoj, z njimi ni mogoče neposredno povezati cevi, saj jih je treba sestaviti, preden se lahko sestavljeni pribor priključi na cevi. Ohišja so dražja, vendar so zamenljiva z drugim navojnim priborom, ker se uporabljajo tudi za povezovanje cevi, vendar pogosteje pri popravilih in ne pri novih napeljavah. Zato se začasno sklene, da opredelitev zadevnega izdelka vključuje kompresijski pribor in njegovo ohišje.

| (23) | Nekatere strani so trdile, da tempranega pribora, ki ga proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije, ni mogoče šteti za primerljivega s priborom, ki ga zadevne države izvoznice proizvajajo in izvažajo v Unijo, ker se kot stopnja materiala pri proizvodnji pribora v Uniji na splošno uporablja bela temprana litina, za izvožen pribor pa se uporablja črno temprano lito železo. |
| --- | --- |

(23)

Nekatere strani so trdile, da tempranega pribora, ki ga proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije, ni mogoče šteti za primerljivega s priborom, ki ga zadevne države izvoznice proizvajajo in izvažajo v Unijo, ker se kot stopnja materiala pri proizvodnji pribora v Uniji na splošno uporablja bela temprana litina, za izvožen pribor pa se uporablja črno temprano lito železo.

| (24) | Kot je v zvezi z istim izdelkom že ugotovljeno v Uredbi Sveta (ES) št. 1784/2000 (3), je preiskava začasno pokazala, da trg ne razlikuje med priborom iz bele in črne temprane litine, saj imata, razen vsebnosti ogljika, zelo podobne značilnosti in enake vrste končne uporabe, zato sta medsebojno zamenljiva. To je potrdilo tudi dejstvo, da uvozniki/trgovci, ki kupujejo pribor iz črne temprane litine iz zadevnih držav in tudi pribor iz bele temprane litine, ki ga proizvede industrija Unije, ta pribor prodajajo uporabnikom brez razlikovanja med tema dvema stopnjama materiala. Glede uporabnikov obravnavanega izdelka pa je preiskava potrdila, da pribor iz bele in črne temprane litine ne obravnavajo bistveno drugače. |
| --- | --- |

(24)

Kot je v zvezi z istim izdelkom že ugotovljeno v Uredbi Sveta (ES) št. 1784/2000 (3), je preiskava začasno pokazala, da trg ne razlikuje med priborom iz bele in črne temprane litine, saj imata, razen vsebnosti ogljika, zelo podobne značilnosti in enake vrste končne uporabe, zato sta medsebojno zamenljiva. To je potrdilo tudi dejstvo, da uvozniki/trgovci, ki kupujejo pribor iz črne temprane litine iz zadevnih držav in tudi pribor iz bele temprane litine, ki ga proizvede industrija Unije, ta pribor prodajajo uporabnikom brez razlikovanja med tema dvema stopnjama materiala. Glede uporabnikov obravnavanega izdelka pa je preiskava potrdila, da pribor iz bele in črne temprane litine ne obravnavajo bistveno drugače.

| (25) | To je mogoče sklepati tudi na podlagi dejstva, da je pribor iz bele ali črne temprane litine vključen v evropski standard EN 10242 in v mednarodni standard ISO 49, ki podrobno določata zahteve za oblikovanje in značilnosti tempranega pribora. Zlasti kar zadeva stopnjo uporabljenega materiala, sta dopustni tako bela temprana litina kot črna temprana litina. |
| --- | --- |

(25)

To je mogoče sklepati tudi na podlagi dejstva, da je pribor iz bele ali črne temprane litine vključen v evropski standard EN 10242 in v mednarodni standard ISO 49, ki podrobno določata zahteve za oblikovanje in značilnosti tempranega pribora. Zlasti kar zadeva stopnjo uporabljenega materiala, sta dopustni tako bela temprana litina kot črna temprana litina.

| (26) | Glede na navedeno se začasno sklene, da je treba pribor iz bele temprane litine, ki ga proizvaja in prodaja del proizvajalcev Unije, šteti za izdelek, podoben priboru iz črne temprane litine, ki ga proizvajajo in izvažajo v Unijo zadevne države izvoznice. |
| --- | --- |

(26)

Glede na navedeno se začasno sklene, da je treba pribor iz bele temprane litine, ki ga proizvaja in prodaja del proizvajalcev Unije, šteti za izdelek, podoben priboru iz črne temprane litine, ki ga proizvajajo in izvažajo v Unijo zadevne države izvoznice.

| (27) | En uvoznik uvaža omejene količine nedokončanega pribora brez navoja. Uvoznik pritrdi navoje naknadno. Ker uvoženo blago nima navojev, se ne šteje za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(27)

En uvoznik uvaža omejene količine nedokončanega pribora brez navoja. Uvoznik pritrdi navoje naknadno. Ker uvoženo blago nima navojev, se ne šteje za zadevni izdelek.

| (28) | Organi ene od držav članic so opozorili, da izraz „tempran“ glede na pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature (4) vključuje sferoidno grafitno lito železo (enako nodularnemu litemu železu). Čeprav nobena zainteresirana stran v OP ni poročala o prodaji navojnega pribora iz nodularnega litega železa, obstajajo dokazi, da je to možno. Ker ima ta pribor enake osnovne fizikalne lastnosti kot preiskovan tempran navojni pribor, je smiselno pojasniti, da postopek in ukrepi vključujejo tudi izdelke iz nodularnega železa. |
| --- | --- |

(28)

Organi ene od držav članic so opozorili, da izraz „tempran“ glede na pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature (4) vključuje sferoidno grafitno lito železo (enako nodularnemu litemu železu). Čeprav nobena zainteresirana stran v OP ni poročala o prodaji navojnega pribora iz nodularnega litega železa, obstajajo dokazi, da je to možno. Ker ima ta pribor enake osnovne fizikalne lastnosti kot preiskovan tempran navojni pribor, je smiselno pojasniti, da postopek in ukrepi vključujejo tudi izdelke iz nodularnega železa.

C.   VZORČENJE

1.   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (29) | V skladu s členom 17 osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje tempranega navojnega pribora nepovezanim strankam v Uniji, ki ga je mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je na voljo. Izbrani vzorec vključuje tri od šestih proizvajalcev Unije, ki izdelujejo podobni izdelek, pri čemer ti trije proizvajalci spadajo v dve skupini družb, ki predstavljajo 81 % prodaje tempranega navojnega pribora nepovezanim strankam v Uniji. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila opravljena posvetovanja z vsemi proizvajalci Unije in pritožnikom, vse zainteresirane strani pa so bile pozvane, naj predložijo pripombe glede predlaganega vzorca. Predložena ni bila nobena pripomba glede izbire vzorca. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 17 osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje tempranega navojnega pribora nepovezanim strankam v Uniji, ki ga je mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je na voljo. Izbrani vzorec vključuje tri od šestih proizvajalcev Unije, ki izdelujejo podobni izdelek, pri čemer ti trije proizvajalci spadajo v dve skupini družb, ki predstavljajo 81 % prodaje tempranega navojnega pribora nepovezanim strankam v Uniji. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila opravljena posvetovanja z vsemi proizvajalci Unije in pritožnikom, vse zainteresirane strani pa so bile pozvane, naj predložijo pripombe glede predlaganega vzorca. Predložena ni bila nobena pripomba glede izbire vzorca.

2.   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

| (30) | Komisija je v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je na voljo. Na podlagi zahteve iz Priloge A k obvestilu o začetku je informacije o vzorčenju predložilo dvanajst proizvajalcev izvoznikov, ki so v OP predstavljali 51 % kitajskega izvoza v Unijo. Izbrani vzorec je sestavljen iz treh družb, ki predstavljajo 88 % obsega izvoza sodelujočih strani iz LRK v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila opravljena posvetovanja z vsemi zadevnimi proizvajalci izvozniki in kitajskimi organi. Predložena ni bila nobena pripomba glede izbire vzorca. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je na voljo. Na podlagi zahteve iz Priloge A k obvestilu o začetku je informacije o vzorčenju predložilo dvanajst proizvajalcev izvoznikov, ki so v OP predstavljali 51 % kitajskega izvoza v Unijo. Izbrani vzorec je sestavljen iz treh družb, ki predstavljajo 88 % obsega izvoza sodelujočih strani iz LRK v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila opravljena posvetovanja z vsemi zadevnimi proizvajalci izvozniki in kitajskimi organi. Predložena ni bila nobena pripomba glede izbire vzorca.

3.   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

| (31) | V skladu s členom 17 osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega uvoza v Unijo in zemljepisne lege družb, ki ju je mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je na voljo. Na podlagi zahteve iz Priloge B k obvestilu o začetku je informacije o vzorčenju predložilo 33 nepovezanih uvoznikov. Začetni izbrani vzorec zajema šest uvoznikov v petih državah članicah, ki predstavljajo 59 % uvoza tempranega navojnega pribora sodelujočih uvoznikov v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila opravljena posvetovanja z vsemi uvozniki. Na podlagi pripomb so bile v vzorec dodane še tri družbe, kar pomeni, da je končni vzorec sestavljen iz devetih uvoznikov iz šestih držav članic, ki predstavljajo 67 % uvoza tempranega navojnega pribora sodelujočih uvoznikov v Unijo. Glede razširjenega vzorca niso bile predložene dodatne pripombe. Ker en uvoznik ni predložil izpolnjenega vprašalnika, je bil končni vzorec sestavljen iz preostalih osmih uvoznikov. |
| --- | --- |

(31)

V skladu s členom 17 osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega uvoza v Unijo in zemljepisne lege družb, ki ju je mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je na voljo. Na podlagi zahteve iz Priloge B k obvestilu o začetku je informacije o vzorčenju predložilo 33 nepovezanih uvoznikov. Začetni izbrani vzorec zajema šest uvoznikov v petih državah članicah, ki predstavljajo 59 % uvoza tempranega navojnega pribora sodelujočih uvoznikov v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila opravljena posvetovanja z vsemi uvozniki. Na podlagi pripomb so bile v vzorec dodane še tri družbe, kar pomeni, da je končni vzorec sestavljen iz devetih uvoznikov iz šestih držav članic, ki predstavljajo 67 % uvoza tempranega navojnega pribora sodelujočih uvoznikov v Unijo. Glede razširjenega vzorca niso bile predložene dodatne pripombe. Ker en uvoznik ni predložil izpolnjenega vprašalnika, je bil končni vzorec sestavljen iz preostalih osmih uvoznikov.

D.   DAMPING

1.   Ljudska republika Kitajska

1.1.   Tržnogospodarska obravnava

| (32) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu s členom 2(1) do (6) za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu s členom 2(1) do (6) za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (33) | Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta spodaj:






  1. | poslovne odločitve se sprejemajo glede na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(33)

Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta spodaj:

1.

poslovne odločitve se sprejemajo glede na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti;

| 2. | podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene; |
| --- | --- |

2.

podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;

| 3. | ni bistvenega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ni bistvenega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | pravno varnost in stabilnost zagotavljata stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij ter |
| --- | --- |

4.

pravno varnost in stabilnost zagotavljata stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij ter

| 5. | valute se menjajo po tržnem tečaju. |
| --- | --- |

5.

valute se menjajo po tržnem tečaju.

| (34) | Dva proizvajalca izvoznika sta zahtevala TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v navedenih rokih izpolnila obrazec zahtevka za TGO. |
| --- | --- |

(34)

Dva proizvajalca izvoznika sta zahtevala TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v navedenih rokih izpolnila obrazec zahtevka za TGO.

| (35) | Komisija je zbrala vse potrebne informacije in v prostorih zadevnih družb preverila vse informacije iz zahtevkov za TGO. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je zbrala vse potrebne informacije in v prostorih zadevnih družb preverila vse informacije iz zahtevkov za TGO.

| (36) | Med preverjanjem je bilo ugotovljeno, da oba proizvajalca izvoznika, ki sta zahtevala TGO, nista izpolnjevala zahtev v zvezi z merili iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Med preverjanjem je bilo ugotovljeno, da oba proizvajalca izvoznika, ki sta zahtevala TGO, nista izpolnjevala zahtev v zvezi z merili iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (37) | Pregledani računovodski izkazi obeh izvoznikov niso bili v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, pri čemer so bili pregledani računovodski izkazi enega izvoznika celo nepopolni, ker niso vključevali izkaza denarnih tokov. Zato je jasno, da ne izpolnjujejo merila št. 2. |
| --- | --- |

(37)

Pregledani računovodski izkazi obeh izvoznikov niso bili v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, pri čemer so bili pregledani računovodski izkazi enega izvoznika celo nepopolni, ker niso vključevali izkaza denarnih tokov. Zato je jasno, da ne izpolnjujejo merila št. 2.

| (38) | En izvoznik ni dokazal, da je bil kapital, ki ga je prejel med privatizacijo, ustrezno ovrednoten, drugi izvoznik pa je prejel državno podporo zlasti v obliki preferencialne stopnje davka na dohodek. Zato ne izpolnjujeta merila št. 3. |
| --- | --- |

(38)

En izvoznik ni dokazal, da je bil kapital, ki ga je prejel med privatizacijo, ustrezno ovrednoten, drugi izvoznik pa je prejel državno podporo zlasti v obliki preferencialne stopnje davka na dohodek. Zato ne izpolnjujeta merila št. 3.

| (39) | Ena družba, ki je zahtevala TGO, je predložila pripombe glede razkritja. V njih ni nasprotovala razkritim dejstvom, ampak je izpostavila tri glavna vprašanja. |
| --- | --- |

(39)

Ena družba, ki je zahtevala TGO, je predložila pripombe glede razkritja. V njih ni nasprotovala razkritim dejstvom, ampak je izpostavila tri glavna vprašanja.

| (40) | Najprej je trdila, da je določitev TGO nezakonita, ker je bila sprejeta skoraj dva meseca po zakonskem roku. V zvezi s tem je treba omeniti, da je ta zamuda nastala zlasti zaradi dejstva, da preverjanja TGO ni bilo mogoče izvesti prej, ker kitajski izvozniki takrat niso bili na voljo. Opozoriti je treba, da čas določitve ni vplival na rezultat. |
| --- | --- |

(40)

Najprej je trdila, da je določitev TGO nezakonita, ker je bila sprejeta skoraj dva meseca po zakonskem roku. V zvezi s tem je treba omeniti, da je ta zamuda nastala zlasti zaradi dejstva, da preverjanja TGO ni bilo mogoče izvesti prej, ker kitajski izvozniki takrat niso bili na voljo. Opozoriti je treba, da čas določitve ni vplival na rezultat.

| (41) | Trdila je tudi, da neskladnost s pregledanimi računovodskimi izkazi temelji izključno na formalnih razlogih. Poleg tega je trdila, da „računovodska praksa, ki ni v celoti formalno v skladu z MRS, ne pomeni kršitve drugega merila za TGO, če ne vpliva na finančne rezultate družbe“. V zvezi s tem je treba opozoriti, da merilo št. 2 ni povezano s finančnimi rezultati družbe. Zahtevek je zato neutemeljen. Zadevno merilo, tj. „računovodske evidence, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi“, je dejansko formalna zahteva. Kljub temu je treba omeniti, da so bile vse kršitve zaradi višine s tem povezanih zneskov ali zaradi pomembnosti kršitve (tj. obvezna analiza ni bila izvedena) pomembne. |
| --- | --- |

(41)

Trdila je tudi, da neskladnost s pregledanimi računovodskimi izkazi temelji izključno na formalnih razlogih. Poleg tega je trdila, da „računovodska praksa, ki ni v celoti formalno v skladu z MRS, ne pomeni kršitve drugega merila za TGO, če ne vpliva na finančne rezultate družbe“. V zvezi s tem je treba opozoriti, da merilo št. 2 ni povezano s finančnimi rezultati družbe. Zahtevek je zato neutemeljen. Zadevno merilo, tj. „računovodske evidence, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi“, je dejansko formalna zahteva. Kljub temu je treba omeniti, da so bile vse kršitve zaradi višine s tem povezanih zneskov ali zaradi pomembnosti kršitve (tj. obvezna analiza ni bila izvedena) pomembne.

| (42) | Nazadnje je trdila, da zavrnitev TGO v preteklosti ni bila utemeljena s podporo v obliki preferencialne stopnje davka na dohodek. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se vsak primer obravnava na podlagi lastnih značilnosti. Na podlagi merila za TGO št. 3 se ocenjuje, ali so kitajski izvozniki izpostavljeni pomembnemu izkrivljanju, prenesenemu iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva. To velja v primeru državne podpore, ki je bila odobrena zlasti v obliki preferencialne davčne stopnje. Splošne pripombe kitajskega izvoznika zato niso ustrezno utemeljene. |
| --- | --- |

(42)

Nazadnje je trdila, da zavrnitev TGO v preteklosti ni bila utemeljena s podporo v obliki preferencialne stopnje davka na dohodek. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se vsak primer obravnava na podlagi lastnih značilnosti. Na podlagi merila za TGO št. 3 se ocenjuje, ali so kitajski izvozniki izpostavljeni pomembnemu izkrivljanju, prenesenemu iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva. To velja v primeru državne podpore, ki je bila odobrena zlasti v obliki preferencialne davčne stopnje. Splošne pripombe kitajskega izvoznika zato niso ustrezno utemeljene.

| (43) | Ugotovljeno je, da ni dokazano, da bi kateri koli proizvajalec izvoznik izpolnjeval merili za TGO št. 2 in 3. Zato TGO tem družbam ni mogoče odobriti. |
| --- | --- |

(43)

Ugotovljeno je, da ni dokazano, da bi kateri koli proizvajalec izvoznik izpolnjeval merili za TGO št. 2 in 3. Zato TGO tem družbam ni mogoče odobriti.

1.2.   Individualna obravnava

| (44) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedena določba, uvede dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedena določba, uvede dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe.

| (45) | Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta spodaj:






  1. | v primeru družb ali skupnih družb, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino; |
| --- | --- | --- |

(45)

Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta spodaj:

1.

v primeru družb ali skupnih družb, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino;

| 2. | izvozne cene in količine ter prodajni pogoji so svobodno določeni; |
| --- | --- |

2.

izvozne cene in količine ter prodajni pogoji so svobodno določeni;

| 3. | večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države; |
| --- | --- |

3.

večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države;

| 4. | pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji in |
| --- | --- |

4.

pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji in

| 5. | vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatve. |
| --- | --- |

5.

vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatve.

| (46) | Proizvajalci izvozniki, ki niso izpolnjevali meril za TGO, in tretji vzorčeni proizvajalec so zahtevali IO. Na podlagi razpoložljivih informacij se začasno sklene, da vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki izpolnjujejo zahteve iz člena 9(5) osnovne uredbe, zato se jim lahko odobri IO. |
| --- | --- |

(46)

Proizvajalci izvozniki, ki niso izpolnjevali meril za TGO, in tretji vzorčeni proizvajalec so zahtevali IO. Na podlagi razpoložljivih informacij se začasno sklene, da vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki izpolnjujejo zahteve iz člena 9(5) osnovne uredbe, zato se jim lahko odobri IO.

1.3.   Primerljiva država

| (47) | Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni odobrena, določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom (v nadaljnjem besedilu: primerljiva država). |
| --- | --- |

(47)

Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni odobrena, določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom (v nadaljnjem besedilu: primerljiva država).

| (48) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava uporabiti Argentino kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, pri čemer je vse zainteresirane strani pozvala, da v zvezi s tem predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava uporabiti Argentino kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, pri čemer je vse zainteresirane strani pozvala, da v zvezi s tem predložijo pripombe.

| (49) | Pripombe glede izbire primerljive države je predložilo več izvoznikov in uvoznikov, pri čemer so trdili, da Argentina ni ustrezna primerljiva država, zlasti zaradi nizke ravni domače konkurenčnosti in s tem visoke ravni cen na argentinskem domačem trgu. Dejansko obstajajo dokazi, da si argentinski trg delijo zlasti trije domači proizvajalci. Glede na argentinske statistične podatke je uvoz na argentinski trg zanemarljiv, ker za tradicionalno največji tuji dobaviteljici, tj. Brazilijo in Kitajsko, veljajo visoke protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(49)

Pripombe glede izbire primerljive države je predložilo več izvoznikov in uvoznikov, pri čemer so trdili, da Argentina ni ustrezna primerljiva država, zlasti zaradi nizke ravni domače konkurenčnosti in s tem visoke ravni cen na argentinskem domačem trgu. Dejansko obstajajo dokazi, da si argentinski trg delijo zlasti trije domači proizvajalci. Glede na argentinske statistične podatke je uvoz na argentinski trg zanemarljiv, ker za tradicionalno največji tuji dobaviteljici, tj. Brazilijo in Kitajsko, veljajo visoke protidampinške dajatve.

| (50) | Ti izvozniki in uvozniki so kot ustreznejše primerljive države predlagali Tajsko, Indijo in Indonezijo. Ob upoštevanju pripomb zainteresiranih strani so bili k sodelovanju pozvani argentinski in indijski proizvajalci, pri čemer sta sodelovanje sprejela en argentinski in en indijski proizvajalec. |
| --- | --- |

(50)

Ti izvozniki in uvozniki so kot ustreznejše primerljive države predlagali Tajsko, Indijo in Indonezijo. Ob upoštevanju pripomb zainteresiranih strani so bili k sodelovanju pozvani argentinski in indijski proizvajalci, pri čemer sta sodelovanje sprejela en argentinski in en indijski proizvajalec.

| (51) | Z analizo teh odgovorov je bilo ugotovljeno, da so bile domače cene, ki jih je navedel edini sodelujoči argentinski proizvajalec, dejansko zelo visoke, in sicer znatno višje od prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije in njihove neškodljive cene. |
| --- | --- |

(51)

Z analizo teh odgovorov je bilo ugotovljeno, da so bile domače cene, ki jih je navedel edini sodelujoči argentinski proizvajalec, dejansko zelo visoke, in sicer znatno višje od prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije in njihove neškodljive cene.

| (52) | Na drugi strani pa se je izkazalo, da je indijski trg s približno 300 proizvajalci zelo konkurenčen. Zato se lahko domače cene, ki jih je navedel sodelujoči indijski izvoznik, štejejo za razumne. |
| --- | --- |

(52)

Na drugi strani pa se je izkazalo, da je indijski trg s približno 300 proizvajalci zelo konkurenčen. Zato se lahko domače cene, ki jih je navedel sodelujoči indijski izvoznik, štejejo za razumne.

| (53) | Tajska in Indonezija sta vključeni v isto preiskavo, vendar v obeh državah deluje zelo malo proizvajalcev, zato sta njuna domača trga manj konkurenčna v primerjavi z Indijo. Zato se začasno sklene, da je Indija ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(53)

Tajska in Indonezija sta vključeni v isto preiskavo, vendar v obeh državah deluje zelo malo proizvajalcev, zato sta njuna domača trga manj konkurenčna v primerjavi z Indijo. Zato se začasno sklene, da je Indija ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

1.4.   Normalna vrednost

| (54) | Ker nobenemu kitajskemu izvozniku ni bila odobrena TGO, je bila normalna vrednost določena v skladu z določbo člena 2(7)(a) osnovne uredbe, pri čemer je bila kot primerljiva tretja država s tržnim gospodarstvom uporabljena Indija. |
| --- | --- |

(54)

Ker nobenemu kitajskemu izvozniku ni bila odobrena TGO, je bila normalna vrednost določena v skladu z določbo člena 2(7)(a) osnovne uredbe, pri čemer je bila kot primerljiva tretja država s tržnim gospodarstvom uporabljena Indija.

| (55) | Najprej je bilo za vsakega zadevnega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, ali je bila skupna domača prodaja tempranega navojnega pribora proizvajalca primerljive države reprezentativna, tj. ali je celoten obseg te prodaje v OP predstavljal najmanj 5 % njegovega skupnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. To je bilo ugotovljeno za dva od treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(55)

Najprej je bilo za vsakega zadevnega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, ali je bila skupna domača prodaja tempranega navojnega pribora proizvajalca primerljive države reprezentativna, tj. ali je celoten obseg te prodaje v OP predstavljal najmanj 5 % njegovega skupnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. To je bilo ugotovljeno za dva od treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov.

| (56) | Nato so bile opredeljene vrste izdelka, ki so jih družbe prodale na domačem trgu, kjer je bila skupna reprezentativna domača prodaja proizvajalca iz primerljive države enaka ali neposredno primerljiva z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(56)

Nato so bile opredeljene vrste izdelka, ki so jih družbe prodale na domačem trgu, kjer je bila skupna reprezentativna domača prodaja proizvajalca iz primerljive države enaka ali neposredno primerljiva z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.

| (57) | Za vsako vrsto izdelka, ki jo je proizvajalec iz primerljive države prodajal na domačem trgu in za katero se je izkazalo, da je neposredno primerljiva z vrsto tempranega navojnega pribora, ki so ga za izvoz v Unijo prodali proizvajalci izvozniki, je bilo ugotovljeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna. Domača prodaja določene vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega primerljive vrste izdelka, ki ga je proizvajalec izvoznik prodal za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(57)

Za vsako vrsto izdelka, ki jo je proizvajalec iz primerljive države prodajal na domačem trgu in za katero se je izkazalo, da je neposredno primerljiva z vrsto tempranega navojnega pribora, ki so ga za izvoz v Unijo prodali proizvajalci izvozniki, je bilo ugotovljeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna. Domača prodaja določene vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega primerljive vrste izdelka, ki ga je proizvajalec izvoznik prodal za izvoz v Unijo.

| (58) | Komisija je nato za proizvajalca iz primerljive države proučila, ali se lahko za vsako vrsto podobnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovanja. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka opredeljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OP. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je nato za proizvajalca iz primerljive države proučila, ali se lahko za vsako vrsto podobnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovanja. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka opredeljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OP.

| (59) | Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka izračunanim proizvodnim stroškom ali višja od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste enaka proizvodnim stroškom ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OP. |
| --- | --- |

(59)

Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka izračunanim proizvodnim stroškom ali višja od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste enaka proizvodnim stroškom ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OP.

| (60) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste. |
| --- | --- |

(60)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste.

| (61) | Kadar so bile vse vrste izdelka prodane z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem poteku trgovanja. |
| --- | --- |

(61)

Kadar so bile vse vrste izdelka prodane z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem poteku trgovanja.

| (62) | Za prodajo vrst izdelka, ki ni bila izvedena v običajnem poteku trgovanja, ter za vrste izdelka, ki niso bile prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost. |
| --- | --- |

(62)

Za prodajo vrst izdelka, ki ni bila izvedena v običajnem poteku trgovanja, ter za vrste izdelka, ki niso bile prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost.

| (63) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se nastali tehtani povprečni prodajni, splošni in administrativni stroški (v nadaljnjem besedilu: PSA) ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo podobnega izdelka na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvaril edini sodelujoči proizvajalec iz primerljive države, prišteli k njegovim povprečnim proizvodnim stroškom v obdobju preiskave. Za vsako vrsto izdelka, prodano v nereprezentativnih količinah na domačem trgu, so bili za konstruiranje normalne vrednosti uporabljeni tehtani povprečni dobiček ter stroški PSA v običajnem poteku trgovanja te nereprezentativne prodaje. Proizvodni stroški ter stroški PSA so bili po potrebi prilagojeni, preden so bili uporabljeni v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri konstruiranju normalnih vrednosti. |
| --- | --- |

(63)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se nastali tehtani povprečni prodajni, splošni in administrativni stroški (v nadaljnjem besedilu: PSA) ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo podobnega izdelka na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvaril edini sodelujoči proizvajalec iz primerljive države, prišteli k njegovim povprečnim proizvodnim stroškom v obdobju preiskave. Za vsako vrsto izdelka, prodano v nereprezentativnih količinah na domačem trgu, so bili za konstruiranje normalne vrednosti uporabljeni tehtani povprečni dobiček ter stroški PSA v običajnem poteku trgovanja te nereprezentativne prodaje. Proizvodni stroški ter stroški PSA so bili po potrebi prilagojeni, preden so bili uporabljeni v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri konstruiranju normalnih vrednosti.

1.5.   Izvozna cena

| (64) | Ker je bila vzorčenim proizvajalcem odobrena IO in se je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, tj. na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(64)

Ker je bila vzorčenim proizvajalcem odobrena IO in se je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, tj. na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

1.6.   Primerjava

| (65) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(65)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.

| (66) | V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(66)

V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.

| (67) | Ustrezne prilagoditve v zvezi s fizikalnimi lastnostmi, posrednimi davki, stroški prevoza, zavarovanjem, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in tozadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita, provizije in bančnimi stroški so bile izvedene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(67)

Ustrezne prilagoditve v zvezi s fizikalnimi lastnostmi, posrednimi davki, stroški prevoza, zavarovanjem, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in tozadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita, provizije in bančnimi stroški so bile izvedene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.

1.7.   Stopnje dampinga

| (68) | Za vzorčene družbe se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka, določena za primerljivo državo, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(68)

Za vzorčene družbe se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka, določena za primerljivo državo, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (69) | Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi | 67,8 % |
| Jinan Meide | 39,3 % |
| Qingdao Madison | 32,1 % |

(69)

Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Hebei Jianzhi

67,8 %

Jinan Meide

39,3 %

Qingdao Madison

32,1 %

| (70) | Tehtana povprečna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(70)

Tehtana povprečna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.

| (71) | Na podlagi tega je bila stopnja dampinga, izračunana za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, začasno določena na 42,3 %. |
| --- | --- |

(71)

Na podlagi tega je bila stopnja dampinga, izračunana za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, začasno določena na 42,3 %.

| (72) | Za vse druge proizvajalce izvoznike iz LRK so bile stopnje dampinga določene na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zato je bila raven sodelovanja najprej ugotovljena s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z enakovrednimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu. |
| --- | --- |

(72)

Za vse druge proizvajalce izvoznike iz LRK so bile stopnje dampinga določene na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zato je bila raven sodelovanja najprej ugotovljena s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z enakovrednimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu.

| (73) | Ker je sodelovanje predstavljajo več kot 50 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo in se lahko industrija zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz LRK šteje za razdrobljeno, se lahko šteje, da je raven sodelovanja visoka. Ker ni bilo mogoče trditi, da se je kateri koli proizvajalec izvoznik načrtno vzdržal sodelovanja, je bila preostala stopnja dampinga določena na ravni vzorčene družbe z najvišjo stopnjo dampinga. To je bilo ustrezno, ker ni bilo dokazov, da je stopnja dampinga nesodelujočih družb nižja, in da bi se zagotovila učinkovitost vseh ukrepov. |
| --- | --- |

(73)

Ker je sodelovanje predstavljajo več kot 50 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo in se lahko industrija zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz LRK šteje za razdrobljeno, se lahko šteje, da je raven sodelovanja visoka. Ker ni bilo mogoče trditi, da se je kateri koli proizvajalec izvoznik načrtno vzdržal sodelovanja, je bila preostala stopnja dampinga določena na ravni vzorčene družbe z najvišjo stopnjo dampinga. To je bilo ustrezno, ker ni bilo dokazov, da je stopnja dampinga nesodelujočih družb nižja, in da bi se zagotovila učinkovitost vseh ukrepov.

| (74) | Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi | 67,8 % |
| Jinan Meide | 39,3 % |
| Qingdao Madison | 32,1 % |
| Druge sodelujoče družbe | 42,3 % |
| Vse druge družbe | 67,8 % |

(74)

Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Hebei Jianzhi

67,8 %

Jinan Meide

39,3 %

Qingdao Madison

32,1 %

Druge sodelujoče družbe

42,3 %

Vse druge družbe

67,8 %

2.   Tajska in Indonezija

2.1.   Normalna vrednost

| (75) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija za vsakega od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov najprej ugotovila, ali je bila njegova skupna domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna, tj. ali je celoten obseg te prodaje predstavljal najmanj 5 % njegovega skupnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike iz Tajske in Indonezije. |
| --- | --- |

(75)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija za vsakega od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov najprej ugotovila, ali je bila njegova skupna domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna, tj. ali je celoten obseg te prodaje predstavljal najmanj 5 % njegovega skupnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike iz Tajske in Indonezije.

| (76) | Komisija je nato opredelila vrste izdelka, ki so jih družbe s skupno reprezentativno domačo prodajo prodale na domačem trgu in so bile enake ali zelo podobne vrstam, prodanim za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je nato opredelila vrste izdelka, ki so jih družbe s skupno reprezentativno domačo prodajo prodale na domačem trgu in so bile enake ali zelo podobne vrstam, prodanim za izvoz v Unijo.

| (77) | Za vsako vrsto podobnega izdelka, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je primerljiva z vrsto zadevnega izdelka, prodano za izvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodane za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(77)

Za vsako vrsto podobnega izdelka, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je primerljiva z vrsto zadevnega izdelka, prodano za izvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodane za izvoz v Unijo.

| (78) | Komisija je nato proučila, ali se lahko za vsako vrsto podobnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka opredeljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(78)

Komisija je nato proučila, ali se lahko za vsako vrsto podobnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka opredeljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave.

| (79) | Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka izračunanim proizvodnim stroškom ali višja od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena te vrste enaka stroškom na enoto ali višja od njih, je bila normalna vrednost po vrstah izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevne vrste izdelka. |
| --- | --- |

(79)

Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka izračunanim proizvodnim stroškom ali višja od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena te vrste enaka stroškom na enoto ali višja od njih, je bila normalna vrednost po vrstah izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevne vrste izdelka.

| (80) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje posamezne vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste izdelka nižja od stroškov na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena samo dobičkonosne domače prodaje zadevne vrste izdelka. |
| --- | --- |

(80)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje posamezne vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste izdelka nižja od stroškov na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena samo dobičkonosne domače prodaje zadevne vrste izdelka.

| (81) | Kadar so bile vse vrste izdelka prodane z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem poteku trgovanja. |
| --- | --- |

(81)

Kadar so bile vse vrste izdelka prodane z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem poteku trgovanja.

| (82) | Za prodajo vrst izdelka, ki ni bila izvedena v običajnem poteku trgovine, ter za vrste izdelka, ki niso bile prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost. |
| --- | --- |

(82)

Za prodajo vrst izdelka, ki ni bila izvedena v običajnem poteku trgovine, ter za vrste izdelka, ki niso bile prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost.

| (83) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se nastali tehtani povprečni stroški PSA ter tehtani povprečni dobiček, ki so ga s prodajo podobnega izdelka na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvarili sodelujoči zadevni proizvajalci izvozniki, prišteli k njihovim povprečnim proizvodnim stroškom v obdobju preiskave. Za vsako vrsto izdelka, prodano v nereprezentativnih količinah na domačem trgu, so bili za konstruiranje normalne vrednosti uporabljeni tehtani povprečni dobiček ter stroški PSA v običajnem poteku trgovanja te nereprezentativne prodaje. |
| --- | --- |

(83)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se nastali tehtani povprečni stroški PSA ter tehtani povprečni dobiček, ki so ga s prodajo podobnega izdelka na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvarili sodelujoči zadevni proizvajalci izvozniki, prišteli k njihovim povprečnim proizvodnim stroškom v obdobju preiskave. Za vsako vrsto izdelka, prodano v nereprezentativnih količinah na domačem trgu, so bili za konstruiranje normalne vrednosti uporabljeni tehtani povprečni dobiček ter stroški PSA v običajnem poteku trgovanja te nereprezentativne prodaje.

2.2.   Izvozna cena

| (84) | Ker je bil zadevni izdelek sodelujočih tajskih in indonezijskih izvoznikov v celoti izvožen neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, tj. na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(84)

Ker je bil zadevni izdelek sodelujočih tajskih in indonezijskih izvoznikov v celoti izvožen neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, tj. na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

2.3.   Primerjava

| (85) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(85)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.

| (86) | V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(86)

V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.

| (87) | Ustrezne prilagoditve v zvezi s stopnjo trgovine, stroški prevoza, zavarovanjem, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in tozadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita, provizije in bančnimi stroški so bile izvedene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(87)

Ustrezne prilagoditve v zvezi s stopnjo trgovine, stroški prevoza, zavarovanjem, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in tozadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita, provizije in bančnimi stroški so bile izvedene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.

2.4.   Stopnje dampinga

(a)   Tajska

| (88) | Za obe sodelujoči družbi na Tajskem se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(88)

Za obe sodelujoči družbi na Tajskem se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (89) | Ker se je raven sodelovanja štela za visoko (obseg izvoza obeh sodelujočih tajskih družb je bil večji od 80 % celotnega tajskega izvoza v Unijo v OP), je bila stopnja dampinga za vse druge tajske proizvajalce izvoznike določena na ravni najvišje stopnje dampinga obeh sodelujočih družb. |
| --- | --- |

(89)

Ker se je raven sodelovanja štela za visoko (obseg izvoza obeh sodelujočih tajskih družb je bil večji od 80 % celotnega tajskega izvoza v Unijo v OP), je bila stopnja dampinga za vse druge tajske proizvajalce izvoznike določena na ravni najvišje stopnje dampinga obeh sodelujočih družb.

| (90) | Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, za tajske družbe naslednje:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd | 15,9 % |
| Siam Fittings Co., Ltd | 50,7 % |
| Vse druge družbe | 50,7 % |

(90)

Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, za tajske družbe naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

15,9 %

Siam Fittings Co., Ltd

50,7 %

Vse druge družbe

50,7 %

(b)   Indonezija

| (91) | Za edino sodelujočo družbo se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(91)

Za edino sodelujočo družbo se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (92) | Ker se je raven sodelovanja štela za visoko (obseg izvoza edine sodelujoče indonezijske družbe je bil večji od 80 % celotnega indonezijskega izvoza v Unijo v OP), je bila stopnja dampinga za vse druge indonezijske proizvajalce izvoznike določena na ravni sodelujoče družbe. |
| --- | --- |

(92)

Ker se je raven sodelovanja štela za visoko (obseg izvoza edine sodelujoče indonezijske družbe je bil večji od 80 % celotnega indonezijskega izvoza v Unijo v OP), je bila stopnja dampinga za vse druge indonezijske proizvajalce izvoznike določena na ravni sodelujoče družbe.

| (93) | Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| PT. Tri Sinar Purnama | 11,0 % |
| Vse druge družbe | 11,0 % |

(93)

Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

PT. Tri Sinar Purnama

11,0 %

Vse druge družbe

11,0 %

E.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Unije

| (94) | V OP je podobni izdelek proizvajalo šest proizvajalcev Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi (29), sta bili za vzorec izbrani dve skupini proizvajalcev Unije, ki vključujeta tri proizvajalce Unije in predstavljata 81 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(94)

V OP je podobni izdelek proizvajalo šest proizvajalcev Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi (29), sta bili za vzorec izbrani dve skupini proizvajalcev Unije, ki vključujeta tri proizvajalce Unije in predstavljata 81 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

2.   Opredelitev industrije Unije

| (95) | V smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe vseh šest obstoječih proizvajalcev Unije, ki so v OP proizvajali podobni izdelek, zastopa industrijo Unije, zato so v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(95)

V smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe vseh šest obstoječih proizvajalcev Unije, ki so v OP proizvajali podobni izdelek, zastopa industrijo Unije, zato so v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“.

3.   Potrošnja Unije

| (96) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in obsega uvoza v skladu s podatki Eurostata, pri čemer je bila prilagojena glede na ugotovitve preiskave. |
| --- | --- |

(96)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in obsega uvoza v skladu s podatki Eurostata, pri čemer je bila prilagojena glede na ugotovitve preiskave.

| (97) | Potrošnja Unije se je med letoma 2008 in 2009 znatno zmanjšala za 21 %, potem pa je po povečanju za 12 odstotnih točk dosegla raven, ki je bila za 9 % nižja od potrošnje na začetku obravnavanega obdobja.









  Potrošnja Unije (v tonah) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Potrošnja Unije | 72 231 | 57 398 | 59 190 | 65 460 |
| Indeks | 100 | 79 | 82 | 91 |
| Vir: | podatki iz pritožbe, Eurostat in izpolnjeni vprašalniki. |

(97)

Potrošnja Unije se je med letoma 2008 in 2009 znatno zmanjšala za 21 %, potem pa je po povečanju za 12 odstotnih točk dosegla raven, ki je bila za 9 % nižja od potrošnje na začetku obravnavanega obdobja.

Potrošnja Unije (v tonah)

2008

2009

2010

OP

Potrošnja Unije

72 231

57 398

59 190

65 460

Indeks

100

79

82

91

Vir:

podatki iz pritožbe, Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.

4.   Uvoz iz zadevnih držav

4.1.   Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav

| (98) | Komisija je proučila, ali je treba uvoz tempranega navojnega pribora s poreklom iz zadevnih držav oceniti kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je proučila, ali je treba uvoz tempranega navojnega pribora s poreklom iz zadevnih držav oceniti kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

| (99) | Ugotovljena stopnja dampinga glede na uvoz iz vsake od zadevnih držav je bila nad pragom de minimis, kot je opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe (glej uvodne izjave (74), (90) in (93)). |
| --- | --- |

(99)

Ugotovljena stopnja dampinga glede na uvoz iz vsake od zadevnih držav je bila nad pragom de minimis, kot je opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe (glej uvodne izjave (74), (90) in (93)).

| (100) | V zvezi z obsegom dampinškega uvoza iz Indonezije je bilo ugotovljeno, da je predstavljal le približno 2,5 % celotnega uvoza podobnega izdelka v Unijo v OP. Zato se lahko šteje, da ni vzrok za znatno škodo, povzročeno industriji Unije v smislu člena 9(3) osnovne uredbe ali določb protidampinškega sporazuma STO. (5) |
| --- | --- |

(100)

V zvezi z obsegom dampinškega uvoza iz Indonezije je bilo ugotovljeno, da je predstavljal le približno 2,5 % celotnega uvoza podobnega izdelka v Unijo v OP. Zato se lahko šteje, da ni vzrok za znatno škodo, povzročeno industriji Unije v smislu člena 9(3) osnovne uredbe ali določb protidampinškega sporazuma STO. (5)

| (101) | Hkrati je bilo pri preiskavi v tej začasni fazi ugotovljeno, da je bila večina uvoza iz Indonezije verjetno neustrezno prijavljena pod drugo oznako KN, tj. 7307 99 10 namesto 7307 19 10, ki se običajno uporablja za navojni liti pribor (fitinge) za cevi iz tempranega litega železa. Vendar je celoten uvoz, ki je bil verjetno neustrezno prijavljen, ali vsaj velik del tega uvoza že upoštevan v 2,5-odstotnem deležu iz prejšnje uvodne izjave. |
| --- | --- |

(101)

Hkrati je bilo pri preiskavi v tej začasni fazi ugotovljeno, da je bila večina uvoza iz Indonezije verjetno neustrezno prijavljena pod drugo oznako KN, tj. 7307 99 10 namesto 7307 19 10, ki se običajno uporablja za navojni liti pribor (fitinge) za cevi iz tempranega litega železa. Vendar je celoten uvoz, ki je bil verjetno neustrezno prijavljen, ali vsaj velik del tega uvoza že upoštevan v 2,5-odstotnem deležu iz prejšnje uvodne izjave.

| (102) | Ob upoštevanju navedenega je začasno določeno, da se zadevni uvoz ne prišteje k dampinškemu uvozu iz Tajske in LRK. |
| --- | --- |

(102)

Ob upoštevanju navedenega je začasno določeno, da se zadevni uvoz ne prišteje k dampinškemu uvozu iz Tajske in LRK.

| (103) | Kar zadeva obseg dampinškega uvoza iz Tajske in LRK, ga ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega, saj je v OP dosegel tržni delež 5,4 % (Tajska) in 47,3 % (LRK). |
| --- | --- |

(103)

Kar zadeva obseg dampinškega uvoza iz Tajske in LRK, ga ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega, saj je v OP dosegel tržni delež 5,4 % (Tajska) in 47,3 % (LRK).

| (104) | Kumulativna ocena se je začasno obravnavala kot ustrezna zaradi primerljivih konkurenčnih pogojev med uvozom iz teh dveh držav in podobnim izdelkom iz Unije, tj. prek istih prodajnih poti in istim kategorijam strank. V veliko primerih je bilo dejansko dokazano, da so bili uvoženi izdelki iz LRK in Tajske prodani prek istih distributerjev. |
| --- | --- |

(104)

Kumulativna ocena se je začasno obravnavala kot ustrezna zaradi primerljivih konkurenčnih pogojev med uvozom iz teh dveh držav in podobnim izdelkom iz Unije, tj. prek istih prodajnih poti in istim kategorijam strank. V veliko primerih je bilo dejansko dokazano, da so bili uvoženi izdelki iz LRK in Tajske prodani prek istih distributerjev.

| (105) | Ob upoštevanju navedenega se je začasno štelo, da so vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena. Uvoz iz Tajske in LRK je bil zato proučen kumulativno. V nadaljnjem besedilu je naveden kot „uvoz iz obeh zadevnih držav“. |
| --- | --- |

(105)

Ob upoštevanju navedenega se je začasno štelo, da so vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena. Uvoz iz Tajske in LRK je bil zato proučen kumulativno. V nadaljnjem besedilu je naveden kot „uvoz iz obeh zadevnih držav“.

4.2.   Obseg in tržni delež uvoza iz obeh zadevnih držav

| (106) | Obseg uvoza zadevnega izdelka iz obeh zadevnih držav na trg Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 15 %. Medtem ko se je uvoz med letoma 2008 in 2009 najprej zmanjšal za 16 % zaradi zmanjšanja potrošnje iz uvodne izjave (97), se je potem do OP znatno povečal za 31 odstotnih točk.









  Obseg uvoza Unije (v tonah) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| LRK | 26 188 | 22 413 | 22 065 | 30 786 |
| Indeks | 100 | 86 | 84 | 118 |
| Tajska | 3 723 | 2 681 | 3 331 | 3 485 |
| Indeks | 100 | 72 | 89 | 94 |
| Zadevni državi | 29 911 | 25 094 | 25 396 | 34 271 |
| Indeks | 100 | 84 | 85 | 115 |
| Vir: | Eurostat in ugotovitve preiskave. |

(106)

Obseg uvoza zadevnega izdelka iz obeh zadevnih držav na trg Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 15 %. Medtem ko se je uvoz med letoma 2008 in 2009 najprej zmanjšal za 16 % zaradi zmanjšanja potrošnje iz uvodne izjave (97), se je potem do OP znatno povečal za 31 odstotnih točk.

Obseg uvoza Unije (v tonah)

2008

2009

2010

OP

LRK

26 188

22 413

22 065

30 786

Indeks

100

86

84

118

Tajska

3 723

2 681

3 331

3 485

Indeks

100

72

89

94

Zadevni državi

29 911

25 094

25 396

34 271

Indeks

100

84

85

115

Vir:

Eurostat in ugotovitve preiskave.

| (107) | Tržni delež dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju povečal za 11 odstotnih točk, in sicer z 41,7 % na 52,7 %. Zadevni tržni delež se je povečal zlasti med letom 2010 in OP, tj. v obdobju ponovnega povečanja povpraševanja.









  Tržni delež Unije |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| LRK | 36,5 % | 39,3 % | 37,7 % | 47,3 % |
| Indeks | 100 | 108 | 103 | 129 |
| Tajska | 5,2 % | 4,7 % | 5,7 % | 5,4 % |
| Indeks | 100 | 91 | 110 | 103 |
| Zadevni državi | 41,7 % | 44,0 % | 43,4 % | 52,7 % |
| Indeks | 100 | 106 | 104 | 126 |
| Vir: | podatki iz pritožbe, Eurostat in izpolnjeni vprašalniki. |

(107)

Tržni delež dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju povečal za 11 odstotnih točk, in sicer z 41,7 % na 52,7 %. Zadevni tržni delež se je povečal zlasti med letom 2010 in OP, tj. v obdobju ponovnega povečanja povpraševanja.

Tržni delež Unije

2008

2009

2010

OP

LRK

36,5 %

39,3 %

37,7 %

47,3 %

Indeks

100

108

103

129

Tajska

5,2 %

4,7 %

5,7 %

5,4 %

Indeks

100

91

110

103

Zadevni državi

41,7 %

44,0 %

43,4 %

52,7 %

Indeks

100

106

104

126

Vir:

podatki iz pritožbe, Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.

4.3.   Cene uvoza iz obeh zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen

(a)   Razvoj cen

| (108) | V naslednji preglednici je navedena povprečna cena dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav na meji Unije brez plačane dajatve v skladu s podatki Eurostata. V obravnavanem obdobju se je povprečna cena uvoza iz obeh zadevnih držav stalno povečevala, pri čemer se je skupaj povečala za 14 %.









  Uvozne cene (v EUR/tono) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| LRK | 1 428 | 1 557 | 1 631 | 1 676 |
| Indeks | 100 | 109 | 114 | 117 |
| Tajska | 2 126 | 2 208 | 2 036 | 2 148 |
| Indeks | 100 | 104 | 96 | 101 |
| Zadevni državi | 1 515 | 1 626 | 1 679 | 1 721 |
| Indeks | 100 | 107 | 111 | 114 |
| Vir: | Eurostat |

(108)

V naslednji preglednici je navedena povprečna cena dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav na meji Unije brez plačane dajatve v skladu s podatki Eurostata. V obravnavanem obdobju se je povprečna cena uvoza iz obeh zadevnih držav stalno povečevala, pri čemer se je skupaj povečala za 14 %.

Uvozne cene (v EUR/tono)

2008

2009

2010

OP

LRK

1 428

1 557

1 631

1 676

Indeks

100

109

114

117

Tajska

2 126

2 208

2 036

2 148

Indeks

100

104

96

101

Zadevni državi

1 515

1 626

1 679

1 721

Indeks

100

107

111

114

Vir:

Eurostat

(b)   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (109) | Primerjava cen posameznih vrst je bila izvedena med prodajnimi cenami proizvajalcev izvoznikov in prodajnimi cenami vzorčenih proizvajalcev Unije. Pri tem so se cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam, primerjale s cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz obeh zadevnih držav. Po potrebi so bile izvedene prilagoditve zaradi upoštevanja razlik v stopnji trgovine (predvsem prodaja OEM) in stroškov, nastalih po uvozu. |
| --- | --- |

(109)

Primerjava cen posameznih vrst je bila izvedena med prodajnimi cenami proizvajalcev izvoznikov in prodajnimi cenami vzorčenih proizvajalcev Unije. Pri tem so se cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam, primerjale s cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz obeh zadevnih držav. Po potrebi so bile izvedene prilagoditve zaradi upoštevanja razlik v stopnji trgovine (predvsem prodaja OEM) in stroškov, nastalih po uvozu.

| (110) | Primerjava je pokazala, da je bil v OP uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Tajske in LRK prodan v Uniji po cenah, ki so nelojalno nižale cene industrije Unije za 25 % do 55 % (izražene kot odstotek cen industrije Unije). |
| --- | --- |

(110)

Primerjava je pokazala, da je bil v OP uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Tajske in LRK prodan v Uniji po cenah, ki so nelojalno nižale cene industrije Unije za 25 % do 55 % (izražene kot odstotek cen industrije Unije).

5.   Položaj industrije Unije

| (111) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. Spodaj navedeni podatki se nanašajo na vse proizvajalce Unije v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo, izkoriščenostjo zmogljivosti, obsegom prodaje in tržnim deležem ter na vzorčene proizvajalce Unije v zvezi z vsemi preostalimi kazalci. Kar zadeva kazalce, ki temeljijo na podatkih vzorčenih proizvajalcev, dejanskih agregatnih podatkov v zadevnih preglednicah v nadaljnjem besedilu zaradi zaupnosti ni mogoče razkriti, saj sta bili v vzorec vključeni le dve skupini proizvajalcev; namesto tega so navedeni le indeksi, da se prikaže gibanje navedenih kazalcev. |
| --- | --- |

(111)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. Spodaj navedeni podatki se nanašajo na vse proizvajalce Unije v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo, izkoriščenostjo zmogljivosti, obsegom prodaje in tržnim deležem ter na vzorčene proizvajalce Unije v zvezi z vsemi preostalimi kazalci. Kar zadeva kazalce, ki temeljijo na podatkih vzorčenih proizvajalcev, dejanskih agregatnih podatkov v zadevnih preglednicah v nadaljnjem besedilu zaradi zaupnosti ni mogoče razkriti, saj sta bili v vzorec vključeni le dve skupini proizvajalcev; namesto tega so navedeni le indeksi, da se prikaže gibanje navedenih kazalcev.

5.1.   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (112) | Obseg proizvodnje Unije se je med letoma 2008 in 2009 znatno zmanjšal, tj. za 39 %, pri čemer se je pozneje kljub povečanju potrošnje za 12 odstotnih točk v naslednjih letih, kot je navedeno v uvodni izjavi (97), dodatno zmanjšal.









  Obseg proizvodnje Unije (v tonah) |
| --- | --- |
| Vsi proizvajalci | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Potrošnja Unije | 55 726 | 33 780 | 32 303 | 32 646 |
| Indeks | 100 | 61 | 58 | 59 |
| Vir: | podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki. |

(112)

Obseg proizvodnje Unije se je med letoma 2008 in 2009 znatno zmanjšal, tj. za 39 %, pri čemer se je pozneje kljub povečanju potrošnje za 12 odstotnih točk v naslednjih letih, kot je navedeno v uvodni izjavi (97), dodatno zmanjšal.

Obseg proizvodnje Unije (v tonah)

Vsi proizvajalci

2008

2009

2010

OP

Potrošnja Unije

55 726

33 780

32 303

32 646

Indeks

100

61

58

59

Vir:

podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki.

| (113) | Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju, predvsem med letoma 2008 in 2009, zmanjšala za 21 %. Glavni vzrok zmanjšanja proizvodne zmogljivosti je bilo zaprtje treh proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju.









  Proizvodna zmogljivost Unije (v tonah) |
| --- | --- |
| Vsi proizvajalci | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Proizvodna zmogljivost | 90 400 | 75 440 | 71 440 | 71 440 |
| Indeks | 100 | 83 | 79 | 79 |
| Vir: | podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki. |

(113)

Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju, predvsem med letoma 2008 in 2009, zmanjšala za 21 %. Glavni vzrok zmanjšanja proizvodne zmogljivosti je bilo zaprtje treh proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju.

Proizvodna zmogljivost Unije (v tonah)

Vsi proizvajalci

2008

2009

2010

OP

Proizvodna zmogljivost

90 400

75 440

71 440

71 440

Indeks

100

83

79

79

Vir:

podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki.

| (114) | Kljub zmanjšanju proizvodne zmogljivosti se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije, predvsem med letoma 2008 in 2009, zmanjšala za 26 %.









  Izkoriščenost zmogljivosti proizvodnje Unije |
| --- | --- |
| Vsi proizvajalci | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Izkoriščenost zmogljivosti proizvodnje | 62 % | 45 % | 45 % | 46 % |
| Indeks | 100 | 73 | 73 | 74 |
| Vir: | podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki. |

(114)

Kljub zmanjšanju proizvodne zmogljivosti se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije, predvsem med letoma 2008 in 2009, zmanjšala za 26 %.

Izkoriščenost zmogljivosti proizvodnje Unije

Vsi proizvajalci

2008

2009

2010

OP

Izkoriščenost zmogljivosti proizvodnje

62 %

45 %

45 %

46 %

Indeks

100

73

73

74

Vir:

podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki.

5.2.   Zaloge

| (115) | Obseg zalog se je v skladu z zmanjševanjem prodaje in obsega proizvodnje industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 23 %.









  Zaloge (v tonah) |
| --- | --- |
| Vzorec | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Indeks | 100 | 91 | 75 | 77 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(115)

Obseg zalog se je v skladu z zmanjševanjem prodaje in obsega proizvodnje industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 23 %.

Zaloge (v tonah)

Vzorec

2008

2009

2010

OP

Indeks

100

91

75

77

Vir:

izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

5.3.   Obseg prodaje in tržni delež

| (116) | Obseg prodaje vseh proizvajalcev Unije na trgu Unije se je med letoma 2008 in 2009 zaradi zmanjševanja povpraševanja znatno zmanjšal, tj. za 25 %. Čeprav se je povpraševanje v Uniji po letu 2009 bistveno povečalo, kot je navedeno v uvodni izjavi (97), je prodaja Unije vse do konca obravnavanega obdobja ostala na nizki ravni iz leta 2009.









  Obseg prodaje Unije (v tonah) |
| --- | --- |
| Vsi proizvajalci | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Prodaja v Uniji | 34 210 | 25 702 | 26 717 | 25 333 |
| Indeks | 100 | 75 | 78 | 74 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(116)

Obseg prodaje vseh proizvajalcev Unije na trgu Unije se je med letoma 2008 in 2009 zaradi zmanjševanja povpraševanja znatno zmanjšal, tj. za 25 %. Čeprav se je povpraševanje v Uniji po letu 2009 bistveno povečalo, kot je navedeno v uvodni izjavi (97), je prodaja Unije vse do konca obravnavanega obdobja ostala na nizki ravni iz leta 2009.

Obseg prodaje Unije (v tonah)

Vsi proizvajalci

2008

2009

2010

OP

Prodaja v Uniji

34 210

25 702

26 717

25 333

Indeks

100

75

78

74

Vir:

izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (117) | Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 odstotnih točk ali 18 %, medtem ko se je tržni delež dampinškega uvoza v istem obdobju povečal za 11 odstotnih točk, kot je navedeno v uvodni izjavi (107).









  Tržni delež Unije |
| --- | --- |
| Vsi proizvajalci | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Prodaja v Uniji | 47,7 % | 45,1 % | 45,6 % | 38,9 % |
| Indeks | 100 | 95 | 96 | 82 |
| Vir: | podatki iz pritožbe, Eurostat in izpolnjeni vprašalniki. |

(117)

Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 odstotnih točk ali 18 %, medtem ko se je tržni delež dampinškega uvoza v istem obdobju povečal za 11 odstotnih točk, kot je navedeno v uvodni izjavi (107).

Tržni delež Unije

Vsi proizvajalci

2008

2009

2010

OP

Prodaja v Uniji

47,7 %

45,1 %

45,6 %

38,9 %

Indeks

100

95

96

82

Vir:

podatki iz pritožbe, Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.

5.4.   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (118) | Vzorčeni proizvajalci Unije so v obravnavanem obdobju uspeli le nekoliko povečati svoje prodajne cene, tj. za 4 %. Zaradi vedno večjih količin dampinškega uvoza na trg Unije je bilo to povečanje cen manjše od povečanja stroškov.









  Povprečna cena v Uniji na tono |
| --- | --- |
| Vzorec | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Indeks | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(118)

Vzorčeni proizvajalci Unije so v obravnavanem obdobju uspeli le nekoliko povečati svoje prodajne cene, tj. za 4 %. Zaradi vedno večjih količin dampinškega uvoza na trg Unije je bilo to povečanje cen manjše od povečanja stroškov.

Povprečna cena v Uniji na tono

Vzorec

2008

2009

2010

OP

Indeks

100

103

103

104

Vir:

izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

5.5.   Dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok

| (119) | Dobičkonosnost industrije Unije je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam na trgu Unije izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. Medtem ko je bila dobičkonosnost industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja zadovoljiva, je bila leta 2009 skoraj v celoti odpravljena. Čeprav se je pozneje nekoliko izboljšala, je v preostalem obravnavanem obdobju bistveno odstopala od neškodljive ravni. |
| --- | --- |

(119)

Dobičkonosnost industrije Unije je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam na trgu Unije izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. Medtem ko je bila dobičkonosnost industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja zadovoljiva, je bila leta 2009 skoraj v celoti odpravljena. Čeprav se je pozneje nekoliko izboljšala, je v preostalem obravnavanem obdobju bistveno odstopala od neškodljive ravni.

| (120) | Kar zadeva donosnost naložb, izraženo kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se je ta kazalec razvijal enako kot dobičkonosnost.









  Dobičkonosnost in donosnost naložb (ROI) |
| --- | --- |
| Vzorec | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Dobičkonosnost (indeks) | 100 | 8 | 38 | 37 |
| ROI (indeks) | 100 | 1 | 36 | 40 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(120)

Kar zadeva donosnost naložb, izraženo kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se je ta kazalec razvijal enako kot dobičkonosnost.

Dobičkonosnost in donosnost naložb (ROI)

Vzorec

2008

2009

2010

OP

Dobičkonosnost (indeks)

100

8

38

37

ROI (indeks)

100

1

36

40

Vir:

izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (121) | Neto denarni tok iz poslovanja se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal, in sicer se je skupaj zmanjšal za 64 %, pri čemer je v OP dosegel zelo nizko raven.









  Denarni tok (v EUR) |
| --- | --- |
| Vzorec | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Indeks | 100 | 55 | 58 | 36 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(121)

Neto denarni tok iz poslovanja se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal, in sicer se je skupaj zmanjšal za 64 %, pri čemer je v OP dosegel zelo nizko raven.

Denarni tok (v EUR)

Vzorec

2008

2009

2010

OP

Indeks

100

55

58

36

Vir:

izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

5.6.   Rast

| (122) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (97), se je potrošnja Unije med letom 2009 in OP znatno povečala, tj. za 8 000 ton, medtem ko se je obseg dampinškega uvoza v istem obdobju povečal za 9 000 ton, kot je navedeno v uvodni izjavi (106). Celotno rast trga Unije med letom 2009 in OP je torej absorbiral dampinški uvoz, medtem ko je prodaja industrije Unije ostala na zelo nizki ravni iz leta 2009. To dokazuje, da industrija Unije zaradi vedno večjega tržnega deleža dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav ni mogla imeti koristi zaradi nedavne rasti potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(122)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (97), se je potrošnja Unije med letom 2009 in OP znatno povečala, tj. za 8 000 ton, medtem ko se je obseg dampinškega uvoza v istem obdobju povečal za 9 000 ton, kot je navedeno v uvodni izjavi (106). Celotno rast trga Unije med letom 2009 in OP je torej absorbiral dampinški uvoz, medtem ko je prodaja industrije Unije ostala na zelo nizki ravni iz leta 2009. To dokazuje, da industrija Unije zaradi vedno večjega tržnega deleža dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav ni mogla imeti koristi zaradi nedavne rasti potrošnje Unije.

5.7.   Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala

| (123) | V obravnavanem obdobju so se naložbe vzorčenih proizvajalcev Unije razvijale na naslednji način:









  Neto naložbe (v EUR) |
| --- | --- |
| Vzorec | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Indeks | 100 | 65 | 41 | 76 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(123)

V obravnavanem obdobju so se naložbe vzorčenih proizvajalcev Unije razvijale na naslednji način:

Neto naložbe (v EUR)

Vzorec

2008

2009

2010

OP

Indeks

100

65

41

76

Vir:

izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (124) | Kot je prikazano v preglednici zgoraj, so se naložbe proizvajalcev Unije med letoma 2008 in 2010 bistveno zmanjšale. Ta trend se je obrnil v OP, ko so se naložbe močno okrepile, vendar niso dosegle ravni z začetka obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(124)

Kot je prikazano v preglednici zgoraj, so se naložbe proizvajalcev Unije med letoma 2008 in 2010 bistveno zmanjšale. Ta trend se je obrnil v OP, ko so se naložbe močno okrepile, vendar niso dosegle ravni z začetka obravnavanega obdobja.

5.8.   Zmožnost zbiranja kapitala

| (125) | Zaradi nezadostne dobičkonosnosti iz uvodne izjave (119) imajo nekateri proizvajalci Unije v trenutnih okoliščinah težave z zbiranjem kapitala za prihodnje naložbe. Težave z zbiranjem kapitala povečuje tudi nezadostna donosnost naložb. |
| --- | --- |

(125)

Zaradi nezadostne dobičkonosnosti iz uvodne izjave (119) imajo nekateri proizvajalci Unije v trenutnih okoliščinah težave z zbiranjem kapitala za prihodnje naložbe. Težave z zbiranjem kapitala povečuje tudi nezadostna donosnost naložb.

5.9.   Zaposlovanje, produktivnost in stroški dela

| (126) | Zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa (EPDČ) se je na splošno razvijala podobno kot obseg proizvodnje (glej uvodno izjavo (112)), kar kaže, da si je industrija Unije prizadevala racionalizirati proizvodne stroške, ko je bilo to potrebno. Industrija Unije je poskušala svojo delovno silo prilagoditi vedno slabšim razmeram na trgu, zato se je zaposlenost v obravnavanem obdobju na splošno stalno zmanjševala, in sicer se je zmanjšala za 36 %.









  Zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa |
| --- | --- |
| Vzorec | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Indeks | 100 | 75 | 67 | 64 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(126)

Zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa (EPDČ) se je na splošno razvijala podobno kot obseg proizvodnje (glej uvodno izjavo (112)), kar kaže, da si je industrija Unije prizadevala racionalizirati proizvodne stroške, ko je bilo to potrebno. Industrija Unije je poskušala svojo delovno silo prilagoditi vedno slabšim razmeram na trgu, zato se je zaposlenost v obravnavanem obdobju na splošno stalno zmanjševala, in sicer se je zmanjšala za 36 %.

Zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa

Vzorec

2008

2009

2010

OP

Indeks

100

75

67

64

Vir:

izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (127) | Kljub navedenim prizadevanjem industrije Unije, da bi zaposlenost prilagodila vedno slabšim razmeram na trgu, se je produktivnost proizvajalcev Unije v ekvivalentih polnega delovnega časa med letoma 2008 in 2009 znatno zmanjšala, tj. za 19 %. Pozneje se je stanje izboljševalo, vendar je bila produktivnost še vedno 9 % nižja od ravni na začetku obravnavanega obdobja.









  Produktivnost (v tonah/EPDČ) |
| --- | --- |
| Vzorec | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Indeks | 100 | 81 | 87 | 91 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(127)

Kljub navedenim prizadevanjem industrije Unije, da bi zaposlenost prilagodila vedno slabšim razmeram na trgu, se je produktivnost proizvajalcev Unije v ekvivalentih polnega delovnega časa med letoma 2008 in 2009 znatno zmanjšala, tj. za 19 %. Pozneje se je stanje izboljševalo, vendar je bila produktivnost še vedno 9 % nižja od ravni na začetku obravnavanega obdobja.

Produktivnost (v tonah/EPDČ)

Vzorec

2008

2009

2010

OP

Indeks

100

81

87

91

Vir:

izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (128) | V obravnavanem obdobju so se povprečni stroški dela industrije Unije stalno povečevali, pri čemer so se skupaj povečali za 12 %.









  Stroški dela (v EUR/EPDČ) |
| --- | --- |
| Vzorec | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Indeks | 100 | 106 | 112 | 112 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(128)

V obravnavanem obdobju so se povprečni stroški dela industrije Unije stalno povečevali, pri čemer so se skupaj povečali za 12 %.

Stroški dela (v EUR/EPDČ)

Vzorec

2008

2009

2010

OP

Indeks

100

106

112

112

Vir:

izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

5.10.   Višina stopnje dampinga

| (129) | Stopnje dampinga za uvoz iz obeh zadevnih držav, kot so določene v uvodnih izjavah (74) in (90), so visoke. Glede na obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza se učinek stopenj dampinga lahko obravnava kot znaten. |
| --- | --- |

(129)

Stopnje dampinga za uvoz iz obeh zadevnih držav, kot so določene v uvodnih izjavah (74) in (90), so visoke. Glede na obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza se učinek stopenj dampinga lahko obravnava kot znaten.

5.11.   Okrevanje od preteklega dampinga

| (130) | Za temprani navojni pribor s poreklom iz Brazilije, Češke republike, Japonske, LRK, Republike Koreje in Tajske so bili ukrepi (6) sprejeti že v obdobju 2000–2005 (7) (v nadaljnjem besedilu: prejšnji ukrepi). Na podlagi zadovoljive dobičkonosnosti industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja (glej uvodno izjavo(119)) je mogoče sklepati, da so ti ukrepi industriji Unije začasno pomagali. Vendar se je zaradi večjega obsega dampinškega uvoza to razmeroma pozitivno obdobje končalo. Poleg tega je treba opozoriti, da skupni tržni delež šestih držav, za katere so veljali prejšnji ukrepi, ni nikoli presegal 29 % (8), medtem ko je tržni delež obeh zadevnih držav v preiskavi v OP znašal 52,7 %, kot je navedeno v uvodni izjavi (107). |
| --- | --- |

(130)

Za temprani navojni pribor s poreklom iz Brazilije, Češke republike, Japonske, LRK, Republike Koreje in Tajske so bili ukrepi (6) sprejeti že v obdobju 2000–2005 (7) (v nadaljnjem besedilu: prejšnji ukrepi). Na podlagi zadovoljive dobičkonosnosti industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja (glej uvodno izjavo(119)) je mogoče sklepati, da so ti ukrepi industriji Unije začasno pomagali. Vendar se je zaradi večjega obsega dampinškega uvoza to razmeroma pozitivno obdobje končalo. Poleg tega je treba opozoriti, da skupni tržni delež šestih držav, za katere so veljali prejšnji ukrepi, ni nikoli presegal 29 % (8), medtem ko je tržni delež obeh zadevnih držav v preiskavi v OP znašal 52,7 %, kot je navedeno v uvodni izjavi (107).

6.   Sklep o škodi

| (131) | Kazalci škode kažejo negativno gibanje v obravnavanem obdobju. To je opazno zlasti pri kazalcih za dobičkonosnost, obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje in tržni delež, saj je pri vseh ugotovljeno jasno poslabšanje. |
| --- | --- |

(131)

Kazalci škode kažejo negativno gibanje v obravnavanem obdobju. To je opazno zlasti pri kazalcih za dobičkonosnost, obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje in tržni delež, saj je pri vseh ugotovljeno jasno poslabšanje.

| (132) | Hkrati so se zaradi uvoza tempranega navojnega pribora iz obeh zadevnih držav v OP za do 55 % nelojalno znižale cene industrije Unije (glej uvodno izjavo (110)), s čimer se je znatno povečal njun tržni delež (glej uvodno izjavo (107)). |
| --- | --- |

(132)

Hkrati so se zaradi uvoza tempranega navojnega pribora iz obeh zadevnih držav v OP za do 55 % nelojalno znižale cene industrije Unije (glej uvodno izjavo (110)), s čimer se je znatno povečal njun tržni delež (glej uvodno izjavo (107)).

| (133) | Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(133)

Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

F.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvod

| (134) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je dampinški uvoz s poreklom iz LRK in Tajske povzročil industriji Unije tolikšno škodo, da se šteje za znatno škodo. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko sočasno škodovali industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki so jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(134)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je dampinški uvoz s poreklom iz LRK in Tajske povzročil industriji Unije tolikšno škodo, da se šteje za znatno škodo. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko sočasno škodovali industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki so jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana dampinškemu uvozu.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (135) | Med letom 2008 in OP se je obseg dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav na trgu, ki se je skrčil za 9 %, povečal za 15 %, zato se je tržni delež Unije povečal z 41,7 % na 52,7 %. |
| --- | --- |

(135)

Med letom 2008 in OP se je obseg dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav na trgu, ki se je skrčil za 9 %, povečal za 15 %, zato se je tržni delež Unije povečal z 41,7 % na 52,7 %.

| (136) | To povečanje dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz obeh zadevnih držav v obravnavanem obdobju se je ujemalo s padajočim gibanjem pri večini kazalcev škode za industrijo Unije. Industrija Unije je izgubila 8,7 odstotne točke tržnega deleža in je morala zmanjšati proizvodnjo za 41 %. Zaradi občutnega nelojalnega nižanja prodajnih cen industrija Unije ni mogla v sprejemljivem obsegu prenesti višjih proizvodnih stroškov v prodajne cene, zato so bile stopnje dobičkonosnosti v večini obravnavanega obdobja zelo nizke. |
| --- | --- |

(136)

To povečanje dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz obeh zadevnih držav v obravnavanem obdobju se je ujemalo s padajočim gibanjem pri večini kazalcev škode za industrijo Unije. Industrija Unije je izgubila 8,7 odstotne točke tržnega deleža in je morala zmanjšati proizvodnjo za 41 %. Zaradi občutnega nelojalnega nižanja prodajnih cen industrija Unije ni mogla v sprejemljivem obsegu prenesti višjih proizvodnih stroškov v prodajne cene, zato so bile stopnje dobičkonosnosti v večini obravnavanega obdobja zelo nizke.

| (137) | Glede na navedeno se začasno sklene, da nizkocenovni dampinški uvoz iz obeh zadevnih držav na trg Unije, ki je bil obsežen in se je na splošno povečeval ter je nelojalno občutno zniževal cene industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju, povzroča znatno škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(137)

Glede na navedeno se začasno sklene, da nizkocenovni dampinški uvoz iz obeh zadevnih držav na trg Unije, ki je bil obsežen in se je na splošno povečeval ter je nelojalno občutno zniževal cene industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju, povzroča znatno škodo industriji Unije.

3.   Učinek drugih dejavnikov

3.1.   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (138) | Čeprav je bil po podatkih Eurostata obseg uvoza iz Indije po zelo nizkih cenah v celotnem obravnavanem obdobju velik, nekateri kazalci kažejo, da se ta uvoz ne nanaša na zadevni izdelek, ampak na različne izdelke, prijavljene pod isto oznako KN. |
| --- | --- |

(138)

Čeprav je bil po podatkih Eurostata obseg uvoza iz Indije po zelo nizkih cenah v celotnem obravnavanem obdobju velik, nekateri kazalci kažejo, da se ta uvoz ne nanaša na zadevni izdelek, ampak na različne izdelke, prijavljene pod isto oznako KN.

| (139) | Uvoz iz drugih tretjih držav je bil v celotnem obravnavanem obdobju omejen. Skupni tržni delež uvoza iz držav, ki ne vključujejo obeh zadevnih držav, se je zmanjšal za 2,1 odstotne točke, in sicer z 10,5 % na 8,4 %. |
| --- | --- |

(139)

Uvoz iz drugih tretjih držav je bil v celotnem obravnavanem obdobju omejen. Skupni tržni delež uvoza iz držav, ki ne vključujejo obeh zadevnih držav, se je zmanjšal za 2,1 odstotne točke, in sicer z 10,5 % na 8,4 %.

| (140) | Drugi največji viri uvoza v OP so bili Indonezija, Brazilija in Turčija s tržnim deležem med 1,3 % in 1,6 %, pri čemer so vse te države v obravnavanem obdobju izgubile tržni delež.









  Tržni delež uvoza |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Brazilija | 3,6 % | 3,8 % | 4,0 % | 1,5 % |
| Indonezija | 1,8 % | 2,5 % | 1,9 % | 1,6 % |
| Turčija | 1,6 % | 2,0 % | 1,9 % | 1,3 % |
| Druge države | 3,6 % | 2,5 % | 3,2 % | 4,0 % |
| Skupaj | 10,5 % | 10,8 % | 11,0 % | 8,4 % |
| Indeks | 100 | 105 | 104 | 80 |
| Vir: | Eurostat |

(140)

Drugi največji viri uvoza v OP so bili Indonezija, Brazilija in Turčija s tržnim deležem med 1,3 % in 1,6 %, pri čemer so vse te države v obravnavanem obdobju izgubile tržni delež.

Tržni delež uvoza

2008

2009

2010

OP

Brazilija

3,6 %

3,8 %

4,0 %

1,5 %

Indonezija

1,8 %

2,5 %

1,9 %

1,6 %

Turčija

1,6 %

2,0 %

1,9 %

1,3 %

Druge države

3,6 %

2,5 %

3,2 %

4,0 %

Skupaj

10,5 %

10,8 %

11,0 %

8,4 %

Indeks

100

105

104

80

Vir:

Eurostat

| (141) | Na podlagi omejenega obsega in trendov zmanjševanja je mogoče ugotoviti, da uvoz iz tretjih držav, razen iz obeh zadevnih držav, verjetno ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije v OP. |
| --- | --- |

(141)

Na podlagi omejenega obsega in trendov zmanjševanja je mogoče ugotoviti, da uvoz iz tretjih držav, razen iz obeh zadevnih držav, verjetno ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije v OP.

3.2.   Izvoz industrije Unije

| (142) | Izvoz industrije Unije se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal, in sicer se je zmanjšal za skupaj 34 %.









  Izvoz (v tonah) |
| --- | --- |
| Vzorec | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| Izvoz | 7 134 | 5 043 | 4 969 | 4 700 |
| Indeks | 100 | 71 | 70 | 66 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU. |

(142)

Izvoz industrije Unije se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal, in sicer se je zmanjšal za skupaj 34 %.

Izvoz (v tonah)

Vzorec

2008

2009

2010

OP

Izvoz

7 134

5 043

4 969

4 700

Indeks

100

71

70

66

Vir:

izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU.

| (143) | Vendar je v celotnem obravnavanem obdobju izvoz znašal le 13-15 % proizvodnje industrije Unije. Zato se ne zdi, da je v večjem obsegu prispeval k škodi, ki jo je industrija Unije utrpela v OP. |
| --- | --- |

(143)

Vendar je v celotnem obravnavanem obdobju izvoz znašal le 13-15 % proizvodnje industrije Unije. Zato se ne zdi, da je v večjem obsegu prispeval k škodi, ki jo je industrija Unije utrpela v OP.

3.3.   Razvoj potrošnje Unije

| (144) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (97), se je potrošnja Unije med letoma 2008 in 2009 zmanjšala za 21 %, zato se je v istem obdobju prodaja industrije Unije zmanjšala za 25 %. Vendar se je potrošnja Unije po letu 2009 znatno povečala, tj. približno za 8 000 ton, medtem ko se je obseg dampinškega uvoza v istem obdobju povečal približno za 9 000 ton, kot je navedeno v uvodni izjavi (106). Celotno rast trga Unije med letom 2009 in OP je torej absorbiral dampinški uvoz, medtem ko je prodaja industrije Unije ostala na zelo nizki ravni iz leta 2009. |
| --- | --- |

(144)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (97), se je potrošnja Unije med letoma 2008 in 2009 zmanjšala za 21 %, zato se je v istem obdobju prodaja industrije Unije zmanjšala za 25 %. Vendar se je potrošnja Unije po letu 2009 znatno povečala, tj. približno za 8 000 ton, medtem ko se je obseg dampinškega uvoza v istem obdobju povečal približno za 9 000 ton, kot je navedeno v uvodni izjavi (106). Celotno rast trga Unije med letom 2009 in OP je torej absorbiral dampinški uvoz, medtem ko je prodaja industrije Unije ostala na zelo nizki ravni iz leta 2009.

| (145) | Zainteresirane strani so navedle, da je bil pomemben vzrok za škodo kriza na španskem gradbenem trgu, ki domnevno znatno vpliva na špansko družbo ATUSA, ki je eden od glavnih pritožnikov. Vendar družba ATUSA prodaja v večini držav članic EU, dejanski učinek krize na španskem gradbenem trgu pa je bil omejen na prodajo družbe v Španiji, ki ni nikoli predstavljala večine njene prodaje. Poleg tega je vprašanje škode jasno v zvezi z obema vzorčenima skupinama družb, vsemi pritožniki in celotno industrijo Unije. Analiza škode v nobenem primeru ni bila omejena na uspešnost enega proizvajalca Unije ali enega nacionalnega trga, ampak je zajemala celotno industrijo Unije. |
| --- | --- |

(145)

Zainteresirane strani so navedle, da je bil pomemben vzrok za škodo kriza na španskem gradbenem trgu, ki domnevno znatno vpliva na špansko družbo ATUSA, ki je eden od glavnih pritožnikov. Vendar družba ATUSA prodaja v večini držav članic EU, dejanski učinek krize na španskem gradbenem trgu pa je bil omejen na prodajo družbe v Španiji, ki ni nikoli predstavljala večine njene prodaje. Poleg tega je vprašanje škode jasno v zvezi z obema vzorčenima skupinama družb, vsemi pritožniki in celotno industrijo Unije. Analiza škode v nobenem primeru ni bila omejena na uspešnost enega proizvajalca Unije ali enega nacionalnega trga, ampak je zajemala celotno industrijo Unije.

| (146) | Zainteresirane strani so tudi navedle, da razlog za škodo, ki jo je povzročil negativni razvoj potrošnje Unije, ni bil dampinški uvoz, ampak učinki zamenjave. V zvezi s tem je ugotovljeno, da je negativni razvoj potrošnje Unije morda povzročil škodo proizvajalcem Unije. To škodo pa je še povečalo stalno naraščanje dampinškega uvoza na vedno manjšem trgu. Kot je navedeno zgoraj, je nedavno izboljšanje potrošnje Unije koristilo izključno dampinškemu uvozu, medtem ko proizvajalci Unije niso mogli povečati obsega prodaje. |
| --- | --- |

(146)

Zainteresirane strani so tudi navedle, da razlog za škodo, ki jo je povzročil negativni razvoj potrošnje Unije, ni bil dampinški uvoz, ampak učinki zamenjave. V zvezi s tem je ugotovljeno, da je negativni razvoj potrošnje Unije morda povzročil škodo proizvajalcem Unije. To škodo pa je še povečalo stalno naraščanje dampinškega uvoza na vedno manjšem trgu. Kot je navedeno zgoraj, je nedavno izboljšanje potrošnje Unije koristilo izključno dampinškemu uvozu, medtem ko proizvajalci Unije niso mogli povečati obsega prodaje.

3.4.   Strukturne težave proizvajalcev Unije

| (147) | Zainteresirane strani so navedle, da dejstvo, da je družba Georg Fischer (v nadaljnjem besedilu: GF) kljub višjim cenam še naprej ustvarjala dobiček, medtem ko drugi proizvajalci Unije niso bili uspešni, dokazuje, da so škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročile strukturne težave in ne dampinški uvoz. Vendar so bili učinki negativni tudi za družbo GF, saj sta se zmanjšala njen tržni delež in stopnja dobička. Zmanjšala sta se tudi zaposlenost in proizvodnja družbe. Zato trditve, da družba GF ni utrpela škode, ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(147)

Zainteresirane strani so navedle, da dejstvo, da je družba Georg Fischer (v nadaljnjem besedilu: GF) kljub višjim cenam še naprej ustvarjala dobiček, medtem ko drugi proizvajalci Unije niso bili uspešni, dokazuje, da so škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročile strukturne težave in ne dampinški uvoz. Vendar so bili učinki negativni tudi za družbo GF, saj sta se zmanjšala njen tržni delež in stopnja dobička. Zmanjšala sta se tudi zaposlenost in proizvodnja družbe. Zato trditve, da družba GF ni utrpela škode, ni mogoče sprejeti.

| (148) | Poleg tega so vsi proizvajalci Unije, vključno z družbo GF, občutili cenovni pritisk, ki ga je povzročil dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(148)

Poleg tega so vsi proizvajalci Unije, vključno z družbo GF, občutili cenovni pritisk, ki ga je povzročil dampinški uvoz.

| (149) | Podobno so zainteresirane strani navedle, da je tudi družba Berg Montana, tj. bolgarska odvisna družba skupine ATUSA, še naprej ustvarjala dobiček, kar kaže, da vzrok za škodo ni dampinški uvoz. Vendar je uvoz iz Kitajske negativno vplival tudi na družbo Berg Montana, katere proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti ter zaposlenost so se znatno zmanjšale. Ker družba Berg Montana večinoma prodaja povezanim družbam skupine ATUSA, ni ustrezno obravnavati le dobičkonosnosti družbe Berg Montana, ne da bi se pri tem upošteval finančni rezultat celotne skupine, ker na dobičkonosnost družbe Berg Montana vplivajo transferne cene, pri čemer skupina ATUSA na splošno dejansko ustvarja izgubo. Zato tudi trditve, da družba Berg Montana ni utrpela škode, ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(149)

Podobno so zainteresirane strani navedle, da je tudi družba Berg Montana, tj. bolgarska odvisna družba skupine ATUSA, še naprej ustvarjala dobiček, kar kaže, da vzrok za škodo ni dampinški uvoz. Vendar je uvoz iz Kitajske negativno vplival tudi na družbo Berg Montana, katere proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti ter zaposlenost so se znatno zmanjšale. Ker družba Berg Montana večinoma prodaja povezanim družbam skupine ATUSA, ni ustrezno obravnavati le dobičkonosnosti družbe Berg Montana, ne da bi se pri tem upošteval finančni rezultat celotne skupine, ker na dobičkonosnost družbe Berg Montana vplivajo transferne cene, pri čemer skupina ATUSA na splošno dejansko ustvarja izgubo. Zato tudi trditve, da družba Berg Montana ni utrpela škode, ni mogoče sprejeti.

| (150) | Trditi je mogoče, da 9-odstotno zmanjšanje produktivnosti dela med letom 2008 in OP, kot je navedeno v uvodni izjavi (127), kaže na strukturne težave. Vendar je to zmanjšanje nastalo v obdobju, v katerem je industrija Unije zmanjšala splošno delovno silo za 36 %, proizvodnjo pa za 41 %. Ta zmanjšanja kažejo, da so bili proizvajalci Unije nenehno prisiljeni prilagajati svoje dejavnosti pritisku na trgu, ki sta ga povzročila dampinški uvoz in začasno zmanjšanje povpraševanja. Glede na te neugodne gospodarske razmere se lahko 9-odstotno zmanjšanje produktivnosti dela šteje za precej zmerno. |
| --- | --- |

(150)

Trditi je mogoče, da 9-odstotno zmanjšanje produktivnosti dela med letom 2008 in OP, kot je navedeno v uvodni izjavi (127), kaže na strukturne težave. Vendar je to zmanjšanje nastalo v obdobju, v katerem je industrija Unije zmanjšala splošno delovno silo za 36 %, proizvodnjo pa za 41 %. Ta zmanjšanja kažejo, da so bili proizvajalci Unije nenehno prisiljeni prilagajati svoje dejavnosti pritisku na trgu, ki sta ga povzročila dampinški uvoz in začasno zmanjšanje povpraševanja. Glede na te neugodne gospodarske razmere se lahko 9-odstotno zmanjšanje produktivnosti dela šteje za precej zmerno.

4.   Sklep o vzročni zvezi

| (151) | Na podlagi zgornje analize je mogoče ugotoviti, da se je uvoz iz obeh zadevnih držav v obravnavanem obdobju glede na njegovo količino povečeval in pridobil znaten tržni delež. Poleg tega so se zaradi zadevnih večjih količin na trgu Unije po dampinških cenah znatno nelojalno znižale cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(151)

Na podlagi zgornje analize je mogoče ugotoviti, da se je uvoz iz obeh zadevnih držav v obravnavanem obdobju glede na njegovo količino povečeval in pridobil znaten tržni delež. Poleg tega so se zaradi zadevnih večjih količin na trgu Unije po dampinških cenah znatno nelojalno znižale cene industrije Unije.

| (152) | Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da uvoz iz drugih tretjih držav, izvoz industrije Unije in razvoj potrošnje Unije predvidoma niso tolikšni, da bi prekinili vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v OP. |
| --- | --- |

(152)

Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da uvoz iz drugih tretjih držav, izvoz industrije Unije in razvoj potrošnje Unije predvidoma niso tolikšni, da bi prekinili vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v OP.

| (153) | Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili učinki vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije ustrezno opredeljeni in ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz LRK in Tajske povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(153)

Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili učinki vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije ustrezno opredeljeni in ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz LRK in Tajske povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

G.   INTERES UNIJE

1.   Uvodna opomba

| (154) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Zato so bili v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe na podlagi vseh predloženih dokazov obravnavani verjeten vpliv morebitnih ukrepov na vse vključene strani in verjetne posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(154)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Zato so bili v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe na podlagi vseh predloženih dokazov obravnavani verjeten vpliv morebitnih ukrepov na vse vključene strani in verjetne posledice nesprejetja ukrepov.

2.   Industrija Unije

| (155) | Vsi znani proizvajalci Unije podpirajo uvedbo protidampinških ukrepov. Opozoriti je treba, da je večina kazalcev škode pokazala negativen trend in da so bili resno prizadeti zlasti kazalci škode za obseg proizvodnje in prodaje ter tržni delež in finančno uspešnost industrije Unije, kot sta dobičkonosnost in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(155)

Vsi znani proizvajalci Unije podpirajo uvedbo protidampinških ukrepov. Opozoriti je treba, da je večina kazalcev škode pokazala negativen trend in da so bili resno prizadeti zlasti kazalci škode za obseg proizvodnje in prodaje ter tržni delež in finančno uspešnost industrije Unije, kot sta dobičkonosnost in donosnost naložb.

| (156) | V primeru uvedbe ukrepov je mogoče pričakovati, da se bosta zmanjševanje cen in izguba tržnega deleža prekinila ter da se bodo prodajne cene industrije Unije začele povečevati, s čimer bi se precej izboljšal finančni položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(156)

V primeru uvedbe ukrepov je mogoče pričakovati, da se bosta zmanjševanje cen in izguba tržnega deleža prekinila ter da se bodo prodajne cene industrije Unije začele povečevati, s čimer bi se precej izboljšal finančni položaj industrije Unije.

| (157) | Po drugi strani je verjetno, da se bodo razmere na trgu in finančni položaj industrije Unije še poslabšali, če se protidampinški ukrepi ne uvedejo. V tem primeru bi industrija Unije dodatno izgubila tržni delež, saj ne zmore slediti tržnim cenam, ki jih določa dampinški uvoz iz obeh zadevnih držav. Verjetni učinki bi vključevali dodatno zmanjšanje proizvodnje in zaprtje proizvodnih obratov v Uniji, ki bi povzročila znatne izgube delovnih mest. |
| --- | --- |

(157)

Po drugi strani je verjetno, da se bodo razmere na trgu in finančni položaj industrije Unije še poslabšali, če se protidampinški ukrepi ne uvedejo. V tem primeru bi industrija Unije dodatno izgubila tržni delež, saj ne zmore slediti tržnim cenam, ki jih določa dampinški uvoz iz obeh zadevnih držav. Verjetni učinki bi vključevali dodatno zmanjšanje proizvodnje in zaprtje proizvodnih obratov v Uniji, ki bi povzročila znatne izgube delovnih mest.

| (158) | Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov se začasno sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(158)

Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov se začasno sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije.

3.   Uvozniki

| (159) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (31), je v preiskavi sodelovalo 32 nepovezanih uvoznikov, pri čemer je njihov uvoz znašal približno 45 % celotnega uvoza iz obeh zadevnih držav. Uvozniki na splošno nasprotujejo uvedbi protidampinških ukrepov. Vendar se v večini primerov zdi, da je učinek ukrepov omejen. Zadevni izdelek v veliko primerih predstavlja manjši del celotnega poslovanja uvoznikov. Poleg tega nekateri uvozniki temprani navojni pribor že kupujejo pri drugih virih, uvozniki, ki zdaj kupujejo le od obeh zadevnih držav, pa se lahko prav tako preusmerijo k drugim virom, vključno z industrijo Unije. Glede na navedeno se začasno sklene, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bo bistveno negativno vplivala na interes uvoznikov. |
| --- | --- |

(159)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (31), je v preiskavi sodelovalo 32 nepovezanih uvoznikov, pri čemer je njihov uvoz znašal približno 45 % celotnega uvoza iz obeh zadevnih držav. Uvozniki na splošno nasprotujejo uvedbi protidampinških ukrepov. Vendar se v večini primerov zdi, da je učinek ukrepov omejen. Zadevni izdelek v veliko primerih predstavlja manjši del celotnega poslovanja uvoznikov. Poleg tega nekateri uvozniki temprani navojni pribor že kupujejo pri drugih virih, uvozniki, ki zdaj kupujejo le od obeh zadevnih držav, pa se lahko prav tako preusmerijo k drugim virom, vključno z industrijo Unije. Glede na navedeno se začasno sklene, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bo bistveno negativno vplivala na interes uvoznikov.

4.   Uporabniki

| (160) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (18), se tempran navojni pribor uporablja zlasti pri plinskih, vodnih in ogrevalnih sistemih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb. Uporabniki tempranega navojnega pribora so torej vodoinštalaterji. V preiskavi ni sodelovalo nobeno združenje uporabnikov ali potrošnikov. Poleg tega vrednost tempranega navojnega pribora predstavlja le manjši del skupnih stroškov plinskih, vodnih ali ogrevalnih napeljav. Glede na navedeno se začasno sklene, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bo bistveno negativno vplivala na interes uporabnikov. |
| --- | --- |

(160)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (18), se tempran navojni pribor uporablja zlasti pri plinskih, vodnih in ogrevalnih sistemih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb. Uporabniki tempranega navojnega pribora so torej vodoinštalaterji. V preiskavi ni sodelovalo nobeno združenje uporabnikov ali potrošnikov. Poleg tega vrednost tempranega navojnega pribora predstavlja le manjši del skupnih stroškov plinskih, vodnih ali ogrevalnih napeljav. Glede na navedeno se začasno sklene, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bo bistveno negativno vplivala na interes uporabnikov.

| (161) | Ob upoštevanju splošnega učinka protidampinških ukrepov se zdi, da pozitivni učinki na industrijo Unije jasno prevladajo nad morebitnimi negativnimi učinki na druge interesne skupine. Zato se začasno sklene, da protidampinške dajatve niso v nasprotju z interesom Unije. |
| --- | --- |

(161)

Ob upoštevanju splošnega učinka protidampinških ukrepov se zdi, da pozitivni učinki na industrijo Unije jasno prevladajo nad morebitnimi negativnimi učinki na druge interesne skupine. Zato se začasno sklene, da protidampinške dajatve niso v nasprotju z interesom Unije.

5.   Vidiki konkurence

| (162) | Zainteresirane strani so trdile, da bi v primeru uvedbe protidampinških ukrepov na trgu Unije lahko nastal duopol, ki bi ga vodila dva glavna pritožnika, tj. družbi ATUSA in GF. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da je tržni delež teh dveh skupin razmeroma majhen, tako da bi bil tržni delež domnevnega „duopola“ precej zmeren, saj bi znašal približno 30 %. To je treba primerjati s tržnim deležem obeh zadevnih držav, ki znaša 52,7 %, medtem ko uvoz iz drugih tretjih držav prav tako predstavlja tržni delež 8,4 %. Tržni delež drugih proizvajalcev Unije je 7,5 %. |
| --- | --- |

(162)

Zainteresirane strani so trdile, da bi v primeru uvedbe protidampinških ukrepov na trgu Unije lahko nastal duopol, ki bi ga vodila dva glavna pritožnika, tj. družbi ATUSA in GF. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da je tržni delež teh dveh skupin razmeroma majhen, tako da bi bil tržni delež domnevnega „duopola“ precej zmeren, saj bi znašal približno 30 %. To je treba primerjati s tržnim deležem obeh zadevnih držav, ki znaša 52,7 %, medtem ko uvoz iz drugih tretjih držav prav tako predstavlja tržni delež 8,4 %. Tržni delež drugih proizvajalcev Unije je 7,5 %.

| (163) | Poleg tega namen protidampinških dajatev ni prepoved celotnega uvoza, ampak ponovna vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev. Opozoriti je treba, da s prejšnjimi ukrepi, ki so se izvajali v obdobju 2000–2005, uvoz ni bil odpravljen. LRK je v letih 2002, 2003 in 2004 izvozila celo večje količine kot pred uvedbo ukrepov za 49,4-odstotno protidampinško dajatev. Glede na obstoj tako velikega števila udeležencev na trgu Unije je tveganje protikonkurenčnega duopola, ki bi imel pomemben položaj na trgu Unije, majhno. |
| --- | --- |

(163)

Poleg tega namen protidampinških dajatev ni prepoved celotnega uvoza, ampak ponovna vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev. Opozoriti je treba, da s prejšnjimi ukrepi, ki so se izvajali v obdobju 2000–2005, uvoz ni bil odpravljen. LRK je v letih 2002, 2003 in 2004 izvozila celo večje količine kot pred uvedbo ukrepov za 49,4-odstotno protidampinško dajatev. Glede na obstoj tako velikega števila udeležencev na trgu Unije je tveganje protikonkurenčnega duopola, ki bi imel pomemben položaj na trgu Unije, majhno.

6.   Sklepna ugotovitev o interesu Unije

| (164) | Glede na navedeno je začasno sklenjeno, da na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz tempranega navojnega pribora s poreklom iz LRK in Tajske. |
| --- | --- |

(164)

Glede na navedeno je začasno sklenjeno, da na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz tempranega navojnega pribora s poreklom iz LRK in Tajske.

H.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (165) | Ob upoštevanju sklepov o dampingu, nastali škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz iz obeh zadevnih držav še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(165)

Ob upoštevanju sklepov o dampingu, nastali škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz iz obeh zadevnih držav še naprej povzročal škodo industriji Unije.

| (166) | Za določitev stopnje teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(166)

Za določitev stopnje teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.

| (167) | Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo vsi ukrepi proizvajalcem Unije omogočati, da pokrijejo svoje proizvodne stroške in ustvarijo dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko taki proizvajalci v zadevnem sektorju razumno ustvarili pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza, s prodajo podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(167)

Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo vsi ukrepi proizvajalcem Unije omogočati, da pokrijejo svoje proizvodne stroške in ustvarijo dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko taki proizvajalci v zadevnem sektorju razumno ustvarili pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza, s prodajo podobnega izdelka v Uniji.

| (168) | Pri prejšnji preiskavi v zvezi z istim izdelkom je bil primerni dobiček določen na 7 % (9). Ker so vzorčeni proizvajalci Unije na začetku obravnavanega obdobja lahko ustvarili podoben dobiček, ni dokazov, da ta stopnja dobička ni več primerna. |
| --- | --- |

(168)

Pri prejšnji preiskavi v zvezi z istim izdelkom je bil primerni dobiček določen na 7 % (9). Ker so vzorčeni proizvajalci Unije na začetku obravnavanega obdobja lahko ustvarili podoben dobiček, ni dokazov, da ta stopnja dobička ni več primerna.

| (169) | Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena podobnega izdelka proizvajalcev Unije. Neškodljiva cena je bila dobljena tako, da se je proizvodnim stroškom prištela zgoraj navedena 7-odstotna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(169)

Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena podobnega izdelka proizvajalcev Unije. Neškodljiva cena je bila dobljena tako, da se je proizvodnim stroškom prištela zgoraj navedena 7-odstotna stopnja dobička.

| (170) | Potrebno povečanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga je industrija Unije prodajala na trgu Unije. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(170)

Potrebno povečanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga je industrija Unije prodajala na trgu Unije. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.

2.   Začasni ukrepi

| (171) | Na podlagi navedenega in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba začasne protidampinške ukrepe za uvoz s poreklom iz LRK in Tajske uvesti na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(171)

Na podlagi navedenega in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba začasne protidampinške ukrepe za uvoz s poreklom iz LRK in Tajske uvesti na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (172) | Ob upoštevanju visoke stopnje sodelovanja kitajskih in tajskih proizvajalcev izvoznikov je bila dajatev, ki velja za vse druge družbe, za obe državi določena na ravni najvišje dajatve, ki bo uvedena za družbe zadevne države, ki so vzorčene ali sodelujejo v preiskavi. Dajatev, ki velja za vse druge družbe, se bo uporabljala za družbe, ki v preiskavi niso sodelovale. |
| --- | --- |

(172)

Ob upoštevanju visoke stopnje sodelovanja kitajskih in tajskih proizvajalcev izvoznikov je bila dajatev, ki velja za vse druge družbe, za obe državi določena na ravni najvišje dajatve, ki bo uvedena za družbe zadevne države, ki so vzorčene ali sodelujejo v preiskavi. Dajatev, ki velja za vse druge družbe, se bo uporabljala za družbe, ki v preiskavi niso sodelovale.

| (173) | Za sodelujoče nevzorčene kitajske družbe iz Priloge je začasna stopnja dajatve določena na stopnji tehtanega povprečja stopenj vzorčenih družb. |
| --- | --- |

(173)

Za sodelujoče nevzorčene kitajske družbe iz Priloge je začasna stopnja dajatve določena na stopnji tehtanega povprečja stopenj vzorčenih družb.

| (174) | Predlagane stopnje začasnih protidampinških dajatev so:

  Ljudska republika Kitajska









  Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Stopnja dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. | 67,8 % | 136,5 % | 67,8 % |
| Jinan Meide Casting Co., Ltd. | 39,3 % | 122,4 % | 39,3 % |
| Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. | 32,1 % | 128,4 % | 32,1 % |
| Druge sodelujoče družbe | 42,3 % | 124,7 % | 42,3 % |
| Vse druge družbe | | | 67,8 % |

(174)

Predlagane stopnje začasnih protidampinških dajatev so:

Ljudska republika Kitajska

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Stopnja dajatve

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.

67,8 %

136,5 %

67,8 %

Jinan Meide Casting Co., Ltd.

39,3 %

122,4 %

39,3 %

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.

32,1 %

128,4 %

32,1 %

Druge sodelujoče družbe

42,3 %

124,7 %

42,3 %

Vse druge družbe

67,8 %

Tajska

| Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Stopnja dajatve |
| --- | --- | --- | --- |
| BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd | 15,9 % | 86,2 % | 15,9 % |
| Siam Fittings Co., Ltd | 50,7 % | 39,7 % | 39,7 % |
| Vse druge družbe | | | 39,7 % |

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Stopnja dajatve

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

15,9 %

86,2 %

15,9 %

Siam Fittings Co., Ltd

50,7 %

39,7 %

39,7 %

Vse druge družbe

39,7 %

| (175) | Navedeni protidampinški ukrepi se začasno določijo v obliki dajatev ad valorem. |
| --- | --- |

(175)

Navedeni protidampinški ukrepi se začasno določijo v obliki dajatev ad valorem.

| (176) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo stanje, v kakršnem so bile te družbe med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske, ki jih proizvajajo te družbe, in sicer posamezni navedeni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom, vključno s pravnimi osebami, povezanimi s posameznimi navedenimi družbami, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(176)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo stanje, v kakršnem so bile te družbe med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske, ki jih proizvajajo te družbe, in sicer posamezni navedeni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom, vključno s pravnimi osebami, povezanimi s posameznimi navedenimi družbami, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (177) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nasloviti na Komisijo (10) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(177)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nasloviti na Komisijo (10) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.

| (178) | Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo dajatve za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(178)

Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo dajatve za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.

| (179) | Vendar so v primeru Tajske slednje družbe pozvane, da potem, ko izpolnijo zahteve iz drugega odstavka člena 11(4) osnovne uredbe, predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, da bi se njihovo stanje individualno proučilo. |
| --- | --- |

(179)

Vendar so v primeru Tajske slednje družbe pozvane, da potem, ko izpolnijo zahteve iz drugega odstavka člena 11(4) osnovne uredbe, predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, da bi se njihovo stanje individualno proučilo.

I.   KONČNA DOLOČBA

| (180) | V interesu dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz uredbe, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatve iz te uredbe začasne in jih je za dokončno določitev dajatve morda treba ponovno proučiti – |
| --- | --- |

(180)

V interesu dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz uredbe, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatve iz te uredbe začasne in jih je za dokončno določitev dajatve morda treba ponovno proučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa, trenutno uvrščenega pod oznako KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je:

| Država | Družba | Stopnja dajatve | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. – Yutian County | 67,8 % | B335 |
| | Jinan Meide Casting Co., Ltd. – Jinan | 39,3 % | B336 |
| | Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. – Qingdao | 32,1 % | B337 |
| | Hebei XinJia Casting Co., Ltd. – XuShui County | 42,3 % | B338 |
| | Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotong Town | 42,3 % | B339 |
| | Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. – Linyi City | 42,3 % | B340 |
| | China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. – Taigu County | 42,3 % | B341 |
| | Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutian County | 42,3 % | B342 |
| | Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. – LangFang, Hebei | 42,3 % | B343 |
| | Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. – Hongqiao Town, Yutian County | 42,3 % | B344 |
| | Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan | 42,3 % | B345 |
| | Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyang Village, Taigu | 42,3 % | B346 |
| | vse druge družbe | 67,8 % | B999 |
| Tajska | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd – Samutsakorn | 15,9 % | B347 |
| | Siam Fittings Co., Ltd – Samutsakorn | 39,7 % | B348 |
| | vse druge družbe | 39,7 % | B999 |

Država

Družba

Stopnja dajatve

Dodatna oznaka TARIC

Ljudska republika Kitajska

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. – Yutian County

67,8 %

B335

Jinan Meide Casting Co., Ltd. – Jinan

39,3 %

B336

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. – Qingdao

32,1 %

B337

Hebei XinJia Casting Co., Ltd. – XuShui County

42,3 %

B338

Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotong Town

42,3 %

B339

Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. – Linyi City

42,3 %

B340

China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. – Taigu County

42,3 %

B341

Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutian County

42,3 %

B342

Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. – LangFang, Hebei

42,3 %

B343

Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. – Hongqiao Town, Yutian County

42,3 %

B344

Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan

42,3 %

B345

Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyang Village, Taigu

42,3 %

B346

vse druge družbe

67,8 %

B999

Tajska

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd – Samutsakorn

15,9 %

B347

Siam Fittings Co., Ltd – Samutsakorn

39,7 %

B348

vse druge družbe

39,7 %

B999

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. novembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 44, 16.2.2012, str. 33.

2

(3)  UL L 208, 18.8.2000, str. 8, uvodna izjava 14 in naslednje.

3

(4)  UL C 137, 6.5.2011, str. 1.

4

(5)  Glej Sklep Komisije z dne 3. marca 1998, 98/175/ES, UL L 63, 4.3.1998, str. 32, uvodna izjava 2.

5

(6)  UL L 55, 29.2.2000, str. 3 (začasno), UL L 208, 18.8.2000, str. 8 (dokončno).

6

(7)  Zaradi širitve EU so ukrepi zoper Češko republiko prenehali veljati 1. maja 2004.

7

(8)  UL L 55, 29.2.2000, str. 3, uvodna izjava 146.

8

(9)  UL L 55, 29.2.2000, str. 3, uvodna izjava 188.

9

(10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

10

---

| 15.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 318/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 318/28

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1072/2012

z dne 14. novembra 2012

o uvedbi začasne protidampinške dajatve za uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Evropska komisija je 16. februarja 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država, Kitajska ali LRK) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija je 16. februarja 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država, Kitajska ali LRK) v Unijo.

| (2) | Postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki je bila 3. januarja 2012 vložena v imenu proizvajalcev EU (v nadaljnjem besedilu: pritožniki), ki predstavljajo več kot 30 % celotne proizvodnje keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki je bila 3. januarja 2012 vložena v imenu proizvajalcev EU (v nadaljnjem besedilu: pritožniki), ki predstavljajo več kot 30 % celotne proizvodnje keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

2.   Strani, ki jih postopek zadeva

| (3) | Komisija je pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike LRK obvestila o začetku postopka. Komisija je obvestila tudi proizvajalce v Ruski federaciji, ki je bila v obvestilu o začetku predlagana kot možna primerljiva država. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike LRK obvestila o začetku postopka. Komisija je obvestila tudi proizvajalce v Ruski federaciji, ki je bila v obvestilu o začetku predlagana kot možna primerljiva država. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (4) | Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov je Komisija v obvestilu o začetku postopka proizvajalce izvoznike in nepovezane uvoznike pozvala, naj se ji javijo ter ji za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom. Na podlagi teh informacij bi se Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec. |
| --- | --- |

(4)

Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov je Komisija v obvestilu o začetku postopka proizvajalce izvoznike in nepovezane uvoznike pozvala, naj se ji javijo ter ji za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom. Na podlagi teh informacij bi se Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec.

| (5) | Ker postopek vključuje veliko število proizvajalcev Unije, je Komisija v obvestilu o začetku sporočila, da je za ugotovitev škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta predizbor je bil izveden na podlagi informacij, ki so bile Komisiji na voljo v začetni fazi, in je temeljil na obsegu prodaje, velikosti, zemljepisne lege v Uniji in segmentu izdelka proizvajalca. Vključeval je šest proizvajalcev Unije s sedežem v petih državah članicah, ki so pokrivali vse glavne vrste izdelkov, pri čemer sta bila dva proizvajalca mali in srednje veliki podjetji (MSP). Ta predhodni vzorec je zajemal več kot 15 % ocenjene celotne proizvodnje Unije. Vendar eden od predhodno vzorčenih proizvajalcev ni želel biti vključen v vzorec, več zainteresiranih strani pa je navedlo, da je bila spregledana država članica z velikim obsegom proizvodnje in da je treba to državo vključiti v reprezentativni vzorec. Komisija je v skladu s tem spremenila predhodni vzorec, tako da je končni vzorec vključeval sedem proizvajalcev Unije s sedežem v šestih državah članicah, ki so pokrivali vse glavne vrste izdelkov, pri čemer sta bila dva od teh proizvajalcev MSP. Ta vzorec je zajemal več kot 20 % ocenjene celotne proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(5)

Ker postopek vključuje veliko število proizvajalcev Unije, je Komisija v obvestilu o začetku sporočila, da je za ugotovitev škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta predizbor je bil izveden na podlagi informacij, ki so bile Komisiji na voljo v začetni fazi, in je temeljil na obsegu prodaje, velikosti, zemljepisne lege v Uniji in segmentu izdelka proizvajalca. Vključeval je šest proizvajalcev Unije s sedežem v petih državah članicah, ki so pokrivali vse glavne vrste izdelkov, pri čemer sta bila dva proizvajalca mali in srednje veliki podjetji (MSP). Ta predhodni vzorec je zajemal več kot 15 % ocenjene celotne proizvodnje Unije. Vendar eden od predhodno vzorčenih proizvajalcev ni želel biti vključen v vzorec, več zainteresiranih strani pa je navedlo, da je bila spregledana država članica z velikim obsegom proizvodnje in da je treba to državo vključiti v reprezentativni vzorec. Komisija je v skladu s tem spremenila predhodni vzorec, tako da je končni vzorec vključeval sedem proizvajalcev Unije s sedežem v šestih državah članicah, ki so pokrivali vse glavne vrste izdelkov, pri čemer sta bila dva od teh proizvajalcev MSP. Ta vzorec je zajemal več kot 20 % ocenjene celotne proizvodnje Unije.

| (6) | Približno 400 proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov v LRK, ki predstavljajo več kot 60 % celotnega izvoza, je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi informacij je Komisija začasno izbrala vzorec petih proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom izvoza v Unijo in pozvala vse znane proizvajalce izvoznike, da predložijo pripombe o predlaganem vzorcu. Dva proizvajalca izvoznika, ki sta bila predhodno izbrana v vzorec, sta nato spremenila svoje informacije za vzorčenje, zaradi česar njun obseg izvoza ni zadostoval za vključitev v vzorec. Komisija je nato izbrala končni vzorec na podlagi posodobljenih podatkov o petih največjih družbah glede na obseg izvoza. Vzorčene družbe predstavljajo skoraj 20 % izvoza vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo. |
| --- | --- |

(6)

Približno 400 proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov v LRK, ki predstavljajo več kot 60 % celotnega izvoza, je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi informacij je Komisija začasno izbrala vzorec petih proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom izvoza v Unijo in pozvala vse znane proizvajalce izvoznike, da predložijo pripombe o predlaganem vzorcu. Dva proizvajalca izvoznika, ki sta bila predhodno izbrana v vzorec, sta nato spremenila svoje informacije za vzorčenje, zaradi česar njun obseg izvoza ni zadostoval za vključitev v vzorec. Komisija je nato izbrala končni vzorec na podlagi posodobljenih podatkov o petih največjih družbah glede na obseg izvoza. Vzorčene družbe predstavljajo skoraj 20 % izvoza vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo.

| (7) | Družbe ali skupine družb, nazadnje izbrane za vključitev v vzorec, so:






  (a) | Hunan Hualian China Industry Co., Ltd in njene povezane družbe, |
| --- | --- | --- |

(7)

Družbe ali skupine družb, nazadnje izbrane za vključitev v vzorec, so:

(a)

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd in njene povezane družbe,

| (b) | Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd in njene povezane družbe, |
| --- | --- |

(b)

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd in njene povezane družbe,

| (c) | CHL International Ltd in njene povezane družbe, |
| --- | --- |

(c)

CHL International Ltd in njene povezane družbe,

| (d) | Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited in njene povezane družbe (v nadaljnjem besedilu: Niceton) ter |
| --- | --- |

(d)

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited in njene povezane družbe (v nadaljnjem besedilu: Niceton) ter

| (e) | Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(e)

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.

| (8) | Ena družba je izpodbijala izbor vzorčenih družb in trdila, da bi morala biti vključena v vzorec. Navedla je, da število vzorčenih družb zaradi njene vključitve ne bi bilo preveliko in da njena vključitev ne bi povzročila zamud pri preiskavi, zlasti ker je družba razmeroma majhen izvoznik. Navedla je tudi, da je družba v tuji lasti in da vzorec brez njene vključitve ne bi bil reprezentativen. |
| --- | --- |

(8)

Ena družba je izpodbijala izbor vzorčenih družb in trdila, da bi morala biti vključena v vzorec. Navedla je, da število vzorčenih družb zaradi njene vključitve ne bi bilo preveliko in da njena vključitev ne bi povzročila zamud pri preiskavi, zlasti ker je družba razmeroma majhen izvoznik. Navedla je tudi, da je družba v tuji lasti in da vzorec brez njene vključitve ne bi bil reprezentativen.

| (9) | Komisija opozarja, da so bile vzorčene družbe izbrane na podlagi največje količine obsega v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe ob upoštevanju števila proizvajalcev, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Glede na to, da je družba razmeroma majhen izvoznik, njena vključitev z vidika obsega izvoza ne bi imela nobenega dodatnega pomena za reprezentativnost vzorca. Poleg tega je treba navesti, da se je družba javila zelo pozno, tj. štiri mesece po tem, ko so bili vsi proizvajalci izvozniki obveščeni o končnem izboru, in tudi po izvedbi preveritvenih obiskov v prostorih izbranih družb. Zato je bila zahteva za vključitev v vzorec zavrnjena. |
| --- | --- |

(9)

Komisija opozarja, da so bile vzorčene družbe izbrane na podlagi največje količine obsega v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe ob upoštevanju števila proizvajalcev, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Glede na to, da je družba razmeroma majhen izvoznik, njena vključitev z vidika obsega izvoza ne bi imela nobenega dodatnega pomena za reprezentativnost vzorca. Poleg tega je treba navesti, da se je družba javila zelo pozno, tj. štiri mesece po tem, ko so bili vsi proizvajalci izvozniki obveščeni o končnem izboru, in tudi po izvedbi preveritvenih obiskov v prostorih izbranih družb. Zato je bila zahteva za vključitev v vzorec zavrnjena.

| (10) | Na vprašanja o vzorčenju je do izteka roka odgovorilo več kot šestdeset nepovezanih uvoznikov, ki so bili pripravljeni sodelovati v postopku. Pet od teh družb je bilo izbranih v vzorec. Teh pet nepovezanih uvoznikov je bilo izbranih glede na obseg ter vrednost uvoza in nadaljnje prodaje v Uniji, njihovo geografsko lego, poslovni model ter segment izdelka. Vzorčene družbe so predstavljale največji reprezentativni obseg ter vrednost uvoza in nadaljnje prodaje v Uniji, ki ju je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Glede na podatke, predložene v fazi vzorčenja, so te družbe v OP predstavljale približno 6 % uvoza zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(10)

Na vprašanja o vzorčenju je do izteka roka odgovorilo več kot šestdeset nepovezanih uvoznikov, ki so bili pripravljeni sodelovati v postopku. Pet od teh družb je bilo izbranih v vzorec. Teh pet nepovezanih uvoznikov je bilo izbranih glede na obseg ter vrednost uvoza in nadaljnje prodaje v Uniji, njihovo geografsko lego, poslovni model ter segment izdelka. Vzorčene družbe so predstavljale največji reprezentativni obseg ter vrednost uvoza in nadaljnje prodaje v Uniji, ki ju je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Glede na podatke, predložene v fazi vzorčenja, so te družbe v OP predstavljale približno 6 % uvoza zadevnega izdelka.

| (11) | Da bi lahko proizvajalci izvozniki iz LRK vložili zahtevek za tržno gospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), če tako želijo, je Komisija kitajskim proizvajalcem izvoznikom, ki so to zahtevali, in kitajskim organom poslala obrazce zahtevka. |
| --- | --- |

(11)

Da bi lahko proizvajalci izvozniki iz LRK vložili zahtevek za tržno gospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), če tako želijo, je Komisija kitajskim proizvajalcem izvoznikom, ki so to zahtevali, in kitajskim organom poslala obrazce zahtevka.

| (12) | Enajst kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov je zahtevalo TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. Trije od teh pritožnikov so bili vključeni v vzorec, ostalih osem pa ne. Eden od teh proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je nato umaknil svoj zahtevek za TGO, ohranil pa je zahtevek za IO. Preostala dva proizvajalca izvoznika iz vzorca in štiri druge družbe, ki niso bile vključene v vzorec, so zahtevali le IO. |
| --- | --- |

(12)

Enajst kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov je zahtevalo TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. Trije od teh pritožnikov so bili vključeni v vzorec, ostalih osem pa ne. Eden od teh proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je nato umaknil svoj zahtevek za TGO, ohranil pa je zahtevek za IO. Preostala dva proizvajalca izvoznika iz vzorca in štiri druge družbe, ki niso bile vključene v vzorec, so zahtevali le IO.

| (13) | Komisija je vprašalnike poslala petim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v LRK in skoraj 300 drugim proizvajalcem izvoznikom v LRK, ki so to zahtevali. Poleg tega so bili vprašalniki poslani sedmim proizvajalcem Unije, izbranim v vzorec, petim uvoznikom, izbranim v vzorec, štirim združenjem prodajalcev na drobno in distributerjev ter tudi posameznim prodajalcem na drobno in distributerjem, ki so to zahtevali. Vprašalniki so bili poslani tudi proizvajalcem izvoznikom v Indiji, Turčiji, Braziliji, na Tajskem in v Rusiji, ki so se štele za države kandidatke za ustrezno primerljivo državo. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je vprašalnike poslala petim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v LRK in skoraj 300 drugim proizvajalcem izvoznikom v LRK, ki so to zahtevali. Poleg tega so bili vprašalniki poslani sedmim proizvajalcem Unije, izbranim v vzorec, petim uvoznikom, izbranim v vzorec, štirim združenjem prodajalcev na drobno in distributerjev ter tudi posameznim prodajalcem na drobno in distributerjem, ki so to zahtevali. Vprašalniki so bili poslani tudi proizvajalcem izvoznikom v Indiji, Turčiji, Braziliji, na Tajskem in v Rusiji, ki so se štele za države kandidatke za ustrezno primerljivo državo.

| (14) | Odgovore je poslalo trinajst proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK in trije proizvajalci iz možnih primerljivih držav (Brazilije, Tajske in Rusije). Poleg tega je odgovore na vprašalnik poslalo sedem proizvajalcev Unije in pet uvoznikov, izbranih v vzorec. Odgovore na vprašalnik so poslali tudi en prodajalec na drobno, en distributer ter dve združenji prodajalcev na drobno in distributerjev. |
| --- | --- |

(14)

Odgovore je poslalo trinajst proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK in trije proizvajalci iz možnih primerljivih držav (Brazilije, Tajske in Rusije). Poleg tega je odgovore na vprašalnik poslalo sedem proizvajalcev Unije in pet uvoznikov, izbranih v vzorec. Odgovore na vprašalnik so poslali tudi en prodajalec na drobno, en distributer ter dve združenji prodajalcev na drobno in distributerjev.

| (15) | Poleg tega je Komisija prejela prispevke več kot 20 uvoznikov, ki niso povezani s proizvajalcem izvoznikom, več prodajalcev na drobno, ponudnika programov trženja in kitajske gospodarske zbornice za proizvode lahke industrije in obrti (v nadaljnjem besedilu: CCCLA). |
| --- | --- |

(15)

Poleg tega je Komisija prejela prispevke več kot 20 uvoznikov, ki niso povezani s proizvajalcem izvoznikom, več prodajalcev na drobno, ponudnika programov trženja in kitajske gospodarske zbornice za proizvode lahke industrije in obrti (v nadaljnjem besedilu: CCCLA).

| (16) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele pomembne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: |
| --- | --- |

(16)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele pomembne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)   proizvajalci Unije:

| (17) | Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih sedmih vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(17)

Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih sedmih vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (18) | Vzorčeni proizvajalci Unije in drugi sodelujoči proizvajalci Unije so na podlagi določb člena 19 osnovne uredbe zahtevali, da se njihova identiteta ne razkrije. Trdili so, da bi lahko razkritje njihove identitete imelo znaten škodljiv vpliv. |
| --- | --- |

(18)

Vzorčeni proizvajalci Unije in drugi sodelujoči proizvajalci Unije so na podlagi določb člena 19 osnovne uredbe zahtevali, da se njihova identiteta ne razkrije. Trdili so, da bi lahko razkritje njihove identitete imelo znaten škodljiv vpliv.

| (19) | Nekateri proizvajalci Unije, ki so pritožniki, izdelke dobavljajo strankam v Uniji, ki izdelke nabavljajo tudi na Kitajskem, pri čemer imajo neposredne koristi od tega uvoza. Navedeni pritožniki so trdili, da so zato v občutljivem položaju, ker nekatere njihove stranke morda ne bi bile zadovoljne, če bi vložili ali podprli pritožbo glede domnevno škodljivega dampinga. Zato so trdili, da obstaja nevarnost, da bi nekatere njihove stranke sprejele povračilne ukrepe. Poleg tega nekateri proizvajalci Unije, ki so pritožniki, izvažajo tudi na Kitajsko. Te družbe so trdile, da bi lahko vložitev ali podpora pritožbe zoper domnevno škodljiv damping ogrozila njihovo poslovanje na Kitajskem. Zahteva je bila odobrena, saj je bila ustrezno utemeljena. |
| --- | --- |

(19)

Nekateri proizvajalci Unije, ki so pritožniki, izdelke dobavljajo strankam v Uniji, ki izdelke nabavljajo tudi na Kitajskem, pri čemer imajo neposredne koristi od tega uvoza. Navedeni pritožniki so trdili, da so zato v občutljivem položaju, ker nekatere njihove stranke morda ne bi bile zadovoljne, če bi vložili ali podprli pritožbo glede domnevno škodljivega dampinga. Zato so trdili, da obstaja nevarnost, da bi nekatere njihove stranke sprejele povračilne ukrepe. Poleg tega nekateri proizvajalci Unije, ki so pritožniki, izvažajo tudi na Kitajsko. Te družbe so trdile, da bi lahko vložitev ali podpora pritožbe zoper domnevno škodljiv damping ogrozila njihovo poslovanje na Kitajskem. Zahteva je bila odobrena, saj je bila ustrezno utemeljena.

| (20) | Predstavniki nekaterih proizvajalcev izvoznikov, CCCLA in nekaterih nepovezanih uvoznikov so trdili, da niso mogli ustrezno uveljaviti svoje pravice do obrambe, saj identiteta pritožnikov in podpornikov pritožbe ni bila razkrita. Trdili so, da zainteresirane strani v takšnih okoliščinah niso mogle predložiti pripomb o položaju, znatni škodi, o tem, ali so lahko proizvajalci izključeni iz industrije Unije v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe, in/ali o reprezentativnosti vzorca. Vendar je treba navesti, da je Komisija zagotovila, da bi bilo mogoče ta vprašanja preveriti in obravnavati na podlagi dokumentacije, ki je zainteresiranim stranem na voljo za pregled, na primer na podlagi korespondence z zainteresiranimi stranmi, obvestil o položaju in izboru vzorca ter zahtev za ustrezno dokumentirane pripombe drugih strani. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(20)

Predstavniki nekaterih proizvajalcev izvoznikov, CCCLA in nekaterih nepovezanih uvoznikov so trdili, da niso mogli ustrezno uveljaviti svoje pravice do obrambe, saj identiteta pritožnikov in podpornikov pritožbe ni bila razkrita. Trdili so, da zainteresirane strani v takšnih okoliščinah niso mogle predložiti pripomb o položaju, znatni škodi, o tem, ali so lahko proizvajalci izključeni iz industrije Unije v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe, in/ali o reprezentativnosti vzorca. Vendar je treba navesti, da je Komisija zagotovila, da bi bilo mogoče ta vprašanja preveriti in obravnavati na podlagi dokumentacije, ki je zainteresiranim stranem na voljo za pregled, na primer na podlagi korespondence z zainteresiranimi stranmi, obvestil o položaju in izboru vzorca ter zahtev za ustrezno dokumentirane pripombe drugih strani. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen.

(b)   proizvajalci izvozniki v LRK:

| — | Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd in Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (v nadaljnjem besedilu: Hunan Hualian), |
| --- | --- |

—

Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd in Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (v nadaljnjem besedilu: Hunan Hualian),

| — | Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd in Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (v nadaljnjem besedilu: Guangxi Sanhuan), |
| --- | --- |

—

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd in Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (v nadaljnjem besedilu: Guangxi Sanhuan),

| — | CHL International Ltd in CHL Porcelain Industries Ltd (v nadaljnjem besedilu: CHL), |
| --- | --- |

—

CHL International Ltd in CHL Porcelain Industries Ltd (v nadaljnjem besedilu: CHL),

| — | Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited in povezani prodajalec na drobno s sedežem v Hongkongu, Niceton International Limited (v nadaljnjem besedilu: Niceton), |
| --- | --- |

—

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited in povezani prodajalec na drobno s sedežem v Hongkongu, Niceton International Limited (v nadaljnjem besedilu: Niceton),

| — | Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.,

| — | Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd,

| — | Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd,

| — | Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd,

| — | Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd,

| — | Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd in Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (v nadaljnjem besedilu: Grand Collection), |
| --- | --- |

—

Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd in Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (v nadaljnjem besedilu: Grand Collection),

| — | Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd in |
| --- | --- |

—

Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd in

| — | Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited; |
| --- | --- |

—

Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited;

(c)   uvozniki Unije:

| — | Symbol srl, Trevizo, Italija, |
| --- | --- |

—

Symbol srl, Trevizo, Italija,

| — | Metro AG, Dusseldorf, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Metro AG, Dusseldorf, Nemčija,

| — | Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Nemčija,

| — | Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Avstrija in |
| --- | --- |

—

Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Avstrija in

| — | IKEA Supply AG, Pratteln, Švica; |
| --- | --- |

—

IKEA Supply AG, Pratteln, Švica;

(d)   proizvajalec izvoznik v primerljivi državi.

| (21) | Sodelujoči brazilski proizvajalec je zahteval, da mora njegova identiteta ostati zaupna, ker bi lahko razkritje identitete bistveno škodovalo njegovemu poslovanju. Zahteva se je štela za utemeljeno, zato je bila odobrena. |
| --- | --- |

(21)

Sodelujoči brazilski proizvajalec je zahteval, da mora njegova identiteta ostati zaupna, ker bi lahko razkritje identitete bistveno škodovalo njegovemu poslovanju. Zahteva se je štela za utemeljeno, zato je bila odobrena.

3.   Obdobje preiskave

| (22) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(22)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

| (23) | Pritožniki so trdili, da bi bilo treba obdobje za oceno škode podaljšati za eno leto, pri čemer bi se to obdobje začelo leta 2007, CCCLA pa je trdila, da bi ga bilo treba skrajšati za eno leto, pri čemer bi se to obdobje začelo šele leta 2009. Prvi zahtevek ni bil odobren, ker v dokumentaciji ni bilo nobenega dokaza, da bi petletno obravnavano obdobje bolje izražalo gibanja, kot so predlagali pritožniki. Kar zadeva drugi zahtevek, se je CCCLA na splošno sklicevala na sodno prakso STO, ki bi pokazala, da člani STO ne smejo izbrati izhodišča, rezultat katerega je zgolj primerjava končnih točk, in da bi lahko imeli člani STO težave pri ugotavljanju obstoja znatne škode, če bi bilo mogoče na podlagi spremembe izhodiščnega leta preprosto spremeniti odločitev o obstoju škode. Vendar je preiskava pokazala, da bi skrajšanje obravnavanega obdobja v tem primeru povzročilo nepotrebno skrajšanje obdobja analize, kar bi z vidika vpliva gospodarske krize na nekatere kazalce lahko povzročilo tudi oblikovanje pristranske razlage gibanj škode. Zato sta bila oba zahtevka začasno zavrnjena. |
| --- | --- |

(23)

Pritožniki so trdili, da bi bilo treba obdobje za oceno škode podaljšati za eno leto, pri čemer bi se to obdobje začelo leta 2007, CCCLA pa je trdila, da bi ga bilo treba skrajšati za eno leto, pri čemer bi se to obdobje začelo šele leta 2009. Prvi zahtevek ni bil odobren, ker v dokumentaciji ni bilo nobenega dokaza, da bi petletno obravnavano obdobje bolje izražalo gibanja, kot so predlagali pritožniki. Kar zadeva drugi zahtevek, se je CCCLA na splošno sklicevala na sodno prakso STO, ki bi pokazala, da člani STO ne smejo izbrati izhodišča, rezultat katerega je zgolj primerjava končnih točk, in da bi lahko imeli člani STO težave pri ugotavljanju obstoja znatne škode, če bi bilo mogoče na podlagi spremembe izhodiščnega leta preprosto spremeniti odločitev o obstoju škode. Vendar je preiskava pokazala, da bi skrajšanje obravnavanega obdobja v tem primeru povzročilo nepotrebno skrajšanje obdobja analize, kar bi z vidika vpliva gospodarske krize na nekatere kazalce lahko povzročilo tudi oblikovanje pristranske razlage gibanj škode. Zato sta bila oba zahtevka začasno zavrnjena.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (24) | Zadevni izdelek je keramična namizna in kuhinjska posoda, ki je trenutno uvrščena pod oznake KN 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 in ex 6912 00 90, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). Izdelek je lahko iz porcelana, navadne lončenine, kamenine, fajanse, fine lončenine ali drugih materialov. Glavne surovine vključujejo minerale, kot so kaolin, glinenec in kremen, pri čemer je od sestave uporabljenih surovin odvisna vrsta proizvedenega končnega keramičnega izdelka. |
| --- | --- |

(24)

Zadevni izdelek je keramična namizna in kuhinjska posoda, ki je trenutno uvrščena pod oznake KN 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 in ex 6912 00 90, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). Izdelek je lahko iz porcelana, navadne lončenine, kamenine, fajanse, fine lončenine ali drugih materialov. Glavne surovine vključujejo minerale, kot so kaolin, glinenec in kremen, pri čemer je od sestave uporabljenih surovin odvisna vrsta proizvedenega končnega keramičnega izdelka.

| (25) | Keramična namizna in kuhinjska posoda se prodaja v veliko različnih oblikah, ki se postopno razvijajo. Uporablja se vsepovsod, npr. v gospodinjstvih, hotelih, restavracijah ali negovalnih ustanovah. |
| --- | --- |

(25)

Keramična namizna in kuhinjska posoda se prodaja v veliko različnih oblikah, ki se postopno razvijajo. Uporablja se vsepovsod, npr. v gospodinjstvih, hotelih, restavracijah ali negovalnih ustanovah.

1.1   Zahtevki za izključitev

| (26) | Med preiskavo je bilo predloženih in analiziranih več zahtevkov za izključitev določenih izdelkov iz obsega izdelka. Analiza teh zahtevkov je povzeta v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(26)

Med preiskavo je bilo predloženih in analiziranih več zahtevkov za izključitev določenih izdelkov iz obsega izdelka. Analiza teh zahtevkov je povzeta v nadaljevanju.

1.1.1   (Fini) kostni porcelan („bone china“)

| (27) | CCCLA je v svojih pripombah navedla, da je treba (fini) kostni porcelan izključiti iz obsega izdelka v preiskavi. (Fini) kostni porcelan naj bi se bistveno razlikoval od drugih vrst namizne in kuhinjske posode zaradi drugačnih fizikalnih značilnosti, proizvodnih postopkov, končne uporabe in dojemanja potrošnikov. Ker vsebuje pepel bikovih kosti, je prepoznaven po svoji belini in veliki prosojnosti. Zaradi velike mehanske trdnosti in odpornosti proti krušenju bi se proizvajal v veliko tanjših prerezih, pri čemer bi bila proizvodnja bolj izpopolnjena in dražja od običajne proizvodnje proizvajalcev Unije. Poleg tega bi (fini) kostni porcelan proizvajalo le nekaj proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(27)

CCCLA je v svojih pripombah navedla, da je treba (fini) kostni porcelan izključiti iz obsega izdelka v preiskavi. (Fini) kostni porcelan naj bi se bistveno razlikoval od drugih vrst namizne in kuhinjske posode zaradi drugačnih fizikalnih značilnosti, proizvodnih postopkov, končne uporabe in dojemanja potrošnikov. Ker vsebuje pepel bikovih kosti, je prepoznaven po svoji belini in veliki prosojnosti. Zaradi velike mehanske trdnosti in odpornosti proti krušenju bi se proizvajal v veliko tanjših prerezih, pri čemer bi bila proizvodnja bolj izpopolnjena in dražja od običajne proizvodnje proizvajalcev Unije. Poleg tega bi (fini) kostni porcelan proizvajalo le nekaj proizvajalcev Unije.

| (28) | V zvezi s temi trditvami je bilo med preiskavo najprej ugotovljeno, da opredelitev kostnega porcelana ni splošno sprejeta. (Fini) kostni porcelan je le ena od vrst mehkega porcelana, pri čemer je velik del njegovih surovin enak kot pri drugih keramičnih izdelkih. CCCLA je v svojih pripombah navedla nasprotujoče si izjave glede kombinacije in deleža različnih sestavin. Med preiskavo tudi ni bilo mogoče potrditi, da mora biti proizvodni postopek pri izdelavi (finega) kostnega porcelana veliko bolj izpopolnjen. Poleg tega je uporaba (finega) kostnega porcelana kot namizne posode povsod enaka, tako na Kitajskem kot tudi v Uniji. Prav tako trdnost in obstojnost nista specifični lastnosti (finega) kostnega porcelana. Tudi keramična namizna posoda v restavracijah ali gostinstvu je na primer posebej trdna in obstojna. In nenazadnje (fini) kostni material proizvaja veliko proizvajalcev Unije, ki so konkurenčni uvozu (finega) kostnega porcelana s poreklom iz Kitajske. Zato so zahtevki za izključitev (finega) kostnega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni. |
| --- | --- |

(28)

V zvezi s temi trditvami je bilo med preiskavo najprej ugotovljeno, da opredelitev kostnega porcelana ni splošno sprejeta. (Fini) kostni porcelan je le ena od vrst mehkega porcelana, pri čemer je velik del njegovih surovin enak kot pri drugih keramičnih izdelkih. CCCLA je v svojih pripombah navedla nasprotujoče si izjave glede kombinacije in deleža različnih sestavin. Med preiskavo tudi ni bilo mogoče potrditi, da mora biti proizvodni postopek pri izdelavi (finega) kostnega porcelana veliko bolj izpopolnjen. Poleg tega je uporaba (finega) kostnega porcelana kot namizne posode povsod enaka, tako na Kitajskem kot tudi v Uniji. Prav tako trdnost in obstojnost nista specifični lastnosti (finega) kostnega porcelana. Tudi keramična namizna posoda v restavracijah ali gostinstvu je na primer posebej trdna in obstojna. In nenazadnje (fini) kostni material proizvaja veliko proizvajalcev Unije, ki so konkurenčni uvozu (finega) kostnega porcelana s poreklom iz Kitajske. Zato so zahtevki za izključitev (finega) kostnega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni.

1.1.2   Keramični (kuhinjski) noži

| (29) | Dva proizvajalca izvoznika, CCCLA in različni uvozniki so trdili, da je treba keramične (kuhinjske) nože izključiti iz obsega izdelka. Ta zahtevek temelji na trditvi, da glede na njihove posebne lastnosti takšnih nožev ter drugih vrst keramične namizne in kuhinjske posode ni mogoče šteti za en sam izdelek. Keramični material za rezila keramičnih (kuhinjskih) nožev je običajno narejen iz cirkonijevega oksida, ki se ne uporablja pri „standardni“ namizni posodi, kot so skodelice in krožniki. Njihova stopnja zamenljivosti z glavnimi kategorijami izdelka v preiskavi bi bila omejena. |
| --- | --- |

(29)

Dva proizvajalca izvoznika, CCCLA in različni uvozniki so trdili, da je treba keramične (kuhinjske) nože izključiti iz obsega izdelka. Ta zahtevek temelji na trditvi, da glede na njihove posebne lastnosti takšnih nožev ter drugih vrst keramične namizne in kuhinjske posode ni mogoče šteti za en sam izdelek. Keramični material za rezila keramičnih (kuhinjskih) nožev je običajno narejen iz cirkonijevega oksida, ki se ne uporablja pri „standardni“ namizni posodi, kot so skodelice in krožniki. Njihova stopnja zamenljivosti z glavnimi kategorijami izdelka v preiskavi bi bila omejena.

| (30) | Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da imajo keramični (kuhinjski) noži enake fizikalne značilnosti (obliko in trdoto), industrijsko zasnovo in končno uporabo (rezanje) kot kovinski (kuhinjski) noži. Zato se razlikujejo od drugih izdelkov, obravnavanih v postopku, saj se zaradi njihove posebne oblike in fizikalnih značilnosti uporabljajo predvsem za shranjevanje živil. |
| --- | --- |

(30)

Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da imajo keramični (kuhinjski) noži enake fizikalne značilnosti (obliko in trdoto), industrijsko zasnovo in končno uporabo (rezanje) kot kovinski (kuhinjski) noži. Zato se razlikujejo od drugih izdelkov, obravnavanih v postopku, saj se zaradi njihove posebne oblike in fizikalnih značilnosti uporabljajo predvsem za shranjevanje živil.

| (31) | Poleg tega je bilo navedeno, da v Uniji tehnologija za proizvodnjo teh keramičnih (kuhinjskih) nožev ni razvita, zato bi se z nadaljevanjem preiskave v zvezi s keramičnimi (kuhinjskimi) noži kršilo pravo Unije in STO. Pritožniki so priznali, da niso seznanjeni z obstojem takšne proizvodnje v Uniji. |
| --- | --- |

(31)

Poleg tega je bilo navedeno, da v Uniji tehnologija za proizvodnjo teh keramičnih (kuhinjskih) nožev ni razvita, zato bi se z nadaljevanjem preiskave v zvezi s keramičnimi (kuhinjskimi) noži kršilo pravo Unije in STO. Pritožniki so priznali, da niso seznanjeni z obstojem takšne proizvodnje v Uniji.

| (32) | Dodali so tudi, da se keramični (kuhinjski) noži prodajajo le na posebnih lokacijah, pri čemer bi bile drugačne tudi distribucijske poti (distributerji kuhinjskih orodij) in predstavniško združenje (nožarsko združenje). Vendar na podlagi preiskave ni bilo mogoče potrditi, da bi se lahko ta vprašanja enačila z drugačnim dojemanjem potrošnikov v primerjavi z drugimi vrstami keramične namizne in kuhinjske posode. |
| --- | --- |

(32)

Dodali so tudi, da se keramični (kuhinjski) noži prodajajo le na posebnih lokacijah, pri čemer bi bile drugačne tudi distribucijske poti (distributerji kuhinjskih orodij) in predstavniško združenje (nožarsko združenje). Vendar na podlagi preiskave ni bilo mogoče potrditi, da bi se lahko ta vprašanja enačila z drugačnim dojemanjem potrošnikov v primerjavi z drugimi vrstami keramične namizne in kuhinjske posode.

| (33) | Prav tako so trdili, da ukrepi za keramične nože ne bi prispevali k ponovni vzpostavitvi poštenih tržnih pogojev za namizno posodo, ampak bi škodovali končnim potrošnikom (keramičnih (kuhinjskih) nožev). Nekatere strani so navedle, da glede na to, da se keramični (kuhinjski) noži v Uniji ne proizvajajo, znatna škoda industrije Unije v zvezi s tem ni mogoča. Komisija je določila, da je analiza teh zahtevkov odvisna od sklepa v zvezi s tem, ali se keramični (kuhinjski) noži ter druge vrste keramične namizne in kuhinjske posode štejejo za en sam izdelek. |
| --- | --- |

(33)

Prav tako so trdili, da ukrepi za keramične nože ne bi prispevali k ponovni vzpostavitvi poštenih tržnih pogojev za namizno posodo, ampak bi škodovali končnim potrošnikom (keramičnih (kuhinjskih) nožev). Nekatere strani so navedle, da glede na to, da se keramični (kuhinjski) noži v Uniji ne proizvajajo, znatna škoda industrije Unije v zvezi s tem ni mogoča. Komisija je določila, da je analiza teh zahtevkov odvisna od sklepa v zvezi s tem, ali se keramični (kuhinjski) noži ter druge vrste keramične namizne in kuhinjske posode štejejo za en sam izdelek.

| (34) | Na podlagi premislekov iz uvodne izjave (30) je bilo pri preiskavi začasno sklenjeno, da se keramični (kuhinjski) noži bistveno razlikujejo od drugih vrst keramične namizne in kuhinjske posode zaradi drugačnih fizikalnih značilnosti, proizvodnih postopkov in končne uporabe. Zato je zahtevek za izključitev teh nožev iz obsega izdelka v tej preiskavi začasno sprejet. |
| --- | --- |

(34)

Na podlagi premislekov iz uvodne izjave (30) je bilo pri preiskavi začasno sklenjeno, da se keramični (kuhinjski) noži bistveno razlikujejo od drugih vrst keramične namizne in kuhinjske posode zaradi drugačnih fizikalnih značilnosti, proizvodnih postopkov in končne uporabe. Zato je zahtevek za izključitev teh nožev iz obsega izdelka v tej preiskavi začasno sprejet.

1.1.3   Izdelki kitajskega/orientalskega videza

| (35) | Dva uvoznika sta navedla, da je treba namizno in kuhinjsko posodo kitajskega/orientalskega videza izključiti iz obsega izdelka. Glavni navedeni razlog je bil, da se ti izdelki v Uniji ne bodo proizvajali, da se je povpraševanje po tem blagu v Uniji vedno pokrilo z uvozom in da uvoz tovrstnih izdelkov ne bi negativno vplival na noben tržni delež industrije Unije. |
| --- | --- |

(35)

Dva uvoznika sta navedla, da je treba namizno in kuhinjsko posodo kitajskega/orientalskega videza izključiti iz obsega izdelka. Glavni navedeni razlog je bil, da se ti izdelki v Uniji ne bodo proizvajali, da se je povpraševanje po tem blagu v Uniji vedno pokrilo z uvozom in da uvoz tovrstnih izdelkov ne bi negativno vplival na noben tržni delež industrije Unije.

| (36) | Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da ta kategorija nima niti splošno sprejete in objektivne opredelitve niti določenih lastnosti, s katerimi bi jo bilo mogoče opredeliti. Poleg tega lahko izdelke v takšnem slogu proizvajajo tudi proizvajalci Unije. Namizna in kuhinjska posoda kitajskega/orientalskega videza tudi nima edinstvene ali drugačne končne uporabe. Nenazadnje je preiskava pokazala, da se v veliko azijskih restavracijah uporablja namizna posoda v zahodnem slogu in da je mogoče zadevne izdelke enostavno nadomestiti. Zato so zahtevki za izključitev izdelkov kitajskega/orientalskega videza iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni. |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da ta kategorija nima niti splošno sprejete in objektivne opredelitve niti določenih lastnosti, s katerimi bi jo bilo mogoče opredeliti. Poleg tega lahko izdelke v takšnem slogu proizvajajo tudi proizvajalci Unije. Namizna in kuhinjska posoda kitajskega/orientalskega videza tudi nima edinstvene ali drugačne končne uporabe. Nenazadnje je preiskava pokazala, da se v veliko azijskih restavracijah uporablja namizna posoda v zahodnem slogu in da je mogoče zadevne izdelke enostavno nadomestiti. Zato so zahtevki za izključitev izdelkov kitajskega/orientalskega videza iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni.

1.1.4   Trpežen porcelan

| (37) | Na eni strani je bilo navedeno, da je treba trpežen porcelan zaradi njegovih edinstvenih fizikalnih značilnosti in proizvodnega postopka izključiti iz obsega izdelka. Surovine trpežnega porcelana, ki so bolj vzdržljive in trdne, vključujejo 6–10 % aluminijevega prahu, pri čemer je postopek priprave surovin (kaolina) edinstven. Za izdelavo trpežnega porcelana bi bili potrebni izurjeni delavci, pri čemer bi bili njegova kakovost in cena v primerjavi s tradicionalno namizno posodo višji. Poleg tega izdelka ne bi proizvajal noben proizvajalec Unije. |
| --- | --- |

(37)

Na eni strani je bilo navedeno, da je treba trpežen porcelan zaradi njegovih edinstvenih fizikalnih značilnosti in proizvodnega postopka izključiti iz obsega izdelka. Surovine trpežnega porcelana, ki so bolj vzdržljive in trdne, vključujejo 6–10 % aluminijevega prahu, pri čemer je postopek priprave surovin (kaolina) edinstven. Za izdelavo trpežnega porcelana bi bili potrebni izurjeni delavci, pri čemer bi bili njegova kakovost in cena v primerjavi s tradicionalno namizno posodo višji. Poleg tega izdelka ne bi proizvajal noben proizvajalec Unije.

| (38) | Na drugi strani je uvoznik navedel, da trpežna namizna posoda, ki se običajno uporablja v hotelih, predstavlja znaten delež celotne kitajske proizvodnje keramike, zato bi bili rezultati preiskave ob neupoštevanju tega izdelka zavajajoči. |
| --- | --- |

(38)

Na drugi strani je uvoznik navedel, da trpežna namizna posoda, ki se običajno uporablja v hotelih, predstavlja znaten delež celotne kitajske proizvodnje keramike, zato bi bili rezultati preiskave ob neupoštevanju tega izdelka zavajajoči.

| (39) | Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da trpežen porcelan nima niti splošno sprejete in objektivne opredelitve niti neizpodbitnih lastnosti, s katerimi bi ga bilo mogoče opredeliti. Poleg tega lahko tudi proizvajalci Unije proizvajajo to vrsto namizne posode, pri čemer izdelki iz Unije neposredno konkurirajo izdelkom iz Kitajske. Trpežen porcelan tudi nima edinstvene ali drugačne končne uporabe. Zato so zahtevki za izključitev trpežnega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni. |
| --- | --- |

(39)

Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da trpežen porcelan nima niti splošno sprejete in objektivne opredelitve niti neizpodbitnih lastnosti, s katerimi bi ga bilo mogoče opredeliti. Poleg tega lahko tudi proizvajalci Unije proizvajajo to vrsto namizne posode, pri čemer izdelki iz Unije neposredno konkurirajo izdelkom iz Kitajske. Trpežen porcelan tudi nima edinstvene ali drugačne končne uporabe. Zato so zahtevki za izključitev trpežnega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni.

1.1.5   Ročno izdelan porcelan

| (40) | Švedsko združenje, ki zastopa zadevne švedske uvoznike, je predlagalo izključitev ročno izdelanega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi. Pri tem se je sklicevalo na dolgoletno zgodovino takšnega rokodelstva na Kitajskem, njegovo cenovno sprejemljivost in dejstvo, da potrošniki drugače dojemajo kitajske ročno izdelane predmete kot strojno izdelane predmete v Uniji. |
| --- | --- |

(40)

Švedsko združenje, ki zastopa zadevne švedske uvoznike, je predlagalo izključitev ročno izdelanega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi. Pri tem se je sklicevalo na dolgoletno zgodovino takšnega rokodelstva na Kitajskem, njegovo cenovno sprejemljivost in dejstvo, da potrošniki drugače dojemajo kitajske ročno izdelane predmete kot strojno izdelane predmete v Uniji.

| (41) | Vendar je bilo na podlagi preiskave ugotovljeno, da na eni strani za to kategorijo ni nobene splošno sprejete/objektivne opredelitve in da na drugi strani več proizvajalcev Unije izdeluje ročno izdelan porcelan. Pri preiskavi niso bile ugotovljene bistveno drugačne fizikalne značilnosti kot pri drugih vrstah keramične namizne in kuhinjske posode niti drugačno dojemanje potrošnikov v primerjavi z ročno izdelanim porcelanom iz Unije. Zato se zahtevek za izključitev ročno izdelanega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrne. |
| --- | --- |

(41)

Vendar je bilo na podlagi preiskave ugotovljeno, da na eni strani za to kategorijo ni nobene splošno sprejete/objektivne opredelitve in da na drugi strani več proizvajalcev Unije izdeluje ročno izdelan porcelan. Pri preiskavi niso bile ugotovljene bistveno drugačne fizikalne značilnosti kot pri drugih vrstah keramične namizne in kuhinjske posode niti drugačno dojemanje potrošnikov v primerjavi z ročno izdelanim porcelanom iz Unije. Zato se zahtevek za izključitev ročno izdelanega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrne.

1.1.6   Ročno poslikana namizna posoda

| (42) | Različni uvozniki so predlagali izključitev ročno poslikane namizne posode iz obsega izdelka v preiskavi. Predloženi razlogi so se nanašali na dejstvo, da je ročno poslikana namizna posoda namenjena določeni vrsti potrošnikov, da se lahko uporablja za drugačne namene kot tradicionalna namizna posoda (npr. za okras), da se v Uniji ne proizvaja v komercialnih količinah, da ni neposredno konkurenčna niti zamenljiva z drugo kuhinjsko/namizno posodo, na drugačno dojemanje potrošnikov, njeno razkošnost in večjo krhkost, skupaj z njenim posebnim proizvodnim postopkom, večjo delovno intenzivnostjo in sodelovanjem zelo izkušenih delavcev. |
| --- | --- |

(42)

Različni uvozniki so predlagali izključitev ročno poslikane namizne posode iz obsega izdelka v preiskavi. Predloženi razlogi so se nanašali na dejstvo, da je ročno poslikana namizna posoda namenjena določeni vrsti potrošnikov, da se lahko uporablja za drugačne namene kot tradicionalna namizna posoda (npr. za okras), da se v Uniji ne proizvaja v komercialnih količinah, da ni neposredno konkurenčna niti zamenljiva z drugo kuhinjsko/namizno posodo, na drugačno dojemanje potrošnikov, njeno razkošnost in večjo krhkost, skupaj z njenim posebnim proizvodnim postopkom, večjo delovno intenzivnostjo in sodelovanjem zelo izkušenih delavcev.

| (43) | Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da je izdelek do ročne poslikave popolnoma enak namizni posodi, ki ni ročno poslikana. Prav tako je bilo pojasnjeno, da dejstvo, da postopek izdelave vključuje več ročnega dela, ne pomeni, da je izdelek drugačen; večina končnih uporabnikov dejansko težko razlikuje (če sploh) med ročno poslikanim porcelanom in porcelanom, ki ni ročno poslikan. Na podlagi preiskave je bilo tudi ugotovljeno, da je končna uporaba ročno poslikane namizne posode običajno enaka kot pri drugih vrstah keramične namizne posode in da ta posoda ni nujno bolj krhka. Poleg tega več proizvajalcev Unije proizvaja ročno poslikan porcelan, izdelki, proizvedeni v Uniji, pa so neposredno konkurenčni uvoženim izdelkom. Zato so zahtevki za izključitev ročno poslikane namizne posode iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni. |
| --- | --- |

(43)

Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da je izdelek do ročne poslikave popolnoma enak namizni posodi, ki ni ročno poslikana. Prav tako je bilo pojasnjeno, da dejstvo, da postopek izdelave vključuje več ročnega dela, ne pomeni, da je izdelek drugačen; večina končnih uporabnikov dejansko težko razlikuje (če sploh) med ročno poslikanim porcelanom in porcelanom, ki ni ročno poslikan. Na podlagi preiskave je bilo tudi ugotovljeno, da je končna uporaba ročno poslikane namizne posode običajno enaka kot pri drugih vrstah keramične namizne posode in da ta posoda ni nujno bolj krhka. Poleg tega več proizvajalcev Unije proizvaja ročno poslikan porcelan, izdelki, proizvedeni v Uniji, pa so neposredno konkurenčni uvoženim izdelkom. Zato so zahtevki za izključitev ročno poslikane namizne posode iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni.

1.1.7   Namizna posoda z ročno figurativno podglazurno poslikavo

| (44) | Uvoznik je predlagal izključitev namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo iz obsega izdelka v preiskavi. Navedeni razlogi so se nanašali na dejstvo, da so za namizno posodo z ročno podglazurno poslikavo značilni drugačen proizvodni postopek, drugačna uporaba (uporablja se lahko za hrano in pijačo, medtem ko se izdelki z nadglazurno poslikavo običajno ne morejo) ter drugačna kakovost in fizikalne značilnosti, pri čemer je primerna za shranjevanje in serviranje hrane, pomivanje v pomivalnem stroju in uporabo v mikrovalovni pečici. Zadevna stran je tudi navedla, da noben proizvajalec Unije ni zmožen in pripravljen proizvajati komercialnih količin namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo, pri čemer je opozorila, da izključitev namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo iz obsega izdelka v preiskavi ne bi pomenila nevarnosti za izogibanje. Prav tako je trdila, da jo potrošnik dojema drugače, saj se bolj kot za del tovrstne posode šteje za zbirateljski porcelan/način življenjskega sloga in se ne prodaja v kompletih. |
| --- | --- |

(44)

Uvoznik je predlagal izključitev namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo iz obsega izdelka v preiskavi. Navedeni razlogi so se nanašali na dejstvo, da so za namizno posodo z ročno podglazurno poslikavo značilni drugačen proizvodni postopek, drugačna uporaba (uporablja se lahko za hrano in pijačo, medtem ko se izdelki z nadglazurno poslikavo običajno ne morejo) ter drugačna kakovost in fizikalne značilnosti, pri čemer je primerna za shranjevanje in serviranje hrane, pomivanje v pomivalnem stroju in uporabo v mikrovalovni pečici. Zadevna stran je tudi navedla, da noben proizvajalec Unije ni zmožen in pripravljen proizvajati komercialnih količin namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo, pri čemer je opozorila, da izključitev namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo iz obsega izdelka v preiskavi ne bi pomenila nevarnosti za izogibanje. Prav tako je trdila, da jo potrošnik dojema drugače, saj se bolj kot za del tovrstne posode šteje za zbirateljski porcelan/način življenjskega sloga in se ne prodaja v kompletih.

| (45) | Vendar je bilo na podlagi preiskave ugotovljeno, da na eni strani za to kategorijo ni nobene splošno sprejete/objektivne opredelitve in da jo na drugi strani lahko izdeluje več proizvajalcev Unije. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so izdelki, proizvedeni v Uniji, neposredno konkurenčni uvoženim izdelkom. Rezultati preiskave so pokazali, da je izdelek fizično popolnoma enak namizni posodi, ki ni ročno poslikana, in da povprečni potrošnik ne razlikuje med namizno posodo z ročno figurativno podglazurno poslikavo in drugimi vrstami okrašene namizne posode. Prav tako je bilo pojasnjeno, da dejstvo, da postopek izdelave zahteva bolj izkušene delavce, ne pomeni, da je izdelek drugačen, in da je končna uporaba namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo v osnovi enaka kot pri drugih vrstah keramične namizne posode. Zato so zahtevki za izključitev namizne posode z ročno podglazurno poslikavo iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni. |
| --- | --- |

(45)

Vendar je bilo na podlagi preiskave ugotovljeno, da na eni strani za to kategorijo ni nobene splošno sprejete/objektivne opredelitve in da jo na drugi strani lahko izdeluje več proizvajalcev Unije. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so izdelki, proizvedeni v Uniji, neposredno konkurenčni uvoženim izdelkom. Rezultati preiskave so pokazali, da je izdelek fizično popolnoma enak namizni posodi, ki ni ročno poslikana, in da povprečni potrošnik ne razlikuje med namizno posodo z ročno figurativno podglazurno poslikavo in drugimi vrstami okrašene namizne posode. Prav tako je bilo pojasnjeno, da dejstvo, da postopek izdelave zahteva bolj izkušene delavce, ne pomeni, da je izdelek drugačen, in da je končna uporaba namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo v osnovi enaka kot pri drugih vrstah keramične namizne posode. Zato so zahtevki za izključitev namizne posode z ročno podglazurno poslikavo iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni.

1.1.8   Namizna posoda, ki ni proizvedena v EU

| (46) | Nekateri uvozniki v svojih pripombah navajajo, da je treba preiskavo omejiti na trge, ki jih trenutno oskrbujejo proizvajalci Unije, ki so se pritožili. V nasprotnem primeru bi dajatve škodile nekaterim „specializiranim“ uvoznikom, pri čemer ti ne bi mogli kupovati od proizvajalcev Unije. Navedli so tudi, da proizvajalci Unije z blagovnimi znamkami ne proizvajajo za druge družbe in da ne zagotavljajo majhnih naročil niti ne delajo z odlitki, ki so potrebni za nekatere oblike. Prav tako proizvajalci Unije ne bi bili prilagodljivi in ne bi zagotavljali izdelkov, namenjenih za darila. |
| --- | --- |

(46)

Nekateri uvozniki v svojih pripombah navajajo, da je treba preiskavo omejiti na trge, ki jih trenutno oskrbujejo proizvajalci Unije, ki so se pritožili. V nasprotnem primeru bi dajatve škodile nekaterim „specializiranim“ uvoznikom, pri čemer ti ne bi mogli kupovati od proizvajalcev Unije. Navedli so tudi, da proizvajalci Unije z blagovnimi znamkami ne proizvajajo za druge družbe in da ne zagotavljajo majhnih naročil niti ne delajo z odlitki, ki so potrebni za nekatere oblike. Prav tako proizvajalci Unije ne bi bili prilagodljivi in ne bi zagotavljali izdelkov, namenjenih za darila.

| (47) | Ta zahtevek je začasno zavrnjen, ker je presplošen in nejasen ter ne vključuje objektivne podlage za takšno izključitev. Poleg tega imajo proizvajalci Unije velik razpon izdelkov in redno ponujajo nove izdelke, zato se razpon zbirk in izdelkov stalno spreminja. Vrste izdelkov, ki jih proizvaja industrija Unije, in njihova kakovost so pogosti tudi pri izvoznikih. Na podlagi preiskave je bilo tudi ugotovljeno, da nekateri proizvajalci Unije proizvajajo izdelke pod blagovnimi znamkami drugih strank. Prav tako se je izkazalo, da so izdelki, proizvedeni v Uniji, neposredno konkurenčni uvoženim izdelkom iz Kitajske, da je obe vrsti izdelkov mogoče enostavno nadomestiti ter da so zanje značilni enaka končna uporaba, podobni proizvodni postopki in enako dojemanje potrošnikov. Vprašanje glede prilagodljivosti je obravnavano v oddelku o interesu Unije. |
| --- | --- |

(47)

Ta zahtevek je začasno zavrnjen, ker je presplošen in nejasen ter ne vključuje objektivne podlage za takšno izključitev. Poleg tega imajo proizvajalci Unije velik razpon izdelkov in redno ponujajo nove izdelke, zato se razpon zbirk in izdelkov stalno spreminja. Vrste izdelkov, ki jih proizvaja industrija Unije, in njihova kakovost so pogosti tudi pri izvoznikih. Na podlagi preiskave je bilo tudi ugotovljeno, da nekateri proizvajalci Unije proizvajajo izdelke pod blagovnimi znamkami drugih strank. Prav tako se je izkazalo, da so izdelki, proizvedeni v Uniji, neposredno konkurenčni uvoženim izdelkom iz Kitajske, da je obe vrsti izdelkov mogoče enostavno nadomestiti ter da so zanje značilni enaka končna uporaba, podobni proizvodni postopki in enako dojemanje potrošnikov. Vprašanje glede prilagodljivosti je obravnavano v oddelku o interesu Unije.

1.1.9   Kamenina

| (48) | Uvoznik s proizvodnjo na Kitajskem je navedel, da je treba uvoz izdelkov iz kamenine, ki vključujejo predvsem kuhinjsko posodo, izključiti iz obsega izdelka. Po navedbah te zainteresirane strani bi bil obseg proizvodnje izdelkov iz kamenine v Uniji majhen, pri čemer je zelo verjetno, da so pritožniki vključili izdelke iz kamenine zaradi izogibanja. Uvoznik je tudi trdil, da so cene, ki jih zaračunava za uvožene izdelke, veliko višje od cen, ki jih zaračunava kateri koli drug proizvajalec v Uniji, in da ta uvoz ne povzroča padanja cen ali škode. |
| --- | --- |

(48)

Uvoznik s proizvodnjo na Kitajskem je navedel, da je treba uvoz izdelkov iz kamenine, ki vključujejo predvsem kuhinjsko posodo, izključiti iz obsega izdelka. Po navedbah te zainteresirane strani bi bil obseg proizvodnje izdelkov iz kamenine v Uniji majhen, pri čemer je zelo verjetno, da so pritožniki vključili izdelke iz kamenine zaradi izogibanja. Uvoznik je tudi trdil, da so cene, ki jih zaračunava za uvožene izdelke, veliko višje od cen, ki jih zaračunava kateri koli drug proizvajalec v Uniji, in da ta uvoz ne povzroča padanja cen ali škode.

| (49) | Vendar so rezultati preiskave pokazali, da je obseg proizvodnje kamenine v Uniji znaten. Prav tako je bilo sklenjeno, da so izdelki iz kamenine, proizvedeni v Uniji, neposredno konkurenčni enakim izdelkom, uvoženim iz Kitajske, da je obe vrsti izdelkov mogoče enostavno nadomestiti ter da so zanje značilni enaka končna uporaba, podobni proizvodni postopki, enako dojemanje potrošnikov in enake fizikalne značilnosti. Navedbe v zvezi s ceno so obravnavane v uvodni izjavi (240). Zato se zahtevek za izključitev kamenine iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrne. |
| --- | --- |

(49)

Vendar so rezultati preiskave pokazali, da je obseg proizvodnje kamenine v Uniji znaten. Prav tako je bilo sklenjeno, da so izdelki iz kamenine, proizvedeni v Uniji, neposredno konkurenčni enakim izdelkom, uvoženim iz Kitajske, da je obe vrsti izdelkov mogoče enostavno nadomestiti ter da so zanje značilni enaka končna uporaba, podobni proizvodni postopki, enako dojemanje potrošnikov in enake fizikalne značilnosti. Navedbe v zvezi s ceno so obravnavane v uvodni izjavi (240). Zato se zahtevek za izključitev kamenine iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrne.

| (50) | Poleg tega je zainteresirana stran navedla, da je treba glazirane in/ali emajlirane izdelke iz kamenine ali nebele in/ali sortirane glazirane in/ali emajlirane izdelke iz kamenine izključiti iz obsega preiskave. Vendar sklepa v zvezi s tem v tej fazi postopka ni bilo mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(50)

Poleg tega je zainteresirana stran navedla, da je treba glazirane in/ali emajlirane izdelke iz kamenine ali nebele in/ali sortirane glazirane in/ali emajlirane izdelke iz kamenine izključiti iz obsega preiskave. Vendar sklepa v zvezi s tem v tej fazi postopka ni bilo mogoče sprejeti.

1.1.10   Drugi zahtevki

| (51) | Uvoznik je navedel, da je obseg izdelka v preiskavi preširok, zato ni mogoče razumno primerjati različnih vrst izdelkov. Uvoznik s proizvodnimi interesi na Kitajskem je izrazil podobno stališče. Nekatere strani so se v zvezi s tem sklicevale tudi na izključno okrasne predmete. |
| --- | --- |

(51)

Uvoznik je navedel, da je obseg izdelka v preiskavi preširok, zato ni mogoče razumno primerjati različnih vrst izdelkov. Uvoznik s proizvodnimi interesi na Kitajskem je izrazil podobno stališče. Nekatere strani so se v zvezi s tem sklicevale tudi na izključno okrasne predmete.

| (52) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da so zadevna merila, ki se uporabljajo za določanje, ali se lahko izdelek, ki je predmet preiskave, obravnava kot en sam izdelek, tj. njegove osnovne fizikalne in tehnične značilnosti, podrobno določena v nadaljevanju. Izključno okrasni predmeti torej niso zajeti. Kljub temu, da se različne vrste keramične namizne in kuhinjske posode dejansko lahko razlikujejo v nekaterih posebnih lastnostih, je bilo na podlagi preiskave prav tako ugotovljeno, da so z izjemo keramičnih nožev njihove osnovne lastnosti enake. Poleg tega dejstvo, da je lahko proizvodni postopek zadevnega izdelka nekoliko drugačen, ni samo po sebi merilo, na podlagi katerega bi bilo mogoče opredeliti dva ali več različnih izdelkov. Nenazadnje je bilo na podlagi preiskave tudi ugotovljeno, da se različne vrste zadevnega izdelka na splošno prodajajo prek istih prodajnih poti. Medtem ko se nekatere specializirane trgovine morda osredotočajo na nekatere določene vrste, velik del distributerjev (prodajalci na drobno, veleblagovnice, supermarketi) prodaja različne vrste keramične namizne in kuhinjske posode, da bi potrošnikom ponudili široko izbiro. Zato se zahtevki glede preširokega obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnejo. |
| --- | --- |

(52)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da so zadevna merila, ki se uporabljajo za določanje, ali se lahko izdelek, ki je predmet preiskave, obravnava kot en sam izdelek, tj. njegove osnovne fizikalne in tehnične značilnosti, podrobno določena v nadaljevanju. Izključno okrasni predmeti torej niso zajeti. Kljub temu, da se različne vrste keramične namizne in kuhinjske posode dejansko lahko razlikujejo v nekaterih posebnih lastnostih, je bilo na podlagi preiskave prav tako ugotovljeno, da so z izjemo keramičnih nožev njihove osnovne lastnosti enake. Poleg tega dejstvo, da je lahko proizvodni postopek zadevnega izdelka nekoliko drugačen, ni samo po sebi merilo, na podlagi katerega bi bilo mogoče opredeliti dva ali več različnih izdelkov. Nenazadnje je bilo na podlagi preiskave tudi ugotovljeno, da se različne vrste zadevnega izdelka na splošno prodajajo prek istih prodajnih poti. Medtem ko se nekatere specializirane trgovine morda osredotočajo na nekatere določene vrste, velik del distributerjev (prodajalci na drobno, veleblagovnice, supermarketi) prodaja različne vrste keramične namizne in kuhinjske posode, da bi potrošnikom ponudili široko izbiro. Zato se zahtevki glede preširokega obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnejo.

| (53) | Ena od zadevnih strani je navedla, da je treba nek keramičen mlinček za začimbe izključiti iz obsega izdelka. Vendar na podlagi preiskave ni bilo mogoče sprejeti sklepa o njihovih posebnih značilnostih, zato je bil zahtevek začasno zavrnjen. |
| --- | --- |

(53)

Ena od zadevnih strani je navedla, da je treba nek keramičen mlinček za začimbe izključiti iz obsega izdelka. Vendar na podlagi preiskave ni bilo mogoče sprejeti sklepa o njihovih posebnih značilnostih, zato je bil zahtevek začasno zavrnjen.

1.2   Sklep o zadevnem izdelku

| (54) | Rezultati preiskave so pokazali, da imajo vse vrste keramične namizne in kuhinjske posode, kljub razlikam v lastnostih in obliki, enake osnovne fizične in tehnične značilnosti, tj. keramična posoda, namenjena predvsem za stik z živili, ter se v osnovi uporabljajo za iste namene, pri čemer se lahko obravnavajo kot različne vrste istega izdelka. |
| --- | --- |

(54)

Rezultati preiskave so pokazali, da imajo vse vrste keramične namizne in kuhinjske posode, kljub razlikam v lastnostih in obliki, enake osnovne fizične in tehnične značilnosti, tj. keramična posoda, namenjena predvsem za stik z živili, ter se v osnovi uporabljajo za iste namene, pri čemer se lahko obravnavajo kot različne vrste istega izdelka.

| (55) | Poleg dejstva, da imajo enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti, so vse te različne oblike in vrste medsebojno neposredno konkurenčne ter v veliki meri zamenljive. To jasno kaže dejstvo, da med njimi ni jasnih ločnic, tj. da prihaja do prekrivanja in konkurence med različnimi vrstami izdelkov, pri čemer običajni kupci zelo redko razlikujejo med izdelki iz porcelana in izdelki, ki niso iz porcelana. |
| --- | --- |

(55)

Poleg dejstva, da imajo enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti, so vse te različne oblike in vrste medsebojno neposredno konkurenčne ter v veliki meri zamenljive. To jasno kaže dejstvo, da med njimi ni jasnih ločnic, tj. da prihaja do prekrivanja in konkurence med različnimi vrstami izdelkov, pri čemer običajni kupci zelo redko razlikujejo med izdelki iz porcelana in izdelki, ki niso iz porcelana.

| (56) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (29)–(34), se je prav tako štelo, da je ustrezno omejiti opredelitev obsega izdelka, na podlagi katere se je začela ta preiskava, tako da se izključijo keramični noži. Zadevni izdelek je torej začasno opredeljen kot keramična namizna in kuhinjska posoda, razen keramičnih nožev, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki je trenutno uvrščena pod oznake KN 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 in ex 6912 00 90. |
| --- | --- |

(56)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (29)–(34), se je prav tako štelo, da je ustrezno omejiti opredelitev obsega izdelka, na podlagi katere se je začela ta preiskava, tako da se izključijo keramični noži. Zadevni izdelek je torej začasno opredeljen kot keramična namizna in kuhinjska posoda, razen keramičnih nožev, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki je trenutno uvrščena pod oznake KN 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 in ex 6912 00 90.

| (57) | V okviru tega postopka in v skladu s stalno prakso Unije se torej šteje, da je treba vse zgoraj opisane vrste izdelka, razen keramičnih nožev, obravnavati kot en sam izdelek. |
| --- | --- |

(57)

V okviru tega postopka in v skladu s stalno prakso Unije se torej šteje, da je treba vse zgoraj opisane vrste izdelka, razen keramičnih nožev, obravnavati kot en sam izdelek.

2.   Podobni izdelek

| (58) | Preiskava je pokazala, da imajo keramična namizna in kuhinjska posoda, ki jo industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, keramična namizna posoda, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, ter keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se uvaža v Unijo iz LRK, vključno z izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo v Braziliji, ki se šteje kot primerljiva država, enake osnovne fizikalne in kemijske značilnosti ter enake osnovne končne uporabe. |
| --- | --- |

(58)

Preiskava je pokazala, da imajo keramična namizna in kuhinjska posoda, ki jo industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, keramična namizna posoda, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, ter keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se uvaža v Unijo iz LRK, vključno z izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo v Braziliji, ki se šteje kot primerljiva država, enake osnovne fizikalne in kemijske značilnosti ter enake osnovne končne uporabe.

2.1   Zahtevki

| (59) | Med preiskavo so nekatere zainteresirane strani navedle, da keramična namizna in kuhinjska posoda, ki jo proizvaja industrija Unije in ki se prodaja na trgu Unije, ni podobna zadevnemu izdelku. Trdile so, da to dokazujejo zlasti razlike med izdelki v zvezi z lastnostmi, kakovostjo, dojemanjem potrošnikov, prodajnimi potmi in segmentacijo. Poleg tega so navedle, da potrošniki v Uniji zadevni izdelek običajno obravnavajo kot cenejši izdelek in da navedeni izdelki nimajo prednosti blagovnih znamk. |
| --- | --- |

(59)

Med preiskavo so nekatere zainteresirane strani navedle, da keramična namizna in kuhinjska posoda, ki jo proizvaja industrija Unije in ki se prodaja na trgu Unije, ni podobna zadevnemu izdelku. Trdile so, da to dokazujejo zlasti razlike med izdelki v zvezi z lastnostmi, kakovostjo, dojemanjem potrošnikov, prodajnimi potmi in segmentacijo. Poleg tega so navedle, da potrošniki v Uniji zadevni izdelek običajno obravnavajo kot cenejši izdelek in da navedeni izdelki nimajo prednosti blagovnih znamk.

| (60) | Preiskava je pokazala, da si navedbe uvoznikov v zvezi s tem nasprotujejo. Medtem ko so nekateri trdili, da je zadevni izdelek običajno slabše kakovosti in ostaja v drugačnem cenovnem razredu kot izdelki, izdelani v Uniji, so drugi trdili, da se keramična namizna in kuhinjska posoda blagovnih znamk, izdelana v zadevni državi, uvaža iz Kitajske po višjih cenah. |
| --- | --- |

(60)

Preiskava je pokazala, da si navedbe uvoznikov v zvezi s tem nasprotujejo. Medtem ko so nekateri trdili, da je zadevni izdelek običajno slabše kakovosti in ostaja v drugačnem cenovnem razredu kot izdelki, izdelani v Uniji, so drugi trdili, da se keramična namizna in kuhinjska posoda blagovnih znamk, izdelana v zadevni državi, uvaža iz Kitajske po višjih cenah.

| (61) | Na eni strani je en nevzorčeni uvoznik navedel, da nemški proizvajalci zlasti izpostavljajo pomen, ki ga ima oznaka „izdelano v Nemčiji“ za kakovost. Zadevna stran je navedla, da je kakovost jedilnega pribora nekaterih nemških blagovnih znamk zaradi proizvodne metode bistveno boljša, drugi uvozniki pa so navedli, da kupujejo na Kitajskem zaradi dobre kakovosti, livarskih zmogljivosti in izurjenih delavcev. Preiskava je potrdila, da se v Uniji izdeluje keramična namizna in kuhinjska posoda visoke in nizke kakovosti in da se prodaja prek enakih distribucijskih poti, tj. neodvisnih prodajalcev na drobno, nespecializiranih supermarketov, veleblagovnic itd., kot zadevni izdelek. Ti izdelki torej konkurirajo na istem trgu. |
| --- | --- |

(61)

Na eni strani je en nevzorčeni uvoznik navedel, da nemški proizvajalci zlasti izpostavljajo pomen, ki ga ima oznaka „izdelano v Nemčiji“ za kakovost. Zadevna stran je navedla, da je kakovost jedilnega pribora nekaterih nemških blagovnih znamk zaradi proizvodne metode bistveno boljša, drugi uvozniki pa so navedli, da kupujejo na Kitajskem zaradi dobre kakovosti, livarskih zmogljivosti in izurjenih delavcev. Preiskava je potrdila, da se v Uniji izdeluje keramična namizna in kuhinjska posoda visoke in nizke kakovosti in da se prodaja prek enakih distribucijskih poti, tj. neodvisnih prodajalcev na drobno, nespecializiranih supermarketov, veleblagovnic itd., kot zadevni izdelek. Ti izdelki torej konkurirajo na istem trgu.

| (62) | Poleg tega na keramični namizni in kuhinjski posodi ni nujno navedena država porekla. Zato potrošnik pogosto zelo težko razlikuje med keramično namizno in kuhinjsko posodo, proizvedeno v zadevni državi, ter izdelki, proizvedenimi v Uniji. |
| --- | --- |

(62)

Poleg tega na keramični namizni in kuhinjski posodi ni nujno navedena država porekla. Zato potrošnik pogosto zelo težko razlikuje med keramično namizno in kuhinjsko posodo, proizvedeno v zadevni državi, ter izdelki, proizvedenimi v Uniji.

2.2   Sklep

| (63) | Zato se sklene, da ima keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se proizvaja v zadevni državi in iz nje izvaža, keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se proizvaja in prodaja na brazilskem trgu, ter keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, kljub nekaterim manjšim razlikam enake osnovne fizikalne značilnosti in končno uporabo in se zato šteje za enak izdelek v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(63)

Zato se sklene, da ima keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se proizvaja v zadevni državi in iz nje izvaža, keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se proizvaja in prodaja na brazilskem trgu, ter keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, kljub nekaterim manjšim razlikam enake osnovne fizikalne značilnosti in končno uporabo in se zato šteje za enak izdelek v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Tržnogospodarska obravnava (TGO)

| (64) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta spodaj:






  — | poslovne odločitve se sprejemajo glede na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(64)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta spodaj:

—

poslovne odločitve se sprejemajo glede na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti;

| — | podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene; |
| --- | --- |

—

podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;

| — | ni pomembnega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

—

ni pomembnega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva;

| — | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost ter |
| --- | --- |

—

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost ter

| — | pretvorbe valut se izvajajo po tržnem tečaju. |
| --- | --- |

—

pretvorbe valut se izvajajo po tržnem tečaju.

| (65) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (12), je enajst proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK zahtevalo tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ter v predpisanem roku izpolnilo obrazec zahtevka za TGO. Vendar je en proizvajalec izvoznik nato umaknil svoj zahtevek za TGO. |
| --- | --- |

(65)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (12), je enajst proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK zahtevalo tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ter v predpisanem roku izpolnilo obrazec zahtevka za TGO. Vendar je en proizvajalec izvoznik nato umaknil svoj zahtevek za TGO.

| (66) | Sodišče je v zadevi C-249/10 P, Brosmann in drugi proti Svetu, razsodilo, da se tehnika vzorčenja iz člena 17 osnovne uredbe ne sme uporabiti za namene odločanja o zahtevkih za individualno tržnogospodarsko obravnavo na podlagi člena 2(7)(c) navedene uredbe. Sodišče je ugotovilo, da so sodelujoči proizvajalci, ki niso vključeni v vzorec, v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe upravičeni do proučitve svojih zahtevkov za tržnogospodarsko obravnavo, ne glede na to, ali je bilo treba za družbe, ki niso vključene v vzorec, izračunati individualno stopnjo dampinga (3). V skladu s to sodbo je bilo odločeno, da se proučijo zahtevki za TGO, ki so jih predložili trije proizvajalci izvozniki ali skupine proizvajalcev izvoznikov, vključene v vzorec, in zahtevki sedmih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki niso bile vključene v vzorec. Komisija je pridobila vse potrebne informacije in preverila informacije, navedene v zahtevku za TGO, v prostorih zadevnih družb. |
| --- | --- |

(66)

Sodišče je v zadevi C-249/10 P, Brosmann in drugi proti Svetu, razsodilo, da se tehnika vzorčenja iz člena 17 osnovne uredbe ne sme uporabiti za namene odločanja o zahtevkih za individualno tržnogospodarsko obravnavo na podlagi člena 2(7)(c) navedene uredbe. Sodišče je ugotovilo, da so sodelujoči proizvajalci, ki niso vključeni v vzorec, v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe upravičeni do proučitve svojih zahtevkov za tržnogospodarsko obravnavo, ne glede na to, ali je bilo treba za družbe, ki niso vključene v vzorec, izračunati individualno stopnjo dampinga (3). V skladu s to sodbo je bilo odločeno, da se proučijo zahtevki za TGO, ki so jih predložili trije proizvajalci izvozniki ali skupine proizvajalcev izvoznikov, vključene v vzorec, in zahtevki sedmih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki niso bile vključene v vzorec. Komisija je pridobila vse potrebne informacije in preverila informacije, navedene v zahtevku za TGO, v prostorih zadevnih družb.

| (67) | Ustaljena in usklajena praksa Unije je, da se prouči, ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO. Zato se preiskava v zvezi s TGO, kadar je v proizvodnjo ali prodajo zadevnega izdelka neposredno ali posredno vključena podrejena družba ali katera koli druga družba, povezana z vlagateljem iz LRK, izvede posamezno za vsako družbo in za skupino družb kot celoto. |
| --- | --- |

(67)

Ustaljena in usklajena praksa Unije je, da se prouči, ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO. Zato se preiskava v zvezi s TGO, kadar je v proizvodnjo ali prodajo zadevnega izdelka neposredno ali posredno vključena podrejena družba ali katera koli druga družba, povezana z vlagateljem iz LRK, izvede posamezno za vsako družbo in za skupino družb kot celoto.

| (68) | Glede na navedeno so bili preverjeni zahtevki za TGO desetih proizvajalcev izvoznikov, ki zajemajo šestnajst pravnih oseb. |
| --- | --- |

(68)

Glede na navedeno so bili preverjeni zahtevki za TGO desetih proizvajalcev izvoznikov, ki zajemajo šestnajst pravnih oseb.

| (69) | Ugotovljeno je bilo, da nobeden od desetih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK ne izpolnjuje meril za odobritev TGO. Preiskava v zvezi s TGO je razkrila zlasti, da nobeden od proizvajalcev izvoznikov, in sicer posameznih ali kot skupina, nima jasno določene zbirke osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Preiskava je pokazala tudi, da sedem družb ali skupina družb Komisiji ni mogla dokazati, da ni bilo pomembnega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva. Tri od desetih družb tudi niso dokazale, da so bile poslovne odločitve sprejete glede na tržne pogoje in brez vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti. |
| --- | --- |

(69)

Ugotovljeno je bilo, da nobeden od desetih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK ne izpolnjuje meril za odobritev TGO. Preiskava v zvezi s TGO je razkrila zlasti, da nobeden od proizvajalcev izvoznikov, in sicer posameznih ali kot skupina, nima jasno določene zbirke osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Preiskava je pokazala tudi, da sedem družb ali skupina družb Komisiji ni mogla dokazati, da ni bilo pomembnega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva. Tri od desetih družb tudi niso dokazale, da so bile poslovne odločitve sprejete glede na tržne pogoje in brez vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti.

| (70) | Poleg tega je bilo med preveritvenim obiskom ene od navedenih družb ugotovljeno, da je zadevna družba v svojem obrazcu zahtevka za TGO navedla zavajajoče in pomanjkljive informacije, zlasti glede povezane družbe. Njeno sodelovanje je bilo na splošno zelo pomanjkljivo, zato je bila obveščena, da se lahko uporabi člen 18(1) osnovne uredbe, pri čemer je bila pozvana, naj predloži svoje pripombe. Predložene pripombe so potrdile pomanjkanje sodelovanja, zlasti s povezano družbo. Zato se začasno odloči, da je ni mogoče več šteti za sodelujočega proizvajalca izvoznika in da bodo vse začasne ali dokončne ugotovitve temeljile na podatkih, ki so na voljo v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega je bilo med preveritvenim obiskom ene od navedenih družb ugotovljeno, da je zadevna družba v svojem obrazcu zahtevka za TGO navedla zavajajoče in pomanjkljive informacije, zlasti glede povezane družbe. Njeno sodelovanje je bilo na splošno zelo pomanjkljivo, zato je bila obveščena, da se lahko uporabi člen 18(1) osnovne uredbe, pri čemer je bila pozvana, naj predloži svoje pripombe. Predložene pripombe so potrdile pomanjkanje sodelovanja, zlasti s povezano družbo. Zato se začasno odloči, da je ni mogoče več šteti za sodelujočega proizvajalca izvoznika in da bodo vse začasne ali dokončne ugotovitve temeljile na podatkih, ki so na voljo v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

| (71) | Komisija je ugotovitve o TGO uradno razkrila zadevnim družbam iz LRK, organom LRK in pritožniku. Ti so imeli možnost, da svoja stališča predložijo v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če zanj obstajajo posebni razlogi. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je ugotovitve o TGO uradno razkrila zadevnim družbam iz LRK, organom LRK in pritožniku. Ti so imeli možnost, da svoja stališča predložijo v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če zanj obstajajo posebni razlogi.

| (72) | Nekatere družbe so trdile, da Komisija ni odgovorila na njihov zahtevek za TGO v treh mesecih, kot določa člen 2(7)(c) osnovne Uredbe. Preiskava zato ne bi bila veljavna zaradi postopkovne napake, pri čemer bi jo morala Komisija v skladu s sodbo v zadevi Brosmann
   (4) zaključiti. |
| --- | --- |

(72)

Nekatere družbe so trdile, da Komisija ni odgovorila na njihov zahtevek za TGO v treh mesecih, kot določa člen 2(7)(c) osnovne Uredbe. Preiskava zato ne bi bila veljavna zaradi postopkovne napake, pri čemer bi jo morala Komisija v skladu s sodbo v zadevi Brosmann
   (4) zaključiti.

| (73) | Komisija priznava, da zaradi velikega števila zahtevkov za TGO, ki so bili proučeni in preverjeni na kraju samem na Kitajskem, v tem primeru ni bilo mogoče sprejeti odločitve o zahtevkih za TGO v predpisanem obdobju. Vendar se opozarja, da je Splošno sodišče nedavno odločilo, da odločitev o TGO, ki ni sprejeta v trimesečnem roku, predpisanem v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, sama po sebi še ni zadosten razlog za razveljavitev predpisa o uvedbi protidampinških ukrepov (5). Zahtevek se zato zavrne. |
| --- | --- |

(73)

Komisija priznava, da zaradi velikega števila zahtevkov za TGO, ki so bili proučeni in preverjeni na kraju samem na Kitajskem, v tem primeru ni bilo mogoče sprejeti odločitve o zahtevkih za TGO v predpisanem obdobju. Vendar se opozarja, da je Splošno sodišče nedavno odločilo, da odločitev o TGO, ki ni sprejeta v trimesečnem roku, predpisanem v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, sama po sebi še ni zadosten razlog za razveljavitev predpisa o uvedbi protidampinških ukrepov (5). Zahtevek se zato zavrne.

| (74) | Poleg tega je šest družb izpodbijalo oceno Komisije, da nimajo jasno določene zbirke računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Komisija je natančno proučila te zahtevke in ugotovila, da predložene obrazložitve niso bile dovolj utemeljene, da bi ovrgle splošne ugotovitve, oblikovane na podlagi preverjanj na kraju samem. V nekaterih primerih so bile namreč nove predložene informacije v nasprotju s predhodno predloženimi informacijami, v nekaterih drugih primerih pa so družbe predložile nove dokaze, ki niso bili predloženi ali niso bili na voljo med preverjanji na kraju samem. |
| --- | --- |

(74)

Poleg tega je šest družb izpodbijalo oceno Komisije, da nimajo jasno določene zbirke računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Komisija je natančno proučila te zahtevke in ugotovila, da predložene obrazložitve niso bile dovolj utemeljene, da bi ovrgle splošne ugotovitve, oblikovane na podlagi preverjanj na kraju samem. V nekaterih primerih so bile namreč nove predložene informacije v nasprotju s predhodno predloženimi informacijami, v nekaterih drugih primerih pa so družbe predložile nove dokaze, ki niso bili predloženi ali niso bili na voljo med preverjanji na kraju samem.

| (75) | Pet družb je izpodbijalo tudi ugotovitve Komisije, da niso dokazale, da ni bilo pomembnega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva. Vendar prejete pripombe ne morejo povzročiti spremembe ugotovitev, ki jih je Komisija sprejela na podlagi preveritvenih obiskov. Družbe zlasti niso predložile dokazov, na podlagi katerih bi bilo mogoče zavrniti prvotne ugotovitve Komisije, da so bila iz netržnega gospodarstva prenesena izkrivljanja, na primer glede sredstev in pravic do uporabe zemljišč. |
| --- | --- |

(75)

Pet družb je izpodbijalo tudi ugotovitve Komisije, da niso dokazale, da ni bilo pomembnega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva. Vendar prejete pripombe ne morejo povzročiti spremembe ugotovitev, ki jih je Komisija sprejela na podlagi preveritvenih obiskov. Družbe zlasti niso predložile dokazov, na podlagi katerih bi bilo mogoče zavrniti prvotne ugotovitve Komisije, da so bila iz netržnega gospodarstva prenesena izkrivljanja, na primer glede sredstev in pravic do uporabe zemljišč.

| (76) | Dve družbi sta izpodbijali ugotovitve, da nista dokazali, da so bile poslovne odločitve sprejete glede na tržne pogoje in brez vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti. Zlasti pripombe ene družbe niso bile dovolj utemeljene, da bi ovrgle ugotovitev Komisije, da je država posegla v njeno politiko zaposlovanja, druga družba pa je predložila nove in nasprotujoče si informacije glede nakupa surovin. |
| --- | --- |

(76)

Dve družbi sta izpodbijali ugotovitve, da nista dokazali, da so bile poslovne odločitve sprejete glede na tržne pogoje in brez vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti. Zlasti pripombe ene družbe niso bile dovolj utemeljene, da bi ovrgle ugotovitev Komisije, da je država posegla v njeno politiko zaposlovanja, druga družba pa je predložila nove in nasprotujoče si informacije glede nakupa surovin.

| (77) | Iz navedenega sledi, da nobena razlaga ni dovolj utemeljena, da bi lahko spremenila ugotovitve glede odločitve o TGO. |
| --- | --- |

(77)

Iz navedenega sledi, da nobena razlaga ni dovolj utemeljena, da bi lahko spremenila ugotovitve glede odločitve o TGO.

| (78) | Na podlagi navedenega nobeden od desetih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ki so zahtevale TGO, ni mogel dokazati, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(78)

Na podlagi navedenega nobeden od desetih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ki so zahtevale TGO, ni mogel dokazati, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

2.   Individualna obravnava (IO)

| (79) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, uvede dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja povzeta spodaj:






  — | v primeru družb ali skupin družb, ki so v celoti ali delno v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino; |
| --- | --- | --- |

(79)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, uvede dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja povzeta spodaj:

—

v primeru družb ali skupin družb, ki so v celoti ali delno v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino;

| — | izvozne cene in količine ter prodajni pogoji se svobodno določajo; |
| --- | --- |

—

izvozne cene in količine ter prodajni pogoji se svobodno določajo;

| — | večina delnic je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali so na ključnih vodstvenih položajih, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna v primeru vmešavanja države; |
| --- | --- |

—

večina delnic je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali so na ključnih vodstvenih položajih, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna v primeru vmešavanja države;

| — | pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji in |
| --- | --- |

—

pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji in

| — | država se ne vmešava toliko, da bi dovoljevala izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

—

država se ne vmešava toliko, da bi dovoljevala izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatev.

| (80) | Trije proizvajalci izvozniki, ki so bili vključeni v vzorec, ter sedem proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec in so zahtevali TGO, so vložili tudi zahtevek za IO, če jim TGO ne bi bila odobrena. Poleg tega so dva proizvajalca izvoznika, vključena v vzorec, in štirje proizvajalci izvozniki, ki niso bili izbrani v vzorec, zahtevali le IO. V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe so se proučili le zahtevki za IO, ki so jih vložile vzorčene družbe. |
| --- | --- |

(80)

Trije proizvajalci izvozniki, ki so bili vključeni v vzorec, ter sedem proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec in so zahtevali TGO, so vložili tudi zahtevek za IO, če jim TGO ne bi bila odobrena. Poleg tega so dva proizvajalca izvoznika, vključena v vzorec, in štirje proizvajalci izvozniki, ki niso bili izbrani v vzorec, zahtevali le IO. V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe so se proučili le zahtevki za IO, ki so jih vložile vzorčene družbe.

| (81) | Na podlagi razpoložljivih informacij in ker so bili vsi zahtevki za TGO začasno zavrnjeni, se začasno sklene, da vse vzorčene družbe, ki so vložile zahtevek za IO, izpolnjujejo merila za odobritev IO. |
| --- | --- |

(81)

Na podlagi razpoložljivih informacij in ker so bili vsi zahtevki za TGO začasno zavrnjeni, se začasno sklene, da vse vzorčene družbe, ki so vložile zahtevek za IO, izpolnjujejo merila za odobritev IO.

3.   Individualna preiskava (IP)

| (82) | Zahtevke za individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe je predložilo sedem sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec. |
| --- | --- |

(82)

Zahtevke za individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe je predložilo sedem sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec.

| (83) | V tej fazi postopka Komisija ni sprejela nobene odločitve glede zahtev za individualno preiskavo, pri čemer bodo te sprejete pravočasno. |
| --- | --- |

(83)

V tej fazi postopka Komisija ni sprejela nobene odločitve glede zahtev za individualno preiskavo, pri čemer bodo te sprejete pravočasno.

4.   Normalna vrednost

4.1   Izbira primerljive države

| (84) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določena na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(84)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določena na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi.

| (85) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava Rusko federacijo uporabiti kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, pri čemer je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(85)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava Rusko federacijo uporabiti kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, pri čemer je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi s tem.

| (86) | Komisija je prejela številne pripombe, v katerih je bilo navedeno, da Rusija ni ustrezna primerljiva država. Iz prejetih informacij je bilo zlasti razvidno, da je v Rusiji razvit trg vrhunskega porcelana, ki je specializiran za okrasni porcelan z dragimi materiali, pri čemer je domača proizvodnja zadevnega izdelka razmeroma majhna v primerjavi z domačo potrošnjo. Poleg tega je ruski trg zaščiten z netarifnimi ovirami, npr. certifikacijskim sistemom GHOST. Zato se je štelo, da Rusija ni ustrezna primerljiva država. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je prejela številne pripombe, v katerih je bilo navedeno, da Rusija ni ustrezna primerljiva država. Iz prejetih informacij je bilo zlasti razvidno, da je v Rusiji razvit trg vrhunskega porcelana, ki je specializiran za okrasni porcelan z dragimi materiali, pri čemer je domača proizvodnja zadevnega izdelka razmeroma majhna v primerjavi z domačo potrošnjo. Poleg tega je ruski trg zaščiten z netarifnimi ovirami, npr. certifikacijskim sistemom GHOST. Zato se je štelo, da Rusija ni ustrezna primerljiva država.

| (87) | Glede na to je Komisija proučila, ali bi lahko bile druge države smiselna izbira za primerljivo državo, pri čemer je poslala dopise znanim proizvajalcem v več državah, vključno s Tajsko, Indijo, Malezijo, Turčijo, Brazilijo, Ukrajino, Indonezijo, Egiptom, Kolumbijo, Južno Korejo, Bangladešem in Argentino, na podlagi katerih so proizvajalci iz Indije, Turčije, Brazilije in Rusije potrdili svojo pripravljenost na sodelovanje s Komisijo. Vendar so le trije proizvajalci iz Brazilije, Tajske in Rusije izpolnili vprašalnike. Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da ima Brazilija konkurenčen domači trg za keramično namizno in kuhinjsko posodo z velikim številom proizvajalcev in razmeroma nizkimi carinami. Podatki, ki jih je predložil sodelujoči brazilski proizvajalec, so bili analizirani, pri čemer je bilo ugotovljeno, da zagotavljajo zanesljive informacije, na katerih bi lahko temeljila normalna vrednost. |
| --- | --- |

(87)

Glede na to je Komisija proučila, ali bi lahko bile druge države smiselna izbira za primerljivo državo, pri čemer je poslala dopise znanim proizvajalcem v več državah, vključno s Tajsko, Indijo, Malezijo, Turčijo, Brazilijo, Ukrajino, Indonezijo, Egiptom, Kolumbijo, Južno Korejo, Bangladešem in Argentino, na podlagi katerih so proizvajalci iz Indije, Turčije, Brazilije in Rusije potrdili svojo pripravljenost na sodelovanje s Komisijo. Vendar so le trije proizvajalci iz Brazilije, Tajske in Rusije izpolnili vprašalnike. Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da ima Brazilija konkurenčen domači trg za keramično namizno in kuhinjsko posodo z velikim številom proizvajalcev in razmeroma nizkimi carinami. Podatki, ki jih je predložil sodelujoči brazilski proizvajalec, so bili analizirani, pri čemer je bilo ugotovljeno, da zagotavljajo zanesljive informacije, na katerih bi lahko temeljila normalna vrednost.

| (88) | Glede na navedeno in ob upoštevanju vseh informacij, ki so bile na voljo v tej fazi postopka, je Brazilija začasno izbrana kot ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(88)

Glede na navedeno in ob upoštevanju vseh informacij, ki so bile na voljo v tej fazi postopka, je Brazilija začasno izbrana kot ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

4.2   Določitev normalne vrednosti

| (89) | Ker so bili vsi zahtevki za TGO zavrnjeni, je bila normalna vrednost za vse kitajske proizvajalce izvoznike določena na podlagi informacij, ki jih je predložil proizvajalec v primerljivi državi, v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(89)

Ker so bili vsi zahtevki za TGO zavrnjeni, je bila normalna vrednost za vse kitajske proizvajalce izvoznike določena na podlagi informacij, ki jih je predložil proizvajalec v primerljivi državi, v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

| (90) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je bila prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam v Braziliji reprezentativna. Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja podobnega izdelka brazilskega sodelujočega proizvajalca reprezentativna v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki so ga proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec, izvozili v Unijo. |
| --- | --- |

(90)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je bila prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam v Braziliji reprezentativna. Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja podobnega izdelka brazilskega sodelujočega proizvajalca reprezentativna v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki so ga proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec, izvozili v Unijo.

| (91) | Komisija je nato proučila, ali se lahko ta prodaja šteje za običajen potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam. Prodajne transakcije so se štele za dobičkonosne, kadar je bila cena na enoto enaka proizvodnim stroškom ali višja od njih. Tako so bili določeni proizvodni stroški brazilskega proizvajalca v OP. |
| --- | --- |

(91)

Komisija je nato proučila, ali se lahko ta prodaja šteje za običajen potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam. Prodajne transakcije so se štele za dobičkonosne, kadar je bila cena na enoto enaka proizvodnim stroškom ali višja od njih. Tako so bili določeni proizvodni stroški brazilskega proizvajalca v OP.

| (92) | Za vrste izdelka, pri katerih je bilo več kot 80 % obsega prodaje zadevne vrste izdelka na domačem trgu prodanih po ceni, višji od stroškov, in pri katerih je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka ustrezala vsaj proizvodnim stroškom na enoto, je bila normalna vrednost glede na vrsto izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih domačih cen celotne prodaje zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(92)

Za vrste izdelka, pri katerih je bilo več kot 80 % obsega prodaje zadevne vrste izdelka na domačem trgu prodanih po ceni, višji od stroškov, in pri katerih je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka ustrezala vsaj proizvodnim stroškom na enoto, je bila normalna vrednost glede na vrsto izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih domačih cen celotne prodaje zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.

| (93) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % celotnega obsega navedene vrste ali manj in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od proizvodnih stroškov na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena le dobičkonosne prodaje navedene vrste v OP. |
| --- | --- |

(93)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % celotnega obsega navedene vrste ali manj in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od proizvodnih stroškov na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena le dobičkonosne prodaje navedene vrste v OP.

| (94) | Za vrste izdelka, ki niso bile dobičkonosne, je bila normalna vrednost konstruirana z uporabo proizvodnih stroškov brazilskega proizvajalca, ki so se jim prišteli prodajni, splošni in upravni stroški ter dobiček v zvezi z dobičkonosnimi vrstami izdelka brazilskega proizvajalca. |
| --- | --- |

(94)

Za vrste izdelka, ki niso bile dobičkonosne, je bila normalna vrednost konstruirana z uporabo proizvodnih stroškov brazilskega proizvajalca, ki so se jim prišteli prodajni, splošni in upravni stroški ter dobiček v zvezi z dobičkonosnimi vrstami izdelka brazilskega proizvajalca.

5.   Izvozne cene za proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO

| (95) | Ker so vsi sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki jim je bila odobrena IO, izvažali neposredno neodvisnim strankam v Uniji, so bile izvozne cene v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi izvoznih cen zadevnega izdelka, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(95)

Ker so vsi sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki jim je bila odobrena IO, izvažali neposredno neodvisnim strankam v Uniji, so bile izvozne cene v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi izvoznih cen zadevnega izdelka, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

6.   Primerjava

| (96) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. Za določitev stopnje dampinga so se posamezne cene franko tovarna vzorčenih izvoznikov primerjale z domačimi prodajnimi cenami primerljivega proizvajalca ali konstruirano normalno vrednostjo, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(96)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. Za določitev stopnje dampinga so se posamezne cene franko tovarna vzorčenih izvoznikov primerjale z domačimi prodajnimi cenami primerljivega proizvajalca ali konstruirano normalno vrednostjo, kot je ustrezno.

| (97) | V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Po potrebi so bile izvedene prilagoditve v zvezi s stopnjo trgovine, razlikami v fizikalnih značilnostih in drugimi dejavniki, ki vplivajo na primerljivost cen, zlasti „trženje blagovne znamke“. |
| --- | --- |

(97)

V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Po potrebi so bile izvedene prilagoditve v zvezi s stopnjo trgovine, razlikami v fizikalnih značilnostih in drugimi dejavniki, ki vplivajo na primerljivost cen, zlasti „trženje blagovne znamke“.

| (98) | Najprej se je preverilo, ali je bila prilagoditev stopnje trgovine v skladu s členom 2(10)(d) osnovne uredbe utemeljena. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je Kitajska izvažala večinoma na ravni trgovine na debelo, medtem ko je bila prodaja v primerljivi državi izvedena tudi v obliki prodaje na drobno. Preiskava je pokazala tudi, da so različne distribucijske verige na obeh trgih vplivale na raven cen in s tem na pošteno primerljivost izvozne cene in normalne vrednosti. Preiskava je poleg tega pokazala, da je Kitajska večinoma izvažala v velikih količinah, večina domače prodaje v primerljivi državi pa je bila izvedena v manjših količinah, zaradi česar so se cene na enaki ravni trgovine na zadevnih trgih razlikovale. Da bi bila primerjava med izvozno ceno in normalno vrednostjo poštena, je bila normalna vrednost prilagojena na podlagi razlik v ceni na isti ravni trgovine v primerljivi državi in po potrebi razlik v ceni, ugotovljenih glede na prodane količine na posamezni ravni trgovine. |
| --- | --- |

(98)

Najprej se je preverilo, ali je bila prilagoditev stopnje trgovine v skladu s členom 2(10)(d) osnovne uredbe utemeljena. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je Kitajska izvažala večinoma na ravni trgovine na debelo, medtem ko je bila prodaja v primerljivi državi izvedena tudi v obliki prodaje na drobno. Preiskava je pokazala tudi, da so različne distribucijske verige na obeh trgih vplivale na raven cen in s tem na pošteno primerljivost izvozne cene in normalne vrednosti. Preiskava je poleg tega pokazala, da je Kitajska večinoma izvažala v velikih količinah, večina domače prodaje v primerljivi državi pa je bila izvedena v manjših količinah, zaradi česar so se cene na enaki ravni trgovine na zadevnih trgih razlikovale. Da bi bila primerjava med izvozno ceno in normalno vrednostjo poštena, je bila normalna vrednost prilagojena na podlagi razlik v ceni na isti ravni trgovine v primerljivi državi in po potrebi razlik v ceni, ugotovljenih glede na prodane količine na posamezni ravni trgovine.

| (99) | Nato se je preverilo, ali je bila prilagoditev razlik v fizikalnih značilnostih v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe utemeljena. V zvezi s tem je preiskava pokazala, da kitajski proizvajalci izvozniki svoje izdelke razvrščajo v največ pet različnih skupin od A do E, katerih cene se zelo razlikujejo. Velika večina izvoza v Unijo zajema skupine A, B in C ali njihovo kombinacijo. Vendar to razvrščanje ni splošno in ne temelji na splošnih standardih industrije, ampak je specifično za posamezne družbe in omogoča razlikovanje cen. Na drugi strani proizvajalec primerljive države na domačem brazilskem trgu prodaja le izdelke, podobne izdelkom iz skupine A, zaradi česar je bil ugotovljen vpliv na primerljivost cen. Izvozna cena je bila zato navzgor prilagojena stopnji kitajske skupine A, da bi bila primerljiva ceni izdelka, ki ga primerljivi proizvajalec prodaja na brazilskem trgu. |
| --- | --- |

(99)

Nato se je preverilo, ali je bila prilagoditev razlik v fizikalnih značilnostih v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe utemeljena. V zvezi s tem je preiskava pokazala, da kitajski proizvajalci izvozniki svoje izdelke razvrščajo v največ pet različnih skupin od A do E, katerih cene se zelo razlikujejo. Velika večina izvoza v Unijo zajema skupine A, B in C ali njihovo kombinacijo. Vendar to razvrščanje ni splošno in ne temelji na splošnih standardih industrije, ampak je specifično za posamezne družbe in omogoča razlikovanje cen. Na drugi strani proizvajalec primerljive države na domačem brazilskem trgu prodaja le izdelke, podobne izdelkom iz skupine A, zaradi česar je bil ugotovljen vpliv na primerljivost cen. Izvozna cena je bila zato navzgor prilagojena stopnji kitajske skupine A, da bi bila primerljiva ceni izdelka, ki ga primerljivi proizvajalec prodaja na brazilskem trgu.

| (100) | Preiskava je pokazala tudi, da brazilski proizvajalec na brazilskem trgu prodaja le proizvode z blagovno znamko, pri čemer kitajski proizvajalci izvozniki ne prodajajo proizvodov z blagovno znamko, ampak t. i. „izdelke zasebnih blagovnih znamk“ ali generično keramično namizno in kuhinjsko posodo. Stranke običajno štejejo izdelke z blagovno znamko za izdelke z določenim ugledom, zagotovljeno kakovostjo in obliko, kar pomeni višje tržne cene, pri čemer se generični izdelki (izdelki lastnih blagovnih znamk), ki imajo enake fizikalne in tehnične značilnosti, običajno prodajajo po znatno nižjih cenah. Čeprav dodane vrednosti izdelka z blagovno znamko običajno ni mogoče natančno količinsko opredeliti, ker nanjo vpliva veliko različnih dejavnikov, kot so dojemanje potrošnikov, prepoznavanje cene in drugih dejavnikov, ki niso količinsko opredeljivi, je brazilski proizvajalec v tem primeru potrdil, da se lahko njegovi keramični izdelki z blagovno znamko na brazilskem trgu prodajo po bistveno višjih cenah kot drugi izdelki brez blagovnih znamk (generični izdelki). Zato je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe dodatno prilagojena. |
| --- | --- |

(100)

Preiskava je pokazala tudi, da brazilski proizvajalec na brazilskem trgu prodaja le proizvode z blagovno znamko, pri čemer kitajski proizvajalci izvozniki ne prodajajo proizvodov z blagovno znamko, ampak t. i. „izdelke zasebnih blagovnih znamk“ ali generično keramično namizno in kuhinjsko posodo. Stranke običajno štejejo izdelke z blagovno znamko za izdelke z določenim ugledom, zagotovljeno kakovostjo in obliko, kar pomeni višje tržne cene, pri čemer se generični izdelki (izdelki lastnih blagovnih znamk), ki imajo enake fizikalne in tehnične značilnosti, običajno prodajajo po znatno nižjih cenah. Čeprav dodane vrednosti izdelka z blagovno znamko običajno ni mogoče natančno količinsko opredeliti, ker nanjo vpliva veliko različnih dejavnikov, kot so dojemanje potrošnikov, prepoznavanje cene in drugih dejavnikov, ki niso količinsko opredeljivi, je brazilski proizvajalec v tem primeru potrdil, da se lahko njegovi keramični izdelki z blagovno znamko na brazilskem trgu prodajo po bistveno višjih cenah kot drugi izdelki brez blagovnih znamk (generični izdelki). Zato je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe dodatno prilagojena.

| (101) | Kadar je bilo ustrezno, so bile dodatne prilagoditve v zvezi s stroški prevoza, zavarovanjem, manipulativnimi stroški in drugimi s tem povezanimi stroški, stroški pakiranja, kredita, provizije in bančnimi stroški izvedene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi. |
| --- | --- |

(101)

Kadar je bilo ustrezno, so bile dodatne prilagoditve v zvezi s stroški prevoza, zavarovanjem, manipulativnimi stroški in drugimi s tem povezanimi stroški, stroški pakiranja, kredita, provizije in bančnimi stroški izvedene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi.

7.   Stopnje dampinga

| (102) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, določene na podlagi primerjave prilagojene tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za primerljivo državo, z vsako prilagojeno tehtano povprečno izvozno ceno posamezne družbe, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(102)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, določene na podlagi primerjave prilagojene tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za primerljivo državo, z vsako prilagojeno tehtano povprečno izvozno ceno posamezne družbe, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.

| (103) | Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili izbrani v vzorec, je bilo izračunano tehtano povprečje stopenj dampinga vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Na podlagi tega je začasna stopnja dampinga za nevzorčene proizvajalce izvoznike, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, 26,6 %. |
| --- | --- |

(103)

Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili izbrani v vzorec, je bilo izračunano tehtano povprečje stopenj dampinga vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Na podlagi tega je začasna stopnja dampinga za nevzorčene proizvajalce izvoznike, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, 26,6 %.

| (104) | Da bi se izračunala stopnja dampinga na ravni države, ki se uporabi za nesodelujoče ali neznane proizvajalce izvoznike iz LRK, je bila najprej ugotovljena raven sodelovanja, in sicer s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z enakovrednimi Eurostatovimi statističnimi podatki. |
| --- | --- |

(104)

Da bi se izračunala stopnja dampinga na ravni države, ki se uporabi za nesodelujoče ali neznane proizvajalce izvoznike iz LRK, je bila najprej ugotovljena raven sodelovanja, in sicer s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z enakovrednimi Eurostatovimi statističnimi podatki.

| (105) | V tej preiskavi se je sodelovanje LRK štelo za visoko glede na razdrobljeno industrijo, saj proizvajalci izvozniki, ki so se javili, predstavljajo več kot 60 % celotnega izvoza zadevnega izdelka iz LRK v Unijo. Zato je bila stopnja dampinga na ravni države za druge proizvajalce izvoznike določena na podlagi tehtanega povprečja najvišjih stopenj dampinga, ki so bile določene za reprezentativne vrste in količine izdelka vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena na 58,8 % cene CIF meja unije brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(105)

V tej preiskavi se je sodelovanje LRK štelo za visoko glede na razdrobljeno industrijo, saj proizvajalci izvozniki, ki so se javili, predstavljajo več kot 60 % celotnega izvoza zadevnega izdelka iz LRK v Unijo. Zato je bila stopnja dampinga na ravni države za druge proizvajalce izvoznike določena na podlagi tehtanega povprečja najvišjih stopenj dampinga, ki so bile določene za reprezentativne vrste in količine izdelka vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena na 58,8 % cene CIF meja unije brez plačane dajatve.

| (106) | Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd in Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd | 31,2 % |
| CHL Porcelain Industries Ltd | 30 % |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd in Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23 % |
| Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili zajeti v vzorec | 26,6 % |
| Stopnja dampinga na ravni države | 58,8 % |

(106)

Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd in Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd

31,2 %

CHL Porcelain Industries Ltd

30 %

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd in Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23 %

Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili zajeti v vzorec

26,6 %

Stopnja dampinga na ravni države

58,8 %

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Unije in industrija Unije

| (107) | Za določitev celotne proizvodnje Unije so se uporabile vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno s podatki iz pritožbe in naknadnih pripomb glede proizvajalcev, ki se niso javili v tej preiskavi. Celotna proizvodnja podobnega izdelka v Uniji je bila ocenjena z ekstrapoliranjem podatkov, ki so jih predložila evropska in nacionalna združenja in ki so bili navzkrižno preverjeni s podatki, ki so jih predložili posamezni proizvajalci, ter raziskovalnimi in statističnimi viri. |
| --- | --- |

(107)

Za določitev celotne proizvodnje Unije so se uporabile vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno s podatki iz pritožbe in naknadnih pripomb glede proizvajalcev, ki se niso javili v tej preiskavi. Celotna proizvodnja podobnega izdelka v Uniji je bila ocenjena z ekstrapoliranjem podatkov, ki so jih predložila evropska in nacionalna združenja in ki so bili navzkrižno preverjeni s podatki, ki so jih predložili posamezni proizvajalci, ter raziskovalnimi in statističnimi viri.

| (108) | V OP je podobni izdelek v Uniji proizvajalo več kot 200 proizvajalcev Unije. Na podlagi navedenega v prejšnji uvodni izjavi je bilo ocenjeno, da celotna proizvodnja Unije v OP znaša približno 240 200 ton. Proizvajalci Unije, ki predstavljajo celotno proizvodnjo Unije, pomenijo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: industrija Unije). Industrija Unije je bila razdeljena na dva dela: mala in srednje velika podjetja ter velike družbe. Mala in srednje velika podjetja so predstavljala 42 % celotne proizvodnje Unije v navedenem obdobju. Proizvodnja Unije je dejansko zelo razdrobljena, vendar zgoščena v Češki republiki, Francoski republiki (Franciji), Nemčiji, Italiji, Republiki Poljski (na Poljskem), Portugalski republiki (na Portugalskem), Romuniji, Kraljevini Španiji (Španiji) ter Združenem kraljestvu Velike Britanije in Severne Irske (Združenem kraljestvu). |
| --- | --- |

(108)

V OP je podobni izdelek v Uniji proizvajalo več kot 200 proizvajalcev Unije. Na podlagi navedenega v prejšnji uvodni izjavi je bilo ocenjeno, da celotna proizvodnja Unije v OP znaša približno 240 200 ton. Proizvajalci Unije, ki predstavljajo celotno proizvodnjo Unije, pomenijo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: industrija Unije). Industrija Unije je bila razdeljena na dva dela: mala in srednje velika podjetja ter velike družbe. Mala in srednje velika podjetja so predstavljala 42 % celotne proizvodnje Unije v navedenem obdobju. Proizvodnja Unije je dejansko zelo razdrobljena, vendar zgoščena v Češki republiki, Francoski republiki (Franciji), Nemčiji, Italiji, Republiki Poljski (na Poljskem), Portugalski republiki (na Portugalskem), Romuniji, Kraljevini Španiji (Španiji) ter Združenem kraljestvu Velike Britanije in Severne Irske (Združenem kraljestvu).

2.   Potrošnja Unije

| (109) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu izdelka v preiskavi in pripomb glede prodaje industrije Unije na domačem trgu. |
| --- | --- |

(109)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu izdelka v preiskavi in pripomb glede prodaje industrije Unije na domačem trgu.

| (110) | Na podlagi tega je bila potrošnja Unije naslednja:

  Preglednica 1










  Obseg (v tonah) | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Unije | 826 896 | 687 609 | 750 830 | 726 614 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 83 | 91 | 88 |

(110)

Na podlagi tega je bila potrošnja Unije naslednja:

Preglednica 1

Obseg (v tonah)

2008

2009

2010

OP

Potrošnja Unije

826 896

687 609

750 830

726 614

Indeks (2008 = 100)

100

83

91

88

| (111) | Potrošnja keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji se je v obravnavanem obdobju skupno zmanjšala za 12 %. Najbolj se je zmanjšala med letoma 2008 in 2009, in sicer za 17 %. |
| --- | --- |

(111)

Potrošnja keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji se je v obravnavanem obdobju skupno zmanjšala za 12 %. Najbolj se je zmanjšala med letoma 2008 in 2009, in sicer za 17 %.

| (112) | To splošno zmanjšanje potrošnje v obravnavanem obdobju je treba obravnavati skupaj z okrevanjem po gospodarski krizi leta 2009. Trg keramične namizne in kuhinjske posode ima dobre možnosti (6). |
| --- | --- |

(112)

To splošno zmanjšanje potrošnje v obravnavanem obdobju je treba obravnavati skupaj z okrevanjem po gospodarski krizi leta 2009. Trg keramične namizne in kuhinjske posode ima dobre možnosti (6).

3.   Uvoz iz zadevne države

3.1   Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države

| (113) | Na podlagi Eurostatovih podatkov so obseg, tržni delež in povprečne cene uvoza zadevnega izdelka naslednje:

  Preglednica 2










  Uvoz iz LRK | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v tonah) | 535 593 | 449 346 | 516 618 | 485 814 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 84 | 96 | 91 |
| Tržni delež | 64,8 % | 65,3 % | 68,8 % | 66,9 % |
| Povprečna uvozna cena (EUR/tona) | 1 274 | 1 307 | 1 473 | 1 499 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 103 | 116 | 118 |

(113)

Na podlagi Eurostatovih podatkov so obseg, tržni delež in povprečne cene uvoza zadevnega izdelka naslednje:

Preglednica 2

Uvoz iz LRK

2008

2009

2010

OP

Obseg uvoza (v tonah)

535 593

449 346

516 618

485 814

Indeks (2008 = 100)

100

84

96

91

Tržni delež

64,8 %

65,3 %

68,8 %

66,9 %

Povprečna uvozna cena (EUR/tona)

1 274

1 307

1 473

1 499

Indeks (2008 = 100)

100

103

116

118

| (114) | Obseg celotnega uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 % in je v OP obsegal 485 814 ton. Vendar je treba opozoriti, da se je uvoz iz Kitajske v smislu deleža zmanjšal za manj kot skupna potrošnja v EU. Tržni delež kitajskega uvoza, analiziran z vidika celotnega obravnavanega obdobja, se je dejansko povečal s 64,8 % leta 2008 na 66,9 % v OP. |
| --- | --- |

(114)

Obseg celotnega uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 % in je v OP obsegal 485 814 ton. Vendar je treba opozoriti, da se je uvoz iz Kitajske v smislu deleža zmanjšal za manj kot skupna potrošnja v EU. Tržni delež kitajskega uvoza, analiziran z vidika celotnega obravnavanega obdobja, se je dejansko povečal s 64,8 % leta 2008 na 66,9 % v OP.

| (115) | V obravnavanem obdobju se je uvozna cena povečala za 17,7 %, tj. s 1 274 EUR/tono na 1 499 EUR/tono. To je povprečna uvozna cena na tono celotnega uvoza zadevnega izdelka, zato bi lahko spremembe v ponudbi vplivale na gibanje. |
| --- | --- |

(115)

V obravnavanem obdobju se je uvozna cena povečala za 17,7 %, tj. s 1 274 EUR/tono na 1 499 EUR/tono. To je povprečna uvozna cena na tono celotnega uvoza zadevnega izdelka, zato bi lahko spremembe v ponudbi vplivale na gibanje.

3.2   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (116) | Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen se je tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojenih na raven franko tovarna, tj. brez stroškov prevoza v Uniji ter po odbitku popustov in rabatov, primerjalo z ustreznim tehtanim povprečjem cen sodelujočih izvoznikov iz LRK, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije, tj. brez popustov in po potrebi prilagojenih cenam CIF meja Unije ter tudi ustrezno prilagojenih zaradi obstoječih carinskih dajatev, stroškov carinjenja in stroškov po uvozu. Cene izdelkov iz nižjih skupin so bile prilagojene cenam skupine A, saj so bili izdelki iz nižje skupine z vidika potrošnika konkurenčni izdelkom iz skupine A, kot je ugotovljeno tudi v uvodni izjavi (61). Tudi cene industrije Unije so bile prilagojene zaradi razlik v stopnji trgovine in izravnave cenovnega elementa, povezanega s trženjem blagovne znamke, če je bilo to ustrezno. |
| --- | --- |

(116)

Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen se je tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojenih na raven franko tovarna, tj. brez stroškov prevoza v Uniji ter po odbitku popustov in rabatov, primerjalo z ustreznim tehtanim povprečjem cen sodelujočih izvoznikov iz LRK, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije, tj. brez popustov in po potrebi prilagojenih cenam CIF meja Unije ter tudi ustrezno prilagojenih zaradi obstoječih carinskih dajatev, stroškov carinjenja in stroškov po uvozu. Cene izdelkov iz nižjih skupin so bile prilagojene cenam skupine A, saj so bili izdelki iz nižje skupine z vidika potrošnika konkurenčni izdelkom iz skupine A, kot je ugotovljeno tudi v uvodni izjavi (61). Tudi cene industrije Unije so bile prilagojene zaradi razlik v stopnji trgovine in izravnave cenovnega elementa, povezanega s trženjem blagovne znamke, če je bilo to ustrezno.

| (117) | Primerjava je pokazala, da se je v OP zadevni dampinški izdelek iz LRK v Uniji prodajal po cenah, ki so nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za 26,3 % do 47,6 %. |
| --- | --- |

(117)

Primerjava je pokazala, da se je v OP zadevni dampinški izdelek iz LRK v Uniji prodajal po cenah, ki so nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za 26,3 % do 47,6 %.

4.   Položaj industrije Unije

4.1   Splošno

| (118) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(118)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije.

| (119) | Makroekonomski kazalci (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost in višina stopenj dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije. Ocena je temeljila na informacijah, ki so jih predložila evropska in nacionalna združenja ter so bile navzkrižno preverjene s podatki, ki so jih predložili proizvajalci Unije, in uradnimi javnimi statističnimi podatki. |
| --- | --- |

(119)

Makroekonomski kazalci (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost in višina stopenj dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije. Ocena je temeljila na informacijah, ki so jih predložila evropska in nacionalna združenja ter so bile navzkrižno preverjene s podatki, ki so jih predložili proizvajalci Unije, in uradnimi javnimi statističnimi podatki.

| (120) | Analiza mikroekonomskih kazalcev (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, plače in proizvodni stroški) je bila izvedena na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Ocena je temeljila na njihovih informacijah, ki so bile ustrezno preverjene. |
| --- | --- |

(120)

Analiza mikroekonomskih kazalcev (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, plače in proizvodni stroški) je bila izvedena na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Ocena je temeljila na njihovih informacijah, ki so bile ustrezno preverjene.

| (121) | Za nekatere mikroekonomske kazalce (prodajne cene, dobičkonosnost, donosnost naložb in proizvodni stroški) so se rezultati vzorčenih družb v posebnem segmentu tehtali v skladu z deležem tega segmenta v celotni proizvodnji Unije (s specifično težo v smislu obsega proizvodnje posameznega segmenta v celotnem sektorju keramične namizne posode, tj. 42 % za mala in srednje velika podjetja ter 58 % za druge družbe). Tako je bilo zagotovljeno, da rezultati velikih družb niso izkrivljali analize škode, ampak da se je primerno upoštevalo stanje manjših družb, ki skupaj predstavljajo velik delež proizvodnje Unije, kadar je bilo to mogoče. |
| --- | --- |

(121)

Za nekatere mikroekonomske kazalce (prodajne cene, dobičkonosnost, donosnost naložb in proizvodni stroški) so se rezultati vzorčenih družb v posebnem segmentu tehtali v skladu z deležem tega segmenta v celotni proizvodnji Unije (s specifično težo v smislu obsega proizvodnje posameznega segmenta v celotnem sektorju keramične namizne posode, tj. 42 % za mala in srednje velika podjetja ter 58 % za druge družbe). Tako je bilo zagotovljeno, da rezultati velikih družb niso izkrivljali analize škode, ampak da se je primerno upoštevalo stanje manjših družb, ki skupaj predstavljajo velik delež proizvodnje Unije, kadar je bilo to mogoče.

4.2   Makroekonomski kazalci

4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (122) | V obravnavanem obdobju so bile proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije naslednje:

  Preglednica 3 | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 281 300 | 230 300 | 235 700 | 240 200 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 82 | 84 | 85 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 371 540 | 361 253 | 326 573 | 324 072 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 97 | 88 | 87 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 75,7 % | 63,8 % | 72,2 % | 74,1 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 84 | 95 | 98 |

(122)

V obravnavanem obdobju so bile proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije naslednje:

Preglednica 3

2008

2009

2010

OP

Obseg proizvodnje (v tonah)

281 300

230 300

235 700

240 200

Indeks (2008 = 100)

100

82

84

85

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

371 540

361 253

326 573

324 072

Indeks (2008 = 100)

100

97

88

87

Izkoriščenost zmogljivosti

75,7 %

63,8 %

72,2 %

74,1 %

Indeks (2008 = 100)

100

84

95

98

| (123) | Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 15 %. Na splošno je bilo zmanjšanje proizvodnje v istem obdobju večje kot zmanjšanje potrošnje Unije. Proizvodnja se leta 2010 ni okrepila v enakem obsegu kot potrošnja. |
| --- | --- |

(123)

Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 15 %. Na splošno je bilo zmanjšanje proizvodnje v istem obdobju večje kot zmanjšanje potrošnje Unije. Proizvodnja se leta 2010 ni okrepila v enakem obsegu kot potrošnja.

| (124) | Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 13 %. Kljub temu se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v zadevnem obdobju dodatno znižala, tj. skupno za 2 % do 74,1 %. |
| --- | --- |

(124)

Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 13 %. Kljub temu se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v zadevnem obdobju dodatno znižala, tj. skupno za 2 % do 74,1 %.

4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (125) | Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam na domačem trgu se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za več (za 8 % več), kot se je zmanjšala potrošnja. Ugotavlja se, da se je obseg prodaje med letoma 2009 in 2010 še naprej zmanjševal, medtem ko se je potrošnja povečala za 8 %.

  Preglednica 4










  Obseg (v tonah) | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja v Uniji | 190 332 | 156 798 | 152 609 | 152 095 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 82 | 80 | 80 |

(125)

Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam na domačem trgu se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za več (za 8 % več), kot se je zmanjšala potrošnja. Ugotavlja se, da se je obseg prodaje med letoma 2009 in 2010 še naprej zmanjševal, medtem ko se je potrošnja povečala za 8 %.

Preglednica 4

Obseg (v tonah)

2008

2009

2010

OP

Prodaja v Uniji

190 332

156 798

152 609

152 095

Indeks (2008 = 100)

100

82

80

80

| (126) | Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 % oziroma za 2,1 odstotne točke.

  Preglednica 5 | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež v Uniji | 23 % | 22,8 % | 20,3 % | 20,9 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 99 | 88 | 91 |

(126)

Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 % oziroma za 2,1 odstotne točke.

Preglednica 5

2008

2009

2010

OP

Tržni delež v Uniji

23 %

22,8 %

20,3 %

20,9 %

Indeks (2008 = 100)

100

99

88

91

4.2.3   Zaposlenost in produktivnost

| (127) | Zaposlenost se je zmanjševala v celotnem obravnavanem obdobju, in sicer se je skupno zmanjšala za 21 %. Vzorec gibanja je enak vzorcu zmanjševanja obsega prodaje nepovezanim strankam na trgu Unije.

  Preglednica 6 | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 31 559 | 26 146 | 24 993 | 25 093 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 83 | 79 | 79 |

(127)

Zaposlenost se je zmanjševala v celotnem obravnavanem obdobju, in sicer se je skupno zmanjšala za 21 %. Vzorec gibanja je enak vzorcu zmanjševanja obsega prodaje nepovezanim strankam na trgu Unije.

Preglednica 6

2008

2009

2010

OP

Število zaposlenih

31 559

26 146

24 993

25 093

Indeks (2008 = 100)

100

83

79

79

| (128) | Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju povečala za 8 %. Eden od razlogov za to je prizadevanje industrije Unije za odziv na pritisk, ki je izhajal iz dampinškega uvoza iz Kitajske.

  Preglednica 7 | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | 8,9 | 8,8 | 9,4 | 9,6 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 99 | 106 | 108 |

(128)

Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju povečala za 8 %. Eden od razlogov za to je prizadevanje industrije Unije za odziv na pritisk, ki je izhajal iz dampinškega uvoza iz Kitajske.

Preglednica 7

2008

2009

2010

OP

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

8,9

8,8

9,4

9,6

Indeks (2008 = 100)

100

99

106

108

4.2.4   Višina stopnje dampinga

| (129) | Stopnje dampinga so navedene zgoraj v oddelku o dampingu. Vse stopnje, ki so bile določene, so znatno nad stopnjo de minimis. Poleg tega učinka dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. |
| --- | --- |

(129)

Stopnje dampinga so navedene zgoraj v oddelku o dampingu. Vse stopnje, ki so bile določene, so znatno nad stopnjo de minimis. Poleg tega učinka dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

4.3   Mikroekonomski kazalci

4.3.1   Zaloge

| (130) | Stopnja končnih zalog industrije Unije se je v obravnavanem obdobju v absolutnem smislu zmanjšala za 14 %. Preiskava je razkrila, da to ni ključen kazalec za to vrsto industrije, ki dejansko posluje na podlagi naročil.

  Preglednica 8 | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (v tonah) | 7 754 | 6 647 | 7 611 | 6 647 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 86 | 98 | 86 |

(130)

Stopnja končnih zalog industrije Unije se je v obravnavanem obdobju v absolutnem smislu zmanjšala za 14 %. Preiskava je razkrila, da to ni ključen kazalec za to vrsto industrije, ki dejansko posluje na podlagi naročil.

Preglednica 8

2008

2009

2010

OP

Zaloge (v tonah)

7 754

6 647

7 611

6 647

Indeks (2008 = 100)

100

86

98

86

4.3.2   Prodajne cene

| (131) | Prodajne cene industrije Unije so se v obravnavanem obdobju na domačem trgu zmanjšale za 12 %.

  Preglednica 9 | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena za nepovezane stranke v EU (v EUR/tono) | 4 103 | 3 818 | 3 811 | 3 615 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 93 | 93 | 88 |

(131)

Prodajne cene industrije Unije so se v obravnavanem obdobju na domačem trgu zmanjšale za 12 %.

Preglednica 9

2008

2009

2010

OP

Povprečna prodajna cena za nepovezane stranke v EU (v EUR/tono)

4 103

3 818

3 811

3 615

Indeks (2008 = 100)

100

93

93

88

4.3.3   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in plače

| (132) | V obravnavanem obdobju so bili dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, naložbe in plače industrije Unije naslednji:

  Preglednica 10 | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto dobiček prodaje Unije nepovezanim strankam (% neto prihodka od prodaje) | 4,2 % | 2,2 % | 0,1 % | 3,5 % |
| Denarni tok (v EUR) | 10 531 970 | 6 205 824 | 9 267 381 | 11 998 647 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 59 | 88 | 114 |
| Neto naložbe (v EUR) | 13 686 363 | 9 423 983 | 10 805 215 | 9 690 923 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 69 | 79 | 71 |
| Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) | 19,2 % | 14,8 % | –51,3 % | 5,5 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 77 | – 267 | 29 |
| Letni stroški dela na zaposlenega | 20 436 | 20 526 | 21 619 | 20 832 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 100 | 106 | 102 |

(132)

V obravnavanem obdobju so bili dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, naložbe in plače industrije Unije naslednji:

Preglednica 10

2008

2009

2010

OP

Neto dobiček prodaje Unije nepovezanim strankam (% neto prihodka od prodaje)

4,2 %

2,2 %

0,1 %

3,5 %

Denarni tok (v EUR)

10 531 970

6 205 824

9 267 381

11 998 647

Indeks (2008 = 100)

100

59

88

114

Neto naložbe (v EUR)

13 686 363

9 423 983

10 805 215

9 690 923

Indeks (2008 = 100)

100

69

79

71

Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)

19,2 %

14,8 %

–51,3 %

5,5 %

Indeks (2008 = 100)

100

77

– 267

29

Letni stroški dela na zaposlenega

20 436

20 526

21 619

20 832

Indeks (2008 = 100)

100

100

106

102

| (133) | Dobičkonosnost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 0,7 odstotne točke. Dobičkonosnost je bila najnižja leta 2010, ko je padec med letoma 2008 in 2010 dosegel 4,1 odstotne točke. |
| --- | --- |

(133)

Dobičkonosnost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 0,7 odstotne točke. Dobičkonosnost je bila najnižja leta 2010, ko je padec med letoma 2008 in 2010 dosegel 4,1 odstotne točke.

| (134) | Poudariti je treba, da je bila industrija Unije zaradi velikega obsega poceni uvoza na trg Unije iz Kitajske, ki se je v obdobju 2002–2004 močno povečal in je od leta 2005 po odpravi uvoznih kvot za takšen uvoz dosegel zelo pomemben tržni delež, v negotovem položaju že na začetku obravnavanega obdobja. To je bil razlog za veliko prestrukturiranje sektorja, ki je bilo na začetku obravnavanega obdobja v zadnji fazi. |
| --- | --- |

(134)

Poudariti je treba, da je bila industrija Unije zaradi velikega obsega poceni uvoza na trg Unije iz Kitajske, ki se je v obdobju 2002–2004 močno povečal in je od leta 2005 po odpravi uvoznih kvot za takšen uvoz dosegel zelo pomemben tržni delež, v negotovem položaju že na začetku obravnavanega obdobja. To je bil razlog za veliko prestrukturiranje sektorja, ki je bilo na začetku obravnavanega obdobja v zadnji fazi.

| (135) | Glede na te dogodke pred obravnavanim obdobjem se dobiček iz začetka obravnavanega obdobja ne more šteti kot normalni dobiček. Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb, se šteje, da se lahko kot veljavna referenčna vrednost začasno upošteva normalna stopnja dobička za drug izdelek široke potrošnje, v zvezi s katerim je bila izvedena protidampinška preiskava, tj. za usnjeno obutev. Ta stopnja dobička je 6 % (7). Zato je jasno, da industrija Unije v obravnavanem obdobju na splošno nikoli ni mogla doseči stopnje dobička, ki bi se lahko štela za sprejemljivo za ta izdelek. |
| --- | --- |

(135)

Glede na te dogodke pred obravnavanim obdobjem se dobiček iz začetka obravnavanega obdobja ne more šteti kot normalni dobiček. Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb, se šteje, da se lahko kot veljavna referenčna vrednost začasno upošteva normalna stopnja dobička za drug izdelek široke potrošnje, v zvezi s katerim je bila izvedena protidampinška preiskava, tj. za usnjeno obutev. Ta stopnja dobička je 6 % (7). Zato je jasno, da industrija Unije v obravnavanem obdobju na splošno nikoli ni mogla doseči stopnje dobička, ki bi se lahko štela za sprejemljivo za ta izdelek.

| (136) | Na splošno se je denarni tok industrije Unije v obravnavanem obdobju znatno povečal. Vendar so razlog za to nekatere večje uveljavljene družbe, ne pa mala in srednje velika podjetja. Stopnja neto naložb se je znižala za 33 %. Vendar je treba opozoriti, da ob koncu obravnavanega obdobja v malih in srednje velikih podjetjih naložb skoraj ni bilo več. Le dve družbi, ki nista malo ali srednje veliko podjetje, sta si lahko v obravnavanem obdobju privoščili pomembne naložbe. V celotnem obravnavanem obdobju se je donosnost naložb zmanjšala bolj kot dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(136)

Na splošno se je denarni tok industrije Unije v obravnavanem obdobju znatno povečal. Vendar so razlog za to nekatere večje uveljavljene družbe, ne pa mala in srednje velika podjetja. Stopnja neto naložb se je znižala za 33 %. Vendar je treba opozoriti, da ob koncu obravnavanega obdobja v malih in srednje velikih podjetjih naložb skoraj ni bilo več. Le dve družbi, ki nista malo ali srednje veliko podjetje, sta si lahko v obravnavanem obdobju privoščili pomembne naložbe. V celotnem obravnavanem obdobju se je donosnost naložb zmanjšala bolj kot dobičkonosnost.

| (137) | Med letom 2008 in OP se je povprečna plača na zaposlenega povečala za 2 %. To povečanje stroškov dela je znatno nižje od skupnih stroškov dela v Uniji, kot so se razvijali v obravnavanem obdobju, kar kaže, da si je industrija Unije prizadevala za ohranitev čim nižjih plač delavcev. |
| --- | --- |

(137)

Med letom 2008 in OP se je povprečna plača na zaposlenega povečala za 2 %. To povečanje stroškov dela je znatno nižje od skupnih stroškov dela v Uniji, kot so se razvijali v obravnavanem obdobju, kar kaže, da si je industrija Unije prizadevala za ohranitev čim nižjih plač delavcev.

4.3.4   Proizvodni stroški

| (138) | V obravnavanem obdobju so se proizvodni stroški znižali za 10 %.

  Preglednica 11 | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodni stroški (v EUR/tono) | 3 578 | 3 583 | 3 514 | 3 230 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 100 | 98 | 90 |

(138)

V obravnavanem obdobju so se proizvodni stroški znižali za 10 %.

Preglednica 11

2008

2009

2010

OP

Proizvodni stroški (v EUR/tono)

3 578

3 583

3 514

3 230

Indeks (2008 = 100)

100

100

98

90

5.   Sklep o škodi

| (139) | Preiskava je pokazala, da so se kazalci škode, kot so obseg proizvodnje, zmogljivost, prodaja nepovezanim strankam in zaposlenost, v obravnavanem obdobju poslabšali. |
| --- | --- |

(139)

Preiskava je pokazala, da so se kazalci škode, kot so obseg proizvodnje, zmogljivost, prodaja nepovezanim strankam in zaposlenost, v obravnavanem obdobju poslabšali.

| (140) | Poleg tega so se kazalci škode, povezani s finančno uspešnostjo proizvajalcev Unije, kot so dobičkonosnost, naložbe in donosnost naložb, v obravnavanem obdobju razvijali negativno. |
| --- | --- |

(140)

Poleg tega so se kazalci škode, povezani s finančno uspešnostjo proizvajalcev Unije, kot so dobičkonosnost, naložbe in donosnost naložb, v obravnavanem obdobju razvijali negativno.

| (141) | Dobičkonosnost na splošno nikoli ni dosegla zadovoljive stopnje dobička za sektor in se je v obravnavanem obdobju celo poslabšala. Industrija Unije je stalno zniževala prodajne cene, zato v določenem obdobju skoraj ni mogla več ustvarjati dobička. |
| --- | --- |

(141)

Dobičkonosnost na splošno nikoli ni dosegla zadovoljive stopnje dobička za sektor in se je v obravnavanem obdobju celo poslabšala. Industrija Unije je stalno zniževala prodajne cene, zato v določenem obdobju skoraj ni mogla več ustvarjati dobička.

| (142) | Čeprav se je produktivnost industrije Unije v obravnavanem obdobju povečala, je bil glavni razlog za to njeno pomembno prizadevanje, da bi bila konkurenčna obsežnemu kitajskemu dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(142)

Čeprav se je produktivnost industrije Unije v obravnavanem obdobju povečala, je bil glavni razlog za to njeno pomembno prizadevanje, da bi bila konkurenčna obsežnemu kitajskemu dampinškemu uvozu.

| (143) | Glede na navedeno se začasno sklene, da je bila industriji Unije povzročena znatna škoda v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(143)

Glede na navedeno se začasno sklene, da je bila industriji Unije povzročena znatna škoda v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvod

| (144) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je dampinški uvoz iz Kitajske povzročil znatno škodo industriji Unije. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili ti dejavniki, ne bi pripisali dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(144)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je dampinški uvoz iz Kitajske povzročil znatno škodo industriji Unije. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili ti dejavniki, ne bi pripisali dampinškemu uvozu.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (145) | Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %. Medtem ko se je obseg dampinškega uvoza iz Kitajske zmanjšal za približno 9 %, se je njegov tržni delež povečal. Poleg tega se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 20 %, pri čemer je tržni delež s 23 % leta 2008 padel na 20,9 % v OP. |
| --- | --- |

(145)

Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %. Medtem ko se je obseg dampinškega uvoza iz Kitajske zmanjšal za približno 9 %, se je njegov tržni delež povečal. Poleg tega se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 20 %, pri čemer je tržni delež s 23 % leta 2008 padel na 20,9 % v OP.

| (146) | V obdobju od leta 2009 do konca OP se je potrošnja Unije povečala, tržni delež industrije Unije pa se je zmanjšal, medtem ko se je v istem obdobju dampinški uvoz iz Kitajske povečal, znatno pa se je povečal tudi njegov tržni delež. |
| --- | --- |

(146)

V obdobju od leta 2009 do konca OP se je potrošnja Unije povečala, tržni delež industrije Unije pa se je zmanjšal, medtem ko se je v istem obdobju dampinški uvoz iz Kitajske povečal, znatno pa se je povečal tudi njegov tržni delež.

| (147) | Cene dampinškega uvoza iz Kitajske so se v obravnavanem obdobju zvišale. Čeprav se je v obravnavanem obdobju povprečna uvozna cena iz Kitajske zvišala za 18 %, so bile te cene vedno znatno nižje od prodajnih cen industrije Unije, zlasti v OP, s čimer se je ohranil pritisk na cene na trgu Unije. Zato se lahko skrčenje prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije in njena dobičkonosnost pripišeta padcu cen, ki ga je na trgu Unije povzročil dampinški uvoz iz Kitajske. Upad proizvodnih stroškov in zmanjšanje stopnje zaposlenosti v industriji Unije kažeta na prizadevanja industrije, da bi se odzvala na tovrsten uvoz. |
| --- | --- |

(147)

Cene dampinškega uvoza iz Kitajske so se v obravnavanem obdobju zvišale. Čeprav se je v obravnavanem obdobju povprečna uvozna cena iz Kitajske zvišala za 18 %, so bile te cene vedno znatno nižje od prodajnih cen industrije Unije, zlasti v OP, s čimer se je ohranil pritisk na cene na trgu Unije. Zato se lahko skrčenje prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije in njena dobičkonosnost pripišeta padcu cen, ki ga je na trgu Unije povzročil dampinški uvoz iz Kitajske. Upad proizvodnih stroškov in zmanjšanje stopnje zaposlenosti v industriji Unije kažeta na prizadevanja industrije, da bi se odzvala na tovrsten uvoz.

| (148) | Na podlagi navedenega se sklene, da sta prisotnost kitajskega uvoza in povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza iz Kitajske po cenah, ki so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, odločilno vplivala na nastanek znatne škode v industriji Unije, kar se še zlasti kaže v njenem slabem finančnem položaju ter v poslabšanju večine kazalcev škode. |
| --- | --- |

(148)

Na podlagi navedenega se sklene, da sta prisotnost kitajskega uvoza in povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza iz Kitajske po cenah, ki so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, odločilno vplivala na nastanek znatne škode v industriji Unije, kar se še zlasti kaže v njenem slabem finančnem položaju ter v poslabšanju večine kazalcev škode.

3.   Učinek drugih dejavnikov

| (149) | Drugi dejavniki, ki so bili upoštevani pri proučitvi vzročnosti, so: razvoj povpraševanja na trgu Unije in njegova segmentacija, izvoz industrije Unije, uvoz izdelka v preiskavi iz drugih držav, protikonkurenčne prakse na trgu Unije, razlike v načinih proizvodnje in trg rabljenih izdelkov. Analizirani so bili tudi drugi dejavniki. |
| --- | --- |

(149)

Drugi dejavniki, ki so bili upoštevani pri proučitvi vzročnosti, so: razvoj povpraševanja na trgu Unije in njegova segmentacija, izvoz industrije Unije, uvoz izdelka v preiskavi iz drugih držav, protikonkurenčne prakse na trgu Unije, razlike v načinih proizvodnje in trg rabljenih izdelkov. Analizirani so bili tudi drugi dejavniki.

3.1   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (150) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v preglednici spodaj. Količinska in cenovna gibanja temeljijo na podatkih Eurostata.

  Preglednica 12 | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav (v tonah) | 100 971 | 81 464 | 81 602 | 88 706 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 81 | 81 | 88 |
| Tržni delež | 12,2 % | 11,8 % | 10,9 % | 12,2 % |
| Povprečna uvozna cena (EUR/tona) | 2 378 | 2 354 | 2 591 | 2 522 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 99 | 109 | 106 |
| Obseg uvoza iz Turčije (v tonah) | 36 952 | 33 275 | 32 887 | 40 553 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 90 | 89 | 110 |
| Tržni delež | 4,5 % | 4,8 % | 4,4 % | 5,6 % |
| Povprečna uvozna cena (EUR/tona) | 2 027 | 2 014 | 2 171 | 2 058 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 99 | 107 | 102 |

(150)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v preglednici spodaj. Količinska in cenovna gibanja temeljijo na podatkih Eurostata.

Preglednica 12

2008

2009

2010

OP

Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav (v tonah)

100 971

81 464

81 602

88 706

Indeks (2008 = 100)

100

81

81

88

Tržni delež

12,2 %

11,8 %

10,9 %

12,2 %

Povprečna uvozna cena (EUR/tona)

2 378

2 354

2 591

2 522

Indeks (2008 = 100)

100

99

109

106

Obseg uvoza iz Turčije (v tonah)

36 952

33 275

32 887

40 553

Indeks (2008 = 100)

100

90

89

110

Tržni delež

4,5 %

4,8 %

4,4 %

5,6 %

Povprečna uvozna cena (EUR/tona)

2 027

2 014

2 171

2 058

Indeks (2008 = 100)

100

99

107

102

| (151) | Uvoz iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %, pri čemer je tržni delež tega uvoza ostal precej stabilen. |
| --- | --- |

(151)

Uvoz iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %, pri čemer je tržni delež tega uvoza ostal precej stabilen.

| (152) | Upoštevati je treba, da so se povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju zvišale za 6 % in da so bile stalno višje od povprečne prodajne cene kitajskega izvoza (za 68 % v OP). |
| --- | --- |

(152)

Upoštevati je treba, da so se povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju zvišale za 6 % in da so bile stalno višje od povprečne prodajne cene kitajskega izvoza (za 68 % v OP).

| (153) | CCCLA je ugotovila, da naj bi se uvoz iz Turčije med letoma 2010 in 2011 povečal za 8 %, pri čemer naj bi bile uvozne cene iz Turčije le za okrog 20 % višje od uvoznih cen iz Kitajske. |
| --- | --- |

(153)

CCCLA je ugotovila, da naj bi se uvoz iz Turčije med letoma 2010 in 2011 povečal za 8 %, pri čemer naj bi bile uvozne cene iz Turčije le za okrog 20 % višje od uvoznih cen iz Kitajske.

| (154) | V zvezi s to trditvijo je bilo pri primerjavi položaja na začetku in na koncu obravnavanega obdobja ugotovljeno, da se je obseg uvoza iz Turčije povečal za 10 % ali 1,1 odstotne točke, vendar tudi, da so bile njegove povprečne cene stalno znatno višje (od 37 % do 60 %) od kitajskih uvoznih cen. Poleg tega nikoli ni predstavljal več kot 5,6 % tržnega deleža. Zato je težko skleniti, da je bila znatna škoda industriji Unije povzročena zaradi turškega uvoza. |
| --- | --- |

(154)

V zvezi s to trditvijo je bilo pri primerjavi položaja na začetku in na koncu obravnavanega obdobja ugotovljeno, da se je obseg uvoza iz Turčije povečal za 10 % ali 1,1 odstotne točke, vendar tudi, da so bile njegove povprečne cene stalno znatno višje (od 37 % do 60 %) od kitajskih uvoznih cen. Poleg tega nikoli ni predstavljal več kot 5,6 % tržnega deleža. Zato je težko skleniti, da je bila znatna škoda industriji Unije povzročena zaradi turškega uvoza.

| (155) | Zaradi zgornjih razlogov se sklene, da uvoz iz drugih tretjih držav ni znatno vplival na položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(155)

Zaradi zgornjih razlogov se sklene, da uvoz iz drugih tretjih držav ni znatno vplival na položaj industrije Unije.

3.2   Tržni segmenti

| (156) | Združenje uvoznikov s sedežem v Nemčiji in nekateri njegovi člani so navedli, da bi bilo treba trg za keramične izdelke v preiskavi na podlagi cen za končne uporabnike, kakovosti izdelkov in prodajnih kanalov razdeliti na vsaj naslednje tri segmente: višji cenovni razred (visoka kakovost, visoke cene), srednji/nižji cenovni razred (srednja/nizka kakovost, srednje/nizke cene) in segment posebnih izdelkov (kot so okrasni predmeti, spominki, lonci in hotelski porcelan). Večji del proizvodnje Unije naj bi se prodal na trgu izdelkov višjega cenovnega razreda in/ali na trgu posebnih izdelkov, kitajski uvoz pa naj bi zadostil predvsem povpraševanju na trgu izdelkov nižjega cenovnega razreda. Industrija Unije bi se usmerila predvsem v butično prodajo in ne v prodajna mesta, kjer nakupujejo običajni potrošniki. Kitajski uvoz tako ne bi bil neposredno konkurenčen proizvodnji Unije. |
| --- | --- |

(156)

Združenje uvoznikov s sedežem v Nemčiji in nekateri njegovi člani so navedli, da bi bilo treba trg za keramične izdelke v preiskavi na podlagi cen za končne uporabnike, kakovosti izdelkov in prodajnih kanalov razdeliti na vsaj naslednje tri segmente: višji cenovni razred (visoka kakovost, visoke cene), srednji/nižji cenovni razred (srednja/nizka kakovost, srednje/nizke cene) in segment posebnih izdelkov (kot so okrasni predmeti, spominki, lonci in hotelski porcelan). Večji del proizvodnje Unije naj bi se prodal na trgu izdelkov višjega cenovnega razreda in/ali na trgu posebnih izdelkov, kitajski uvoz pa naj bi zadostil predvsem povpraševanju na trgu izdelkov nižjega cenovnega razreda. Industrija Unije bi se usmerila predvsem v butično prodajo in ne v prodajna mesta, kjer nakupujejo običajni potrošniki. Kitajski uvoz tako ne bi bil neposredno konkurenčen proizvodnji Unije.

| (157) | Vendar preiskava teh domnev ni potrdila. Najprej je treba opozoriti, da podobni izdelek ne zajema nekaterih izdelkov, ki jih navajajo te strani, na primer izključno okrasnih predmetov (glej uvodni izjavi 1.1.10 in (51)). Poleg tega je preiskava pokazala, da se trenutno s proizvodnjo Unije in kitajskim uvozom pokrije povpraševanje na vseh trgih. Velik del kitajskega uvoza bi dejansko spadal v t. i. segment izdelkov višjega cenovnega razreda ali segment posebnih izdelkov. Nek britanski uvoznik je navedel, da uvaža izdelke iz Kitajske, skupina podjetij iz EU s proizvodnimi interesi na Kitajskem pa se je prav tako sklicevala na zelo visoke cene, ki jih na trgu Unije zaračunava za svoje izdelke iz kamenine s poreklom iz Kitajske. |
| --- | --- |

(157)

Vendar preiskava teh domnev ni potrdila. Najprej je treba opozoriti, da podobni izdelek ne zajema nekaterih izdelkov, ki jih navajajo te strani, na primer izključno okrasnih predmetov (glej uvodni izjavi 1.1.10 in (51)). Poleg tega je preiskava pokazala, da se trenutno s proizvodnjo Unije in kitajskim uvozom pokrije povpraševanje na vseh trgih. Velik del kitajskega uvoza bi dejansko spadal v t. i. segment izdelkov višjega cenovnega razreda ali segment posebnih izdelkov. Nek britanski uvoznik je navedel, da uvaža izdelke iz Kitajske, skupina podjetij iz EU s proizvodnimi interesi na Kitajskem pa se je prav tako sklicevala na zelo visoke cene, ki jih na trgu Unije zaračunava za svoje izdelke iz kamenine s poreklom iz Kitajske.

| (158) | Nazadnje se besedilo sklicuje na oddelek B.1.2. zgoraj, kjer je bilo ugotovljeno, da so bile vse vrste zadevnega izdelka in podobnega izdelka obravnavane kot en izdelek. Zato je treba analizo izvesti na ravni zadevnega izdelka in podobnega izdelka. Zahtevkov v zvezi s posameznimi segmenti tako ni bilo mogoče ohraniti. |
| --- | --- |

(158)

Nazadnje se besedilo sklicuje na oddelek B.1.2. zgoraj, kjer je bilo ugotovljeno, da so bile vse vrste zadevnega izdelka in podobnega izdelka obravnavane kot en izdelek. Zato je treba analizo izvesti na ravni zadevnega izdelka in podobnega izdelka. Zahtevkov v zvezi s posameznimi segmenti tako ni bilo mogoče ohraniti.

3.3   Potrošnja in povpraševanje

| (159) | Evropsko združenje uvoznikov in prodajalcev na drobno ter CCCLA sta opozorila na zmanjšanje povpraševanja v Uniji. Eden od nevzorčenih uvoznikov je navedel, da se je povpraševanje po porcelanu, zlasti po stranskih in dodatnih vrstah ter v zasebnem sektorju, zelo zmanjšalo ter da je preostalo povpraševanje zelo raznovrstno. Številne strani so prav tako navedle, da zaradi spreminjajočih se modnih trendov potrošniki danes iščejo cenovno dostopno keramično namizno in kuhinjsko posodo. Po mnenju trgovcev na debelo se trg za izdelke visokega cenovnega razreda zmanjšuje, ta trend pa se bo nadaljeval tudi v prihodnjih letih. |
| --- | --- |

(159)

Evropsko združenje uvoznikov in prodajalcev na drobno ter CCCLA sta opozorila na zmanjšanje povpraševanja v Uniji. Eden od nevzorčenih uvoznikov je navedel, da se je povpraševanje po porcelanu, zlasti po stranskih in dodatnih vrstah ter v zasebnem sektorju, zelo zmanjšalo ter da je preostalo povpraševanje zelo raznovrstno. Številne strani so prav tako navedle, da zaradi spreminjajočih se modnih trendov potrošniki danes iščejo cenovno dostopno keramično namizno in kuhinjsko posodo. Po mnenju trgovcev na debelo se trg za izdelke visokega cenovnega razreda zmanjšuje, ta trend pa se bo nadaljeval tudi v prihodnjih letih.

| (160) | Po mnenju zgoraj navedenega evropskega združenja uvoznikov in prodajalcev na drobno je zmanjšanje povpraševanja razlog za padec prodaje in proizvodnje proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(160)

Po mnenju zgoraj navedenega evropskega združenja uvoznikov in prodajalcev na drobno je zmanjšanje povpraševanja razlog za padec prodaje in proizvodnje proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju.

| (161) | CCCLA je navedla, da je pritožba pokazala znatno nihanje ravni potrošnje znotraj Unije v obravnavanem obdobju, skladno s splošnimi makroekonomskimi pogoji. Po mnenju CCCLA so se v obravnavanem obdobju dejavniki škode razvijali vzporedno z nihanji povpraševanja v Uniji in na drugih trgih, pri čemer so se proizvajalci Unije in kitajski uvoz prilagajali spremembam v povpraševanju. |
| --- | --- |

(161)

CCCLA je navedla, da je pritožba pokazala znatno nihanje ravni potrošnje znotraj Unije v obravnavanem obdobju, skladno s splošnimi makroekonomskimi pogoji. Po mnenju CCCLA so se v obravnavanem obdobju dejavniki škode razvijali vzporedno z nihanji povpraševanja v Uniji in na drugih trgih, pri čemer so se proizvajalci Unije in kitajski uvoz prilagajali spremembam v povpraševanju.

| (162) | Združenje uvoznikov s sedežem v Nemčiji in nekateri njegovi člani so navedli, da podatki o kitajskem uvozu po širitvi Unije leta 2004 in po odpravi uvoznih kvot za ta izdelek od 1. januarja 2005 kažejo na zelo veliko povpraševanje po cenejši namizni posodi na trgu Unije med letoma 2002 in 2005, čemur je sledilo zmanjšanje povpraševanja med letoma 2005 in 2010. Proizvajalci Unije naj ne bi želeli in/ali zmogli zadostiti takšnemu povpraševanju. |
| --- | --- |

(162)

Združenje uvoznikov s sedežem v Nemčiji in nekateri njegovi člani so navedli, da podatki o kitajskem uvozu po širitvi Unije leta 2004 in po odpravi uvoznih kvot za ta izdelek od 1. januarja 2005 kažejo na zelo veliko povpraševanje po cenejši namizni posodi na trgu Unije med letoma 2002 in 2005, čemur je sledilo zmanjšanje povpraševanja med letoma 2005 in 2010. Proizvajalci Unije naj ne bi želeli in/ali zmogli zadostiti takšnemu povpraševanju.

| (163) | V zvezi s temi trditvami se besedilo najprej sklicuje na oddelek B.1.2. zgoraj, kjer je bilo ugotovljeno, da so bile vse vrste zadevnega izdelka in podobnega izdelka obravnavane kot en izdelek. Trditve v zvezi z nekaterimi vrstami izdelkov zato niso ustrezne, pri čemer je treba analizo izvesti na ravni zadevnega izdelka in podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(163)

V zvezi s temi trditvami se besedilo najprej sklicuje na oddelek B.1.2. zgoraj, kjer je bilo ugotovljeno, da so bile vse vrste zadevnega izdelka in podobnega izdelka obravnavane kot en izdelek. Trditve v zvezi z nekaterimi vrstami izdelkov zato niso ustrezne, pri čemer je treba analizo izvesti na ravni zadevnega izdelka in podobnega izdelka.

| (164) | Poleg tega domnevi, da so se dejavniki škode razvijali vzporedno z nihanji povpraševanja na drugih izvoznih trgih, nasprotuje dejstvo, da se je izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju razvijal pozitivno. |
| --- | --- |

(164)

Poleg tega domnevi, da so se dejavniki škode razvijali vzporedno z nihanji povpraševanja na drugih izvoznih trgih, nasprotuje dejstvo, da se je izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju razvijal pozitivno.

| (165) | Prav tako, kot je ugotovljeno v oddelku D.2 zgoraj, se je v obravnavanem obdobju potrošnja zmanjšala. Nobenih dokazov ni bilo, da proizvajalci Unije niso želeli in/ali niso zmogli zadostiti zelo velikemu povpraševanju po cenejši namizni posodi v Uniji. Nasprotno je preiskava pokazala, da so v obravnavanem obdobju proizvajalci Unije zadostili različnim vrstam povpraševanja, vključno s povpraševanjem po cenejši namizni posodi. Kljub nihanju v ravni potrošnje znotraj Unije v obravnavanem obdobju, ki bi v neki fazi lahko prispevalo k slabemu rezultatu industrije Unije, na splošno ni mogoče trditi, da bi bil njegov vpliv tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodljivimi razmerami, ki so v tej industriji nastale v OP. |
| --- | --- |

(165)

Prav tako, kot je ugotovljeno v oddelku D.2 zgoraj, se je v obravnavanem obdobju potrošnja zmanjšala. Nobenih dokazov ni bilo, da proizvajalci Unije niso želeli in/ali niso zmogli zadostiti zelo velikemu povpraševanju po cenejši namizni posodi v Uniji. Nasprotno je preiskava pokazala, da so v obravnavanem obdobju proizvajalci Unije zadostili različnim vrstam povpraševanja, vključno s povpraševanjem po cenejši namizni posodi. Kljub nihanju v ravni potrošnje znotraj Unije v obravnavanem obdobju, ki bi v neki fazi lahko prispevalo k slabemu rezultatu industrije Unije, na splošno ni mogoče trditi, da bi bil njegov vpliv tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodljivimi razmerami, ki so v tej industriji nastale v OP.

| (166) | Zahtevki so bili zato zavrnjeni. |
| --- | --- |

(166)

Zahtevki so bili zato zavrnjeni.

3.4   Izvoz industrije Unije

| (167) | Po podatkih Eurosata (obseg izvoza) in vzorčenih proizvajalcev Unije (povprečna izvozna cena) se je izvoz industrije Unije v obravnavanem obdobju razvijal na naslednji način:

  Preglednica 13 | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza (v tonah) | 90 968 | 73 502 | 83 091 | 88 105 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 81 | 91 | 97 |
| Povprečna izvozna cena (EUR/tona) | 3 136 | 2 983 | 3 462 | 3 125 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 95 | 110 | 100 |

(167)

Po podatkih Eurosata (obseg izvoza) in vzorčenih proizvajalcev Unije (povprečna izvozna cena) se je izvoz industrije Unije v obravnavanem obdobju razvijal na naslednji način:

Preglednica 13

2008

2009

2010

OP

Obseg izvoza (v tonah)

90 968

73 502

83 091

88 105

Indeks (2008 = 100)

100

81

91

97

Povprečna izvozna cena (EUR/tona)

3 136

2 983

3 462

3 125

Indeks (2008 = 100)

100

95

110

100

| (168) | CCLA je v pritožbi ugotovila, da se je izvoz proizvajalcev Unije med letoma 2009 in 2011 znatno povečal. Ta stran je navedla, da so se dejavniki škode razvijali negativno, ko se je izvoz proizvajalcev Unije zmanjšal. Zato bi lahko škodo povzročil neugoden razvoj izvoza industrije EU. |
| --- | --- |

(168)

CCLA je v pritožbi ugotovila, da se je izvoz proizvajalcev Unije med letoma 2009 in 2011 znatno povečal. Ta stran je navedla, da so se dejavniki škode razvijali negativno, ko se je izvoz proizvajalcev Unije zmanjšal. Zato bi lahko škodo povzročil neugoden razvoj izvoza industrije EU.

| (169) | V tem smislu je treba najprej upoštevati, da se analiza škode osredotoča na položaj industrije Unije na trgu Unije. Zato morebitne spremembe izvoza ne vplivajo na večino zgoraj analiziranih kazalcev, kot so obseg prodaje, tržni delež in cene. Poleg tega se lahko izvoz industrije Unije razume kot način za nadomestitev zmanjševanja prodaje na trgu Unije, tj. kjer je nastala škoda. Kot je prikazano v zgornji preglednici, se je celoten izvoz iz Unije zmanjšal za 3 %. Izvozne cene prodaje sodelujočih vzorčenih proizvajalcev so v obravnavanem obdobju ostale stabilne. |
| --- | --- |

(169)

V tem smislu je treba najprej upoštevati, da se analiza škode osredotoča na položaj industrije Unije na trgu Unije. Zato morebitne spremembe izvoza ne vplivajo na večino zgoraj analiziranih kazalcev, kot so obseg prodaje, tržni delež in cene. Poleg tega se lahko izvoz industrije Unije razume kot način za nadomestitev zmanjševanja prodaje na trgu Unije, tj. kjer je nastala škoda. Kot je prikazano v zgornji preglednici, se je celoten izvoz iz Unije zmanjšal za 3 %. Izvozne cene prodaje sodelujočih vzorčenih proizvajalcev so v obravnavanem obdobju ostale stabilne.

| (170) | Zahtevek je bil zato zavrnjen, pri čemer se ugotavlja, da izvoz industrije Unije ni povzročil znatne škode. |
| --- | --- |

(170)

Zahtevek je bil zato zavrnjen, pri čemer se ugotavlja, da izvoz industrije Unije ni povzročil znatne škode.

3.5   Odprava uvoznih kvot

| (171) | Do 1 januarja 2005 so v takratnih državah članicah za izdelke s poreklom iz Kitajske in z oznakami KN iz uvodne izjave (55) veljale količinske kvote, ki so leta 2000 skupaj znašale 84 473 ton ter so se postopoma povečale na 147 744 ton leta 2004. Razpoložljivi statistični podatki kažejo, da je leta 2004 uvoz zadevnega izdelka v 27 državah, ki so zdaj države članice, znašal 173 809 ton. Eno leto pozneje, tj. po odpravi kvot, se je uvoz povečal do 530 294 ton. Od takrat kitajski uvoz nikoli ni bil manjši od 449 000 ton na leto. |
| --- | --- |

(171)

Do 1 januarja 2005 so v takratnih državah članicah za izdelke s poreklom iz Kitajske in z oznakami KN iz uvodne izjave (55) veljale količinske kvote, ki so leta 2000 skupaj znašale 84 473 ton ter so se postopoma povečale na 147 744 ton leta 2004. Razpoložljivi statistični podatki kažejo, da je leta 2004 uvoz zadevnega izdelka v 27 državah, ki so zdaj države članice, znašal 173 809 ton. Eno leto pozneje, tj. po odpravi kvot, se je uvoz povečal do 530 294 ton. Od takrat kitajski uvoz nikoli ni bil manjši od 449 000 ton na leto.

| (172) | V zvezi z vplivom uvoznih kvot na škodo v obravnavanem obdobju je treba glede na to, da so se kvote postopoma povečevale in da so bile odpravljene tri leta pred začetkom obravnavanega obdobja ter šest let pred OP, najprej upoštevati, da se je od leta 2002 trg Unije že močno prestrukturiral, da bi se upoštevale te spremenjene tržne razmere. To potrjujejo tudi podatki, ki jih je predložil pritožnik v zvezi s prenehanjem poslovanja in plačilno nesposobnostjo evropskih proizvajalcev keramične namizne posode. Zato se je industrija Unije do začetka obravnavanega obdobja spremenila v zmanjšan in donosen sektor. |
| --- | --- |

(172)

V zvezi z vplivom uvoznih kvot na škodo v obravnavanem obdobju je treba glede na to, da so se kvote postopoma povečevale in da so bile odpravljene tri leta pred začetkom obravnavanega obdobja ter šest let pred OP, najprej upoštevati, da se je od leta 2002 trg Unije že močno prestrukturiral, da bi se upoštevale te spremenjene tržne razmere. To potrjujejo tudi podatki, ki jih je predložil pritožnik v zvezi s prenehanjem poslovanja in plačilno nesposobnostjo evropskih proizvajalcev keramične namizne posode. Zato se je industrija Unije do začetka obravnavanega obdobja spremenila v zmanjšan in donosen sektor.

| (173) | Iz tega bi lahko sklepali, da bi lahko odprava uvoznih kvot za zadevni izdelek leta 2005 negativno vplivala na položaj industrije Unije pred začetkom obravnavanega obdobja. Vendar je škodo v OP, tudi če bi to držalo, še vedno povzročil dampinški uvoz. Zato odprava uvoznih kvot od leta 2005 ne prekinja vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, povzročeno industriji v obravnavanem obdobju in OP. |
| --- | --- |

(173)

Iz tega bi lahko sklepali, da bi lahko odprava uvoznih kvot za zadevni izdelek leta 2005 negativno vplivala na položaj industrije Unije pred začetkom obravnavanega obdobja. Vendar je škodo v OP, tudi če bi to držalo, še vedno povzročil dampinški uvoz. Zato odprava uvoznih kvot od leta 2005 ne prekinja vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, povzročeno industriji v obravnavanem obdobju in OP.

3.6   Nekonkurenčne prakse na trgu Unije

| (174) | Več strani je trdilo, da škodo povzročajo nekonkurenčne prakse na trgu Unije, pri čemer so navedle tudi, da je bil cilj uvedbe tega protidampinškega postopka povrnitev izgub, nastalih zaradi glob, izrečenih v zvezi z nezakonitimi karteli. CCCLA je navedla, da bi bili lahko podatki o škodi (prodajne cene, obseg prodaje, tržni delež in dobiček) iz pritožbe in podatki o škodi, zbrani med preiskavo, zaradi tajnega dogovarjanja na trgu Unije nezanesljivi, ker ne predstavljajo razmer, ki odražajo običajno delovanje trga. |
| --- | --- |

(174)

Več strani je trdilo, da škodo povzročajo nekonkurenčne prakse na trgu Unije, pri čemer so navedle tudi, da je bil cilj uvedbe tega protidampinškega postopka povrnitev izgub, nastalih zaradi glob, izrečenih v zvezi z nezakonitimi karteli. CCCLA je navedla, da bi bili lahko podatki o škodi (prodajne cene, obseg prodaje, tržni delež in dobiček) iz pritožbe in podatki o škodi, zbrani med preiskavo, zaradi tajnega dogovarjanja na trgu Unije nezanesljivi, ker ne predstavljajo razmer, ki odražajo običajno delovanje trga.

| (175) | Na eni strani se upošteva, da je Komisija leta 2010 naložila plačilo globe sedemnajstim podjetjem, dejavnim na področju kopalniške opreme, in sicer zaradi sodelovanja v kartelu za določanje cen med leti 1992 in 2004, ki je zajemal šest držav članic: Nemčijo, Avstrijo, Italijo, Francijo, Kraljevino Belgijo (Belgijo) in Kraljevino Nizozemsko (Nizozemsko) (8). Zadevne dejavnosti so se izvajale pred obravnavanim obdobjem in so zadevale druge izdelke. Poleg tega je edino zadevno podjetje, ki je bilo v obravnavanem obdobju dejavno tudi v sektorju keramične namizne in kuhinjske posode, pri Splošnem sodišču Evropske unije vložilo tožbo za odpravo zadevne globe. Obravnava tožbe še ni končana. Na drugi strani so nemški organi februarja 2011 sprožili kartelno preiskavo proti nekaterim nemškim proizvajalcem namizne posode. Nemški organi rezultatov preiskave še niso objavili, zato še ni mogoče sklepati ničesar. Poleg tega ta preiskava zadeva le eno državo članico, čeprav je industrija Unije precej razširjena. Trditve so bile zato zavrnjene. |
| --- | --- |

(175)

Na eni strani se upošteva, da je Komisija leta 2010 naložila plačilo globe sedemnajstim podjetjem, dejavnim na področju kopalniške opreme, in sicer zaradi sodelovanja v kartelu za določanje cen med leti 1992 in 2004, ki je zajemal šest držav članic: Nemčijo, Avstrijo, Italijo, Francijo, Kraljevino Belgijo (Belgijo) in Kraljevino Nizozemsko (Nizozemsko) (8). Zadevne dejavnosti so se izvajale pred obravnavanim obdobjem in so zadevale druge izdelke. Poleg tega je edino zadevno podjetje, ki je bilo v obravnavanem obdobju dejavno tudi v sektorju keramične namizne in kuhinjske posode, pri Splošnem sodišču Evropske unije vložilo tožbo za odpravo zadevne globe. Obravnava tožbe še ni končana. Na drugi strani so nemški organi februarja 2011 sprožili kartelno preiskavo proti nekaterim nemškim proizvajalcem namizne posode. Nemški organi rezultatov preiskave še niso objavili, zato še ni mogoče sklepati ničesar. Poleg tega ta preiskava zadeva le eno državo članico, čeprav je industrija Unije precej razširjena. Trditve so bile zato zavrnjene.

| (176) | Kar zadeva navedbe nekaterih strani, da so nekateri proizvajalci v Uniji spremenili svojo dejavnost in postali tudi trgovci na drobno z izdelki kitajskega porekla, gre za poslovno možnost, ki je ni mogoče šteti za protikonkurenčno. |
| --- | --- |

(176)

Kar zadeva navedbe nekaterih strani, da so nekateri proizvajalci v Uniji spremenili svojo dejavnost in postali tudi trgovci na drobno z izdelki kitajskega porekla, gre za poslovno možnost, ki je ni mogoče šteti za protikonkurenčno.

3.7   Načini proizvodnje

| (177) | Nekatere strani so menile, da je izbira proizvajalcev Unije v zvezi z načini proizvodnje nedvomno prispevala k škodi, povzročeni industriji Unije. Te strani poudarjajo, da so načini proizvodnje v Uniji veliko manj učinkoviti kot na Kitajskem – načini proizvodnje v Uniji so popolnoma avtomatski, kar pomeni visoke stroške ponovnega zagona pri majhnih serijah, drago izdelovanje kalupov, dražje surovine in višje stroške energije zaradi postopka dvojnega žganja. Poleg tega za razliko od proizvajalcev Unije kitajski proizvajalci delajo na podlagi naročil, imajo nižje stroške skladiščenja in svojo celotno proizvodnjo prodajo v serijah brez razvrščanja ter s cenovnimi popusti. Tudi strošek preslikave vzorcev na glazuro pred žganjem izdelkov bi bil v Uniji skoraj dvakrat višji. Na drugi strani so nekatere strani izpostavile učinkovitost načinov proizvodnje Unije, na primer v zvezi z večjimi serijami. |
| --- | --- |

(177)

Nekatere strani so menile, da je izbira proizvajalcev Unije v zvezi z načini proizvodnje nedvomno prispevala k škodi, povzročeni industriji Unije. Te strani poudarjajo, da so načini proizvodnje v Uniji veliko manj učinkoviti kot na Kitajskem – načini proizvodnje v Uniji so popolnoma avtomatski, kar pomeni visoke stroške ponovnega zagona pri majhnih serijah, drago izdelovanje kalupov, dražje surovine in višje stroške energije zaradi postopka dvojnega žganja. Poleg tega za razliko od proizvajalcev Unije kitajski proizvajalci delajo na podlagi naročil, imajo nižje stroške skladiščenja in svojo celotno proizvodnjo prodajo v serijah brez razvrščanja ter s cenovnimi popusti. Tudi strošek preslikave vzorcev na glazuro pred žganjem izdelkov bi bil v Uniji skoraj dvakrat višji. Na drugi strani so nekatere strani izpostavile učinkovitost načinov proizvodnje Unije, na primer v zvezi z večjimi serijami.

| (178) | Preiskava je pokazala obstoj ustreznega prenosa tehnologije po vsem svetu. S preiskavo ni bilo mogoče dokazati povezave med posameznim načinom proizvodnje in uspehom na poslovnem področju. Prav tako ni bilo mogoče dokazati, da je izbira posameznega načina proizvodnje vplivala na prekinitev vzročne zveze med dampinškim uvozom iz zadevne države in škodo, ki je bila povzročena industriji Unije. |
| --- | --- |

(178)

Preiskava je pokazala obstoj ustreznega prenosa tehnologije po vsem svetu. S preiskavo ni bilo mogoče dokazati povezave med posameznim načinom proizvodnje in uspehom na poslovnem področju. Prav tako ni bilo mogoče dokazati, da je izbira posameznega načina proizvodnje vplivala na prekinitev vzročne zveze med dampinškim uvozom iz zadevne države in škodo, ki je bila povzročena industriji Unije.

3.8   Trg rabljenih izdelkov

| (179) | Glede na navedbe nevzorčenega uvoznika so se gospodinjstva v zadnjih desetletjih zmanjšala, pri čemer predmete, ki jih ne potrebujejo več, prodajajo na boljših trgih, spletnih dražbah ali na drugih trgih rabljenih izdelkov. Po mnenju te strani se z rabljeno namizno in kuhinjsko posodo pokrije znaten del trenutnega povpraševanja, pri čemer je ta posoda neposredno konkurenčna novo izdelani namizni in kuhinjski posodi. Eden od nevzorčenih uvoznikov je predložil podporno dokumentacijo z vrednostmi, ki jih posamezne linije izdelkov znanih nemških proizvajalcev porcelana dosegajo na spletnih dražbah. |
| --- | --- |

(179)

Glede na navedbe nevzorčenega uvoznika so se gospodinjstva v zadnjih desetletjih zmanjšala, pri čemer predmete, ki jih ne potrebujejo več, prodajajo na boljših trgih, spletnih dražbah ali na drugih trgih rabljenih izdelkov. Po mnenju te strani se z rabljeno namizno in kuhinjsko posodo pokrije znaten del trenutnega povpraševanja, pri čemer je ta posoda neposredno konkurenčna novo izdelani namizni in kuhinjski posodi. Eden od nevzorčenih uvoznikov je predložil podporno dokumentacijo z vrednostmi, ki jih posamezne linije izdelkov znanih nemških proizvajalcev porcelana dosegajo na spletnih dražbah.

| (180) | Vendar ni bilo utemeljene podlage za ekstrapolacijo podatkov o obsegu in cenah, ki temeljijo na stanju v Nemčiji, v zvezi z zelo specifičnimi zbirkami treh nemških podjetij, na druge države Unije ali druge skupine proizvodov. Zato tega trga ni bilo mogoče količinsko opredeliti in s preiskavo dokazati, da prodaja rabljenih izdelkov vpliva na prekinitev vzročne zveze med dampinškim uvozom iz zadevne države in škodo, ki je bila povzročena industriji Unije. |
| --- | --- |

(180)

Vendar ni bilo utemeljene podlage za ekstrapolacijo podatkov o obsegu in cenah, ki temeljijo na stanju v Nemčiji, v zvezi z zelo specifičnimi zbirkami treh nemških podjetij, na druge države Unije ali druge skupine proizvodov. Zato tega trga ni bilo mogoče količinsko opredeliti in s preiskavo dokazati, da prodaja rabljenih izdelkov vpliva na prekinitev vzročne zveze med dampinškim uvozom iz zadevne države in škodo, ki je bila povzročena industriji Unije.

3.9   Gospodarska kriza

| (181) | CCCLA meni, da je domnevno škodo povzročil vpliv finančne krize, gospodarske recesije in državne dolžniške krize na proračune potrošnikov. Ker naj bi bili pritožniki na operativni ravni dobičkonosni, CCCLA meni, da so navedene izgube posledica finančnih špekulacij (kot so izgube lastniških finančnih instrumentov ali državnih obveznic) in neoperativnih stroškov, povezanih s finančno krizo. |
| --- | --- |

(181)

CCCLA meni, da je domnevno škodo povzročil vpliv finančne krize, gospodarske recesije in državne dolžniške krize na proračune potrošnikov. Ker naj bi bili pritožniki na operativni ravni dobičkonosni, CCCLA meni, da so navedene izgube posledica finančnih špekulacij (kot so izgube lastniških finančnih instrumentov ali državnih obveznic) in neoperativnih stroškov, povezanih s finančno krizo.

| (182) | Zmanjšanje potrošnje v delih obravnavanega obdobja je mogoče pojasniti z gospodarsko krizo. Vendar je treba upoštevati, da je v razmerah zmanjšane potrošnje v obravnavanem obdobju in v razmerah povečane potrošnje v obdobju med letom 2009 in OP uspešnost poceni dampinškega uvoza nasprotna uspešnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(182)

Zmanjšanje potrošnje v delih obravnavanega obdobja je mogoče pojasniti z gospodarsko krizo. Vendar je treba upoštevati, da je v razmerah zmanjšane potrošnje v obravnavanem obdobju in v razmerah povečane potrošnje v obdobju med letom 2009 in OP uspešnost poceni dampinškega uvoza nasprotna uspešnosti industrije Unije.

| (183) | Preiskava je jasno pokazala, da so se zaradi dampinškega uvoza iz Kitajske povečali učinki upada gospodarske rasti. Tudi med splošno oživitvijo gospodarstva si industrija Unije ni mogla opomoči in ponovno doseči večjega obsega prodaje, pri čemer je v obravnavanem obdobju izgubila pomemben tržni delež, medtem ko se je tržni delež kitajskega dampinškega uvoza povečal. |
| --- | --- |

(183)

Preiskava je jasno pokazala, da so se zaradi dampinškega uvoza iz Kitajske povečali učinki upada gospodarske rasti. Tudi med splošno oživitvijo gospodarstva si industrija Unije ni mogla opomoči in ponovno doseči večjega obsega prodaje, pri čemer je v obravnavanem obdobju izgubila pomemben tržni delež, medtem ko se je tržni delež kitajskega dampinškega uvoza povečal.

| (184) | Zato kljub morebitnemu vplivu gospodarske krize na slabo uspešnost industrije Unije na splošno ni mogoče trditi, da je ta vpliv prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodljivimi razmerami, ki so bile povzročene tej industriji med OP. |
| --- | --- |

(184)

Zato kljub morebitnemu vplivu gospodarske krize na slabo uspešnost industrije Unije na splošno ni mogoče trditi, da je ta vpliv prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodljivimi razmerami, ki so bile povzročene tej industriji med OP.

3.10   Drugi dejavniki

| (185) | Eno od združenj je izpostavilo druge dejavnike, ki bi po njegovem mnenju lahko prekinili vzročno zvezo. Ta stran se je sklicevala na konkurenco znotraj Unije (na podlagi dejstva, da so cene v Uniji zelo različne) ter na vse strožje varnostne in zdravstvene zahteve v Uniji, zaradi katerih so stroški proizvodnje vse višji. Drugi navedeni dejavniki vključujejo ponarejanje s strani nekaterih kitajskih proizvajalcev in netarifne ovire na številnih trgih zunaj EU, kar bi lahko oviralo izvoz proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(185)

Eno od združenj je izpostavilo druge dejavnike, ki bi po njegovem mnenju lahko prekinili vzročno zvezo. Ta stran se je sklicevala na konkurenco znotraj Unije (na podlagi dejstva, da so cene v Uniji zelo različne) ter na vse strožje varnostne in zdravstvene zahteve v Uniji, zaradi katerih so stroški proizvodnje vse višji. Drugi navedeni dejavniki vključujejo ponarejanje s strani nekaterih kitajskih proizvajalcev in netarifne ovire na številnih trgih zunaj EU, kar bi lahko oviralo izvoz proizvajalcev Unije.

| (186) | Kar zadeva konkurenco znotraj Unije, preiskava ni pokazala povezave med škodo, geografskim položajem proizvajalcev Unije in cenami v zadevni državi članici. Kar zadeva varnostne in zdravstvene zahteve Unije, je treba opozoriti, da veljajo za izdelke, izdelane v Uniji, in uvožene izdelke, pri čemer vplivajo na cene vseh subjektov. Glede na to, da ni bil predložen noben podatek v utemeljitev zahtevka v zvezi s ponarejanjem, učinkov tega zahtevka ni bilo mogoče analizirati. Zahtevka v zvezi z netarifnimi ovirami na številnih trgih zunaj EU ni bilo mogoče ohraniti: takšne ovire bi lahko proizvajalcem Unije preprečile razvoj njihovega izvoznega potenciala, nimajo pa vpliva na zmanjševanje prodaje na trgu Unije, tj. kjer je nastala škoda. |
| --- | --- |

(186)

Kar zadeva konkurenco znotraj Unije, preiskava ni pokazala povezave med škodo, geografskim položajem proizvajalcev Unije in cenami v zadevni državi članici. Kar zadeva varnostne in zdravstvene zahteve Unije, je treba opozoriti, da veljajo za izdelke, izdelane v Uniji, in uvožene izdelke, pri čemer vplivajo na cene vseh subjektov. Glede na to, da ni bil predložen noben podatek v utemeljitev zahtevka v zvezi s ponarejanjem, učinkov tega zahtevka ni bilo mogoče analizirati. Zahtevka v zvezi z netarifnimi ovirami na številnih trgih zunaj EU ni bilo mogoče ohraniti: takšne ovire bi lahko proizvajalcem Unije preprečile razvoj njihovega izvoznega potenciala, nimajo pa vpliva na zmanjševanje prodaje na trgu Unije, tj. kjer je nastala škoda.

| (187) | CCCLA je izpostavila druge dejavnike, in sicer pomanjkanje kvalificirane delovne sile na trgu Unije in samopovzročeno škodo, ki izhajajo iz dejstva, da nekateri proizvajalci Unije zadevni izdelek uvažajo. Na podlagi razpoložljivih informacij se sklene, da je bila celotna industrija Unije v slabem položaju, pri čemer dejstvo, da so se razširili številni poslovni modeli, ni povzročilo škode industriji Unije ter ga je treba razumeti kot nadomestilo za zmanjšano prodajo na trgu Unije. Zainteresirane strani iz Unije v zvezi s pomanjkanjem kvalificirane delovne sile v sektorju keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji niso predložile nobenega zahtevka. |
| --- | --- |

(187)

CCCLA je izpostavila druge dejavnike, in sicer pomanjkanje kvalificirane delovne sile na trgu Unije in samopovzročeno škodo, ki izhajajo iz dejstva, da nekateri proizvajalci Unije zadevni izdelek uvažajo. Na podlagi razpoložljivih informacij se sklene, da je bila celotna industrija Unije v slabem položaju, pri čemer dejstvo, da so se razširili številni poslovni modeli, ni povzročilo škode industriji Unije ter ga je treba razumeti kot nadomestilo za zmanjšano prodajo na trgu Unije. Zainteresirane strani iz Unije v zvezi s pomanjkanjem kvalificirane delovne sile v sektorju keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji niso predložile nobenega zahtevka.

| (188) | Eden od uvoznikov je institucije pozval, naj analizirajo vpliv drugih vrst namizne in kuhinjske opreme, na primer plastične, aluminijaste, melaminske in steklene. Kljub temu ni bil predložen noben podatek v utemeljitev zahtevka. S preiskavo v zvezi s tem ni bilo mogoče ugotoviti ničesar. |
| --- | --- |

(188)

Eden od uvoznikov je institucije pozval, naj analizirajo vpliv drugih vrst namizne in kuhinjske opreme, na primer plastične, aluminijaste, melaminske in steklene. Kljub temu ni bil predložen noben podatek v utemeljitev zahtevka. S preiskavo v zvezi s tem ni bilo mogoče ugotoviti ničesar.

| (189) | Nekatere strani škodo, ki je bila povzročena industriji Unije, povezujejo z razmerami v industriji Unije pred obravnavanim obdobjem. V zvezi s tem so številni uvozniki domnevali, da se je poslabšanje industrije Unije začelo že v obdobju med leti 1975–2002. Vendar analiza Komisije ni mogla zajemati tako časovno oddaljenega obdobja, med drugim zaradi nerazpoložljivosti zanesljivih podatkov za to obdobje. To velja tudi za dogodek, ki se je zgodil veliko pred obravnavanim obdobjem: državna pomoč, ki jo je prejela nemška industrija porcelana in na podlagi katere bi bilo po mnenju nevzorčenega uvoznika mogoče dokazati, da industrija Unije ni povečala svoje učinkovitosti (9) |
| --- | --- |

(189)

Nekatere strani škodo, ki je bila povzročena industriji Unije, povezujejo z razmerami v industriji Unije pred obravnavanim obdobjem. V zvezi s tem so številni uvozniki domnevali, da se je poslabšanje industrije Unije začelo že v obdobju med leti 1975–2002. Vendar analiza Komisije ni mogla zajemati tako časovno oddaljenega obdobja, med drugim zaradi nerazpoložljivosti zanesljivih podatkov za to obdobje. To velja tudi za dogodek, ki se je zgodil veliko pred obravnavanim obdobjem: državna pomoč, ki jo je prejela nemška industrija porcelana in na podlagi katere bi bilo po mnenju nevzorčenega uvoznika mogoče dokazati, da industrija Unije ni povečala svoje učinkovitosti (9)

| (190) | Preiskava drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, je pokazala, da ti dejavniki nimajo takšnega vpliva, da bi lahko prekinili vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki je bila povzročena industriji Unije. |
| --- | --- |

(190)

Preiskava drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, je pokazala, da ti dejavniki nimajo takšnega vpliva, da bi lahko prekinili vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki je bila povzročena industriji Unije.

4.   Sklep o vzročni zvezi

| (191) | Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili učinki vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije ustrezno opredeljeni in ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz Kitajske povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(191)

Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili učinki vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije ustrezno opredeljeni in ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz Kitajske povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES UNIJE

1.   Uvodne opombe

| (192) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče skleniti, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(192)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče skleniti, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.

2.   Interes industrije Unije

| (193) | Industrija Unije zajema več kot 200 proizvajalcev s tovarnami v različnih državah članicah Unije, v katerih je v OP na področju proizvodnje in prodaje podobnega izdelka neposredno zaposlenih več kot 25 000 ljudi. |
| --- | --- |

(193)

Industrija Unije zajema več kot 200 proizvajalcev s tovarnami v različnih državah članicah Unije, v katerih je v OP na področju proizvodnje in prodaje podobnega izdelka neposredno zaposlenih več kot 25 000 ljudi.

| (194) | Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila industriji Unije v obdobju preiskave zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države povzročena znatna škoda. V obravnavanem obdobju so se zmanjševali zlasti kazalci škode v zvezi s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot so proizvodnja, dobičkonosnost in donosnost naložb. Najbolj so nazadovala MSP: v obravnavanem obdobju so poslovala z izgubo od leta 2010. Če ne bodo izvedeni ukrepi, že izvedena prizadevanja v sektorju ne bodo zadostovala za izboljšanje finančnega stanja industrije Unije, ki se lahko še poslabša. |
| --- | --- |

(194)

Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila industriji Unije v obdobju preiskave zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države povzročena znatna škoda. V obravnavanem obdobju so se zmanjševali zlasti kazalci škode v zvezi s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot so proizvodnja, dobičkonosnost in donosnost naložb. Najbolj so nazadovala MSP: v obravnavanem obdobju so poslovala z izgubo od leta 2010. Če ne bodo izvedeni ukrepi, že izvedena prizadevanja v sektorju ne bodo zadostovala za izboljšanje finančnega stanja industrije Unije, ki se lahko še poslabša.

| (195) | Dejstvo, da so nekateri proizvajalci Unije uspešnejši od drugih, ali položaj industrije Unije pred obravnavanim obdobjem ne vplivata na ugotovitve sedanje preiskave. |
| --- | --- |

(195)

Dejstvo, da so nekateri proizvajalci Unije uspešnejši od drugih, ali položaj industrije Unije pred obravnavanim obdobjem ne vplivata na ugotovitve sedanje preiskave.

| (196) | Pričakuje se, da bodo z uvedbo ukrepov ponovno vzpostavljeni učinkoviti in pravični trgovinski pogoji na trgu Unije. Ti bi nato še naprej pozitivno vplivali na gospodarski položaj in dobičkonosnost v Uniji. |
| --- | --- |

(196)

Pričakuje se, da bodo z uvedbo ukrepov ponovno vzpostavljeni učinkoviti in pravični trgovinski pogoji na trgu Unije. Ti bi nato še naprej pozitivno vplivali na gospodarski položaj in dobičkonosnost v Uniji.

| (197) | Nekateri uvozniki so trdili, da bi v primeru uvedbe ukrepov zadevni izdelek nadomestile druge vrste izdelkov (ki niso keramična namizna in kuhinjska posoda), na primer tekstilni izdelki (npr. predmeti, namenjenimi za darila) ali plastična namizna posoda, pri čemer bi imeli korist drugi sektorji. Vendar na podlagi preiskave ni bilo mogoče potrditi, da bi bila takšna zamenjava pomembna. |
| --- | --- |

(197)

Nekateri uvozniki so trdili, da bi v primeru uvedbe ukrepov zadevni izdelek nadomestile druge vrste izdelkov (ki niso keramična namizna in kuhinjska posoda), na primer tekstilni izdelki (npr. predmeti, namenjenimi za darila) ali plastična namizna posoda, pri čemer bi imeli korist drugi sektorji. Vendar na podlagi preiskave ni bilo mogoče potrditi, da bi bila takšna zamenjava pomembna.

| (198) | Zato se sklene, da bi bila uvedba začasnih protidampinških ukrepov za uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Kitajske v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(198)

Zato se sklene, da bi bila uvedba začasnih protidampinških ukrepov za uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Kitajske v interesu industrije Unije.

3.   Interes nepovezanih uvoznikov

| (199) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (3), je bilo zaradi očitno velikega števila nepovezanih uvoznikov uporabljeno vzorčenje. |
| --- | --- |

(199)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (3), je bilo zaradi očitno velikega števila nepovezanih uvoznikov uporabljeno vzorčenje.

| (200) | Na splošno so vzorčeni uvozniki v OP nabavljali blago predvsem v zadevni državi, pri čemer so na področju uvoza in nadaljnje prodaje keramične namizne in kuhinjske posode zaposlovali približno 350 ljudi. Uvažali so različne vrste izdelkov, od darilnih izdelkov iz porcelana in lončene posode z blagovnimi znamkami do preproste namizne posode za gospodinjstva. Raven sodelovanja teh uvoznikov je bila različna. Največja uvoznika iz vzorca, ki v velikem obsegu opravljata tudi dejavnosti na področju prodaje na drobno, na primer nista predložila vseh podatkov o dobičkonosnosti ter razliki med nakupnimi cenami in cenami pri nadaljnji prodaji nepovezanim strankam, pri čemer je eden od njiju celo prepovedal dostop do svojih računovodskih evidenc. Ti strani sta predložili samo transferne nakupne in/ali transferne prodajne cene. Zato kljub večkratnim zahtevam niso bile predložene ustrezne informacije, na podlagi katerih bi bilo mogoče oceniti višino bruto in neto marže, ki se uporablja za vse zadevne izdelke, vključene v vzorec. |
| --- | --- |

(200)

Na splošno so vzorčeni uvozniki v OP nabavljali blago predvsem v zadevni državi, pri čemer so na področju uvoza in nadaljnje prodaje keramične namizne in kuhinjske posode zaposlovali približno 350 ljudi. Uvažali so različne vrste izdelkov, od darilnih izdelkov iz porcelana in lončene posode z blagovnimi znamkami do preproste namizne posode za gospodinjstva. Raven sodelovanja teh uvoznikov je bila različna. Največja uvoznika iz vzorca, ki v velikem obsegu opravljata tudi dejavnosti na področju prodaje na drobno, na primer nista predložila vseh podatkov o dobičkonosnosti ter razliki med nakupnimi cenami in cenami pri nadaljnji prodaji nepovezanim strankam, pri čemer je eden od njiju celo prepovedal dostop do svojih računovodskih evidenc. Ti strani sta predložili samo transferne nakupne in/ali transferne prodajne cene. Zato kljub večkratnim zahtevam niso bile predložene ustrezne informacije, na podlagi katerih bi bilo mogoče oceniti višino bruto in neto marže, ki se uporablja za vse zadevne izdelke, vključene v vzorec.

| (201) | Poleg tega so bili podatki, ki sta jih predložila vzorčena uvoznika/prodajalca na drobno, prav tako v marsičem pomanjkljivi, zato ni bila možna ocena bruto in neto stopnje dobička prodajalcev zadevnega proizvoda na drobno. Zato na podlagi sodelovanja uvoznikov, vključenih v vzorec, ni bilo mogoče ugotoviti, ali bi se lahko oskrbovalna veriga EU prilagodila predlagani protidampinški dajatvi in posledično, kako bi te dajatve vplivale na maloprodajno ceno in s tem na potrošnike. |
| --- | --- |

(201)

Poleg tega so bili podatki, ki sta jih predložila vzorčena uvoznika/prodajalca na drobno, prav tako v marsičem pomanjkljivi, zato ni bila možna ocena bruto in neto stopnje dobička prodajalcev zadevnega proizvoda na drobno. Zato na podlagi sodelovanja uvoznikov, vključenih v vzorec, ni bilo mogoče ugotoviti, ali bi se lahko oskrbovalna veriga EU prilagodila predlagani protidampinški dajatvi in posledično, kako bi te dajatve vplivale na maloprodajno ceno in s tem na potrošnike.

| (202) | Prvič, velika večina uvoznikov, ki so odgovorili na vprašanja o vzorčenju, namenjena uvoznikom, je navedla, da je bruto razlika med nakupno ceno in ceno pri nadaljnji prodaji med 50 % in 200 %. Preverjeni podatki samih uvoznikov, vključenih v vzorec, potrjujejo, da so te bruto razlike reprezentativne. Drugič, iz javno dostopne dokumentacije je razvidno, da bi bila oskrbovalna veriga v Uniji (tj. uvozniki in nadaljnje poti) povsem zmožna sprejeti predlagano stopnjo protidampinške dajatve, ne da bi bilo ogroženo uspešno delovanje zadevnih gospodarskih subjektov. Kot je bilo nedavno objavljeno (10), se kitajski keramični lončki, ki jih distributerji iz EU kupijo za 0,70 USD, v EU na drobno prodajo za 3,50 USD, tj. z več kot 150-odstotnim pribitkom distributerja/prodajalca na drobno. V takih okoliščinah bi predlagana protidampinška dajatev za večino uvoza pomenila dodatno dajatev v višini 0,16 EUR (in 0,36 EUR za nesodelujoče proizvajalce) za oskrbovalno verigo EU, pri čemer bi bruto marža za ta proizvod na splošno znašala 2,08 EUR. Poleg tega razmerja med cenami CIF meja EU in potrošniškimi cenami na podlagi tržne raziskave CBI iz leta 2009 o „namizni in kuhinjski posodi ter drugih gospodinjskih trgih“ iz uvodne izjave (112) znašajo med 2,6 in 5,3 (11). Nazadnje, vzorčeni uvozniki/prodajalci na drobno niso nikoli navedli, da bodo keramično namizno in kuhinjsko posodo v primeru uvedbe protidampinških dajatev izločili iz uvoza ali prodaje. |
| --- | --- |

(202)

Prvič, velika večina uvoznikov, ki so odgovorili na vprašanja o vzorčenju, namenjena uvoznikom, je navedla, da je bruto razlika med nakupno ceno in ceno pri nadaljnji prodaji med 50 % in 200 %. Preverjeni podatki samih uvoznikov, vključenih v vzorec, potrjujejo, da so te bruto razlike reprezentativne. Drugič, iz javno dostopne dokumentacije je razvidno, da bi bila oskrbovalna veriga v Uniji (tj. uvozniki in nadaljnje poti) povsem zmožna sprejeti predlagano stopnjo protidampinške dajatve, ne da bi bilo ogroženo uspešno delovanje zadevnih gospodarskih subjektov. Kot je bilo nedavno objavljeno (10), se kitajski keramični lončki, ki jih distributerji iz EU kupijo za 0,70 USD, v EU na drobno prodajo za 3,50 USD, tj. z več kot 150-odstotnim pribitkom distributerja/prodajalca na drobno. V takih okoliščinah bi predlagana protidampinška dajatev za večino uvoza pomenila dodatno dajatev v višini 0,16 EUR (in 0,36 EUR za nesodelujoče proizvajalce) za oskrbovalno verigo EU, pri čemer bi bruto marža za ta proizvod na splošno znašala 2,08 EUR. Poleg tega razmerja med cenami CIF meja EU in potrošniškimi cenami na podlagi tržne raziskave CBI iz leta 2009 o „namizni in kuhinjski posodi ter drugih gospodinjskih trgih“ iz uvodne izjave (112) znašajo med 2,6 in 5,3 (11). Nazadnje, vzorčeni uvozniki/prodajalci na drobno niso nikoli navedli, da bodo keramično namizno in kuhinjsko posodo v primeru uvedbe protidampinških dajatev izločili iz uvoza ali prodaje.

| (203) | Ob upoštevanju navedenega in ker v zadevni preiskavi do zdaj niso bile pridobljene nobene druge zanesljive informacije, se začasno šteje, da bi se lahko distribucijska veriga na splošno, vključno z uvozniki, verjetno brez večjih težav prilagodila predlaganim ravnem zvišanja cen CIF, pri čemer se cene za potrošnika verjetno ne bi povečale. Vendar se vse zainteresirane strani ponovno izrecno poziva, da v zvezi s tem predložijo dodatne, celovite in preverljive podatke, kar bi omogočilo nadaljnjo analizo učinka ukrepov na oskrbovalno verigo in sčasoma, v naslednji fazi tega postopka, na potrošnike. |
| --- | --- |

(203)

Ob upoštevanju navedenega in ker v zadevni preiskavi do zdaj niso bile pridobljene nobene druge zanesljive informacije, se začasno šteje, da bi se lahko distribucijska veriga na splošno, vključno z uvozniki, verjetno brez večjih težav prilagodila predlaganim ravnem zvišanja cen CIF, pri čemer se cene za potrošnika verjetno ne bi povečale. Vendar se vse zainteresirane strani ponovno izrecno poziva, da v zvezi s tem predložijo dodatne, celovite in preverljive podatke, kar bi omogočilo nadaljnjo analizo učinka ukrepov na oskrbovalno verigo in sčasoma, v naslednji fazi tega postopka, na potrošnike.

| (204) | Pripombe o interesu Unije je predložilo več kot 20 nevzorčenih uvoznikov, predvsem mala podjetja, združenje za evropsko in mednarodno trgovino, švedsko združenje uvoznikov in prodajalcev na drobno, nizozemsko združenje uvoznikov iz Daljnega vzhoda ter združenje in mreža uvoznikov s sedežem v Nemčiji. Uvoznike je skrbelo, da bi ukrepi povzročili zvišanje uvoznih cen in (delni) upad poslovanja ter bi zato negativno vplivali na uvoznike na splošno, med drugim z vidika marž in dobičkonosnosti. Navedenih trditev na podlagi sklepov iz naslednje uvodne izjave ter uvodne izjave (202) ni bilo mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(204)

Pripombe o interesu Unije je predložilo več kot 20 nevzorčenih uvoznikov, predvsem mala podjetja, združenje za evropsko in mednarodno trgovino, švedsko združenje uvoznikov in prodajalcev na drobno, nizozemsko združenje uvoznikov iz Daljnega vzhoda ter združenje in mreža uvoznikov s sedežem v Nemčiji. Uvoznike je skrbelo, da bi ukrepi povzročili zvišanje uvoznih cen in (delni) upad poslovanja ter bi zato negativno vplivali na uvoznike na splošno, med drugim z vidika marž in dobičkonosnosti. Navedenih trditev na podlagi sklepov iz naslednje uvodne izjave ter uvodne izjave (202) ni bilo mogoče sprejeti.

| (205) | Več uvoznikov je trdilo, da bi bilo v primeru uvedbe ukrepov pri uvoznikih izgubljenih več delovnih mest, kot bi se jih ohranilo pri proizvajalcih Unije. Vendar temu nasprotujejo druge pripombe uvoznikov, ki so navedli, da bi lahko keramične predmete nadomestili z nekeramičnimi (na primer s tekstilom za darila) ali da bi bili pripravljeni več keramičnih predmetov naročiti v Uniji. |
| --- | --- |

(205)

Več uvoznikov je trdilo, da bi bilo v primeru uvedbe ukrepov pri uvoznikih izgubljenih več delovnih mest, kot bi se jih ohranilo pri proizvajalcih Unije. Vendar temu nasprotujejo druge pripombe uvoznikov, ki so navedli, da bi lahko keramične predmete nadomestili z nekeramičnimi (na primer s tekstilom za darila) ali da bi bili pripravljeni več keramičnih predmetov naročiti v Uniji.

| (206) | Švedsko združenje meni, da bi ukrepi imeli negativen gospodarski učinek na uvoznike zaradi visokih stroškov v zvezi s ponovnim pridobivanjem virov in upravnih stroškov v primeru iskanja nadomestnih možnosti za kitajski uvoz. Združenje za evropsko in mednarodno trgovino je poudarilo, da je težko menjati dobavitelje, ker so uvozniki vanje veliko vložili. Vendar se zdi, da to ni glavni pomislek nekaterih uvoznikov, ki dajejo prednost možnosti menjave virov oskrbe. Poleg tega dejstvo, da se ponujeni izdelki in potrošnja Unije spreminjata glede na modne smernice, kaže na to, da so stroški razvoja novih izdelkov (pri novih dobaviteljih) neločljivo povezani s tem sektorjem. |
| --- | --- |

(206)

Švedsko združenje meni, da bi ukrepi imeli negativen gospodarski učinek na uvoznike zaradi visokih stroškov v zvezi s ponovnim pridobivanjem virov in upravnih stroškov v primeru iskanja nadomestnih možnosti za kitajski uvoz. Združenje za evropsko in mednarodno trgovino je poudarilo, da je težko menjati dobavitelje, ker so uvozniki vanje veliko vložili. Vendar se zdi, da to ni glavni pomislek nekaterih uvoznikov, ki dajejo prednost možnosti menjave virov oskrbe. Poleg tega dejstvo, da se ponujeni izdelki in potrošnja Unije spreminjata glede na modne smernice, kaže na to, da so stroški razvoja novih izdelkov (pri novih dobaviteljih) neločljivo povezani s tem sektorjem.

| (207) | Več nevzorčenih uvoznikov je trdilo, da tovarn Unije proizvodnja izdelkov z drugo blagovno znamko ne zanima. Vendar je to v nasprotju z rezultati preiskave glede vzorčenih proizvajalcev Unije (ki so pokazali, da ti proizvajalci proizvajajo blago z blagovno znamko za tretje osebe), pripombo drugega uvoznika in dejstvom, da več uvoznikov, ki izdelke prodajajo pod svojo blagovno znamko, del svojega izbora naroči v Uniji. |
| --- | --- |

(207)

Več nevzorčenih uvoznikov je trdilo, da tovarn Unije proizvodnja izdelkov z drugo blagovno znamko ne zanima. Vendar je to v nasprotju z rezultati preiskave glede vzorčenih proizvajalcev Unije (ki so pokazali, da ti proizvajalci proizvajajo blago z blagovno znamko za tretje osebe), pripombo drugega uvoznika in dejstvom, da več uvoznikov, ki izdelke prodajajo pod svojo blagovno znamko, del svojega izbora naroči v Uniji.

| (208) | Eden od nevzorčenih uvoznikov svojih zamisli za proizvodnjo, oblikovanja izdelka in razvoja v podjetju ni bil pripravljen razkriti nekaterim konkurenčnim proizvajalcem keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji. Vendar preiskava ni pokazala, da je to splošen pomislek uvoznikov. Upoštevati je treba, da je bil zadevni uvoznik v pravnih sporih z nekaterimi nemškimi proizvajalci in bi bil ta del njegove zbirke izdelkov neposredno konkurenčen zbirkam izdelkov proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(208)

Eden od nevzorčenih uvoznikov svojih zamisli za proizvodnjo, oblikovanja izdelka in razvoja v podjetju ni bil pripravljen razkriti nekaterim konkurenčnim proizvajalcem keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji. Vendar preiskava ni pokazala, da je to splošen pomislek uvoznikov. Upoštevati je treba, da je bil zadevni uvoznik v pravnih sporih z nekaterimi nemškimi proizvajalci in bi bil ta del njegove zbirke izdelkov neposredno konkurenčen zbirkam izdelkov proizvajalcev Unije.

| (209) | Nekateri uvozniki so navedli, da pri proizvajalcih Unije ne morejo naročati zaradi višjih stroškov, premajhnih zmogljivosti za proizvodnjo obrtnih izdelkov, nezmožnosti ponudbe majhnih proizvodnih serij, neprilagodljivosti, preslabe organizacije za ustrezno sodelovanje z velikimi prodajalci na drobno, ki ponujajo veliko izdelkov, in/ali neobstoječih proizvodnih postopkov, kakovosti, vrst okrasja ali oblik. Te strani so navedle, da so težave največje na področju obrti in predmetov, namenjenih promociji (npr. lončenine), nekaterih izdelkov z blagovno znamko, ki se prodajajo pod licenco, proizvodnje nekaterih registriranih uporabnih modelov in posebnih dodatnih predmetov ali predmetov za gostinstvo (npr. porcelanskih predmetov z veliko prostornino). Nekateri so navedli, da je uvoz iz Kitajske njihova edina možnost. Vendar je preiskava pokazala, da večina proizvajalcev, ki so se javili, keramično namizno posodo in/ali kuhinjsko posodo v zelo različnem obsegu in različne kakovosti naroča pri več virih, tudi pri proizvajalcih Unije. Poleg tega proizvajalci Unije ponujajo velik razpon izdelkov in imajo proizvodne zmogljivosti za obsežnejšo prodajo na trgu Unije. |
| --- | --- |

(209)

Nekateri uvozniki so navedli, da pri proizvajalcih Unije ne morejo naročati zaradi višjih stroškov, premajhnih zmogljivosti za proizvodnjo obrtnih izdelkov, nezmožnosti ponudbe majhnih proizvodnih serij, neprilagodljivosti, preslabe organizacije za ustrezno sodelovanje z velikimi prodajalci na drobno, ki ponujajo veliko izdelkov, in/ali neobstoječih proizvodnih postopkov, kakovosti, vrst okrasja ali oblik. Te strani so navedle, da so težave največje na področju obrti in predmetov, namenjenih promociji (npr. lončenine), nekaterih izdelkov z blagovno znamko, ki se prodajajo pod licenco, proizvodnje nekaterih registriranih uporabnih modelov in posebnih dodatnih predmetov ali predmetov za gostinstvo (npr. porcelanskih predmetov z veliko prostornino). Nekateri so navedli, da je uvoz iz Kitajske njihova edina možnost. Vendar je preiskava pokazala, da večina proizvajalcev, ki so se javili, keramično namizno posodo in/ali kuhinjsko posodo v zelo različnem obsegu in različne kakovosti naroča pri več virih, tudi pri proizvajalcih Unije. Poleg tega proizvajalci Unije ponujajo velik razpon izdelkov in imajo proizvodne zmogljivosti za obsežnejšo prodajo na trgu Unije.

| (210) | Skratka, skleniti je mogoče, da bi lahko imela uvedba ukrepov negativen učinek na finančno stanje nekaterih uvoznikov. Vendar se v povprečju ne pričakuje, da bo ta negativni učinek pomembno finančno vplival na splošno stanje uvoznikov. Na splošno se pričakuje, da lahko uvozniki (delno) podprejo zvišanje cen in/ali (delno) prenesejo dajatve na stranke (tj. prodajalce na debelo, distributerje, prodajalce na drobno), zlasti ker dajatve vplivajo na pomemben vir na trgu. Preiskava je pokazala, da zadevni proizvod predstavlja zelo majhen delež celotnega poslovanja uvoznikov, ki so se javili in so hkrati prodajalci na drobno. Informacije, ki so jih predložile te strani, niso omogočale prave količinske opredelitve obsega, v katerem bi se lahko te strani prilagodile zvišanju nakupne cene zaradi predlagane stopnje dajatve, vendar, kakor je pojasnjeno v uvodnih izjavah (202) in (203), do zdaj zbrane informacije ne kažejo, da tega ne bi mogle storiti. |
| --- | --- |

(210)

Skratka, skleniti je mogoče, da bi lahko imela uvedba ukrepov negativen učinek na finančno stanje nekaterih uvoznikov. Vendar se v povprečju ne pričakuje, da bo ta negativni učinek pomembno finančno vplival na splošno stanje uvoznikov. Na splošno se pričakuje, da lahko uvozniki (delno) podprejo zvišanje cen in/ali (delno) prenesejo dajatve na stranke (tj. prodajalce na debelo, distributerje, prodajalce na drobno), zlasti ker dajatve vplivajo na pomemben vir na trgu. Preiskava je pokazala, da zadevni proizvod predstavlja zelo majhen delež celotnega poslovanja uvoznikov, ki so se javili in so hkrati prodajalci na drobno. Informacije, ki so jih predložile te strani, niso omogočale prave količinske opredelitve obsega, v katerem bi se lahko te strani prilagodile zvišanju nakupne cene zaradi predlagane stopnje dajatve, vendar, kakor je pojasnjeno v uvodnih izjavah (202) in (203), do zdaj zbrane informacije ne kažejo, da tega ne bi mogle storiti.

| (211) | Zato se začasno sklene, da uvedba predlaganih ravni ukrepov bistveno ne vpliva negativno na stanje nepovezanih uvoznikov zadevnega proizvoda. |
| --- | --- |

(211)

Zato se začasno sklene, da uvedba predlaganih ravni ukrepov bistveno ne vpliva negativno na stanje nepovezanih uvoznikov zadevnega proizvoda.

4.   Interes drugih gospodarskih sektorjev

| (212) | Več uvoznikov je trdilo, da bi uvedba kakršnih koli ukrepov verjetno negativno vplivala na poslovne partnerje uvoznikov, od podjetij za končno obdelavo in okraševanje do prodajalcev na debelo, distributerjev ali prodajalcev na drobno. V zvezi s tem so navedli, da bi bilo lahko zaradi uvedbe ukrepov v njihovih „satelitskih podjetjih“, na primer na področju oblikovanja ali logistike, izgubljenih več delovnih mest, kot bi se jih ohranilo/ustvarilo v industriji Unije. Nekateri uvozniki so trdili tudi, da bi pomanjkanje izdelkov neposredno vplivalo tudi na sektor darilnih predmetov, oglaševalsko industrijo, hotelirstvo in gostinstvo, gostinske storitve za skupine in poslovne potrošnike. To bi v kratkem obdobju povzročilo povečanje cenovne konkurence na ravni velikih diskontnih prodajaln. Negativno bi vplivalo tudi na institucije, ki imajo običajno težave s proračunom, na primer negovalne ustanove. Poleg tega so nekatere strani navedle, da bi zaradi protidampinških ukrepov prišlo do pomanjkanja surovin za umetniško in ustvarjalno delo, kot ga opravljajo umetniki, ki slikajo na porcelan, ali obrtne delavnice. |
| --- | --- |

(212)

Več uvoznikov je trdilo, da bi uvedba kakršnih koli ukrepov verjetno negativno vplivala na poslovne partnerje uvoznikov, od podjetij za končno obdelavo in okraševanje do prodajalcev na debelo, distributerjev ali prodajalcev na drobno. V zvezi s tem so navedli, da bi bilo lahko zaradi uvedbe ukrepov v njihovih „satelitskih podjetjih“, na primer na področju oblikovanja ali logistike, izgubljenih več delovnih mest, kot bi se jih ohranilo/ustvarilo v industriji Unije. Nekateri uvozniki so trdili tudi, da bi pomanjkanje izdelkov neposredno vplivalo tudi na sektor darilnih predmetov, oglaševalsko industrijo, hotelirstvo in gostinstvo, gostinske storitve za skupine in poslovne potrošnike. To bi v kratkem obdobju povzročilo povečanje cenovne konkurence na ravni velikih diskontnih prodajaln. Negativno bi vplivalo tudi na institucije, ki imajo običajno težave s proračunom, na primer negovalne ustanove. Poleg tega so nekatere strani navedle, da bi zaradi protidampinških ukrepov prišlo do pomanjkanja surovin za umetniško in ustvarjalno delo, kot ga opravljajo umetniki, ki slikajo na porcelan, ali obrtne delavnice.

| (213) | Ugotovljeno je bilo, da so vse te trditve neutemeljene. Na eni strani se zdi, da ti uvozniki v svojih izjavah temu nasprotujejo, ker v pripombah predlagajo, da bi keramične predmete nadomestili z nekeramičnimi (na primer s tekstilom za darila), pri čemer bi se v vsakem primeru obrnili na svoje zgoraj navedene običajne poslovne partnerje. Poleg tega je mogoče pričakovati, da bodo imela „satelitska podjetja“ korist od uvedbe ukrepov. Na drugi strani pri preiskavi ni bilo mogoče skleniti, da bi prišlo do pomanjkanja izdelkov, če bi uvoz s Kitajske konkuriral po nedampiških cenah. Ukrepi so načrtovani tako, da se v skladu s pričakovanji vzpostavijo enaki konkurenčni pogoji za vse dobavitelje keramične namizne in kuhinjske posode, ne da bi se neupravičeno omejeval uvoz iz zadevne države. Predlagano povečanje cenovne konkurence bi se lahko obravnavalo tudi kot pozitivno, na primer za institucije, ki imajo običajno težave s proračunom, kot so negovalne ustanove. |
| --- | --- |

(213)

Ugotovljeno je bilo, da so vse te trditve neutemeljene. Na eni strani se zdi, da ti uvozniki v svojih izjavah temu nasprotujejo, ker v pripombah predlagajo, da bi keramične predmete nadomestili z nekeramičnimi (na primer s tekstilom za darila), pri čemer bi se v vsakem primeru obrnili na svoje zgoraj navedene običajne poslovne partnerje. Poleg tega je mogoče pričakovati, da bodo imela „satelitska podjetja“ korist od uvedbe ukrepov. Na drugi strani pri preiskavi ni bilo mogoče skleniti, da bi prišlo do pomanjkanja izdelkov, če bi uvoz s Kitajske konkuriral po nedampiških cenah. Ukrepi so načrtovani tako, da se v skladu s pričakovanji vzpostavijo enaki konkurenčni pogoji za vse dobavitelje keramične namizne in kuhinjske posode, ne da bi se neupravičeno omejeval uvoz iz zadevne države. Predlagano povečanje cenovne konkurence bi se lahko obravnavalo tudi kot pozitivno, na primer za institucije, ki imajo običajno težave s proračunom, kot so negovalne ustanove.

| (214) | Švedsko združenje meni, da bi ukrepi imeli negativen gospodarski učinek na sektorja prodaje na debelo in prodaje na drobno na Švedskem. Po ocenah tega združenja se bo zaposlenost zmanjšala za 2–3 % (za več pri mladih), uvoz pa za 20 %. Vendar se predlagani vpliv zdi pretiran. V zvezi s tem je treba poudariti, da noben uvoznik, ki je hkrati prodajalec na drobno in je predložil pripombe v okviru preiskave, ni navedel, da bi v primeru uvedbe protidampinških ukrepov v celoti izključil izdelek iz razpona izdelkov. Napovedi na področju delovnih mest v primeru uvedbe ukrepov, ki jih je navedel eden od uvoznikov, so v osnovi enake kot napovedi v primeru neuvedbe ukrepov. |
| --- | --- |

(214)

Švedsko združenje meni, da bi ukrepi imeli negativen gospodarski učinek na sektorja prodaje na debelo in prodaje na drobno na Švedskem. Po ocenah tega združenja se bo zaposlenost zmanjšala za 2–3 % (za več pri mladih), uvoz pa za 20 %. Vendar se predlagani vpliv zdi pretiran. V zvezi s tem je treba poudariti, da noben uvoznik, ki je hkrati prodajalec na drobno in je predložil pripombe v okviru preiskave, ni navedel, da bi v primeru uvedbe protidampinških ukrepov v celoti izključil izdelek iz razpona izdelkov. Napovedi na področju delovnih mest v primeru uvedbe ukrepov, ki jih je navedel eden od uvoznikov, so v osnovi enake kot napovedi v primeru neuvedbe ukrepov.

| (215) | CCCLA je izpostavila dansko študijo, v skladu s katero vsak euro, ki ga proizvajalci Unije pridobijo zaradi trgovinske zaščite, pomeni do 60-krat višji strošek za družbe uporabnice v Uniji. Vendar je ta izjava zelo splošna, ni neposredno povezana s to preiskavo, poleg tega pa ni nobenega dokaza, da bi preiskava dejansko imela tak vpliv. |
| --- | --- |

(215)

CCCLA je izpostavila dansko študijo, v skladu s katero vsak euro, ki ga proizvajalci Unije pridobijo zaradi trgovinske zaščite, pomeni do 60-krat višji strošek za družbe uporabnice v Uniji. Vendar je ta izjava zelo splošna, ni neposredno povezana s to preiskavo, poleg tega pa ni nobenega dokaza, da bi preiskava dejansko imela tak vpliv.

| (216) | Ponudnik posebnih promocijskih dejavnosti za večje trgovce na drobno po svetu je navedel, da zaradi promocij na področju prodaje na drobno, ki trajajo nekaj mesecev, za poslovanje potrebuje velike količine izdelkov v kratkem času. Ta stran, ki približno dve tretjini proizvodov pridobi iz Azije, predvsem s Kitajske, meni, da z uvedbo večje dajatve v prihodnosti ne bi več mogla prodajati izdelkov po promocijskih cenah. Priznati je treba, da lahko protidampinške dajatve negativno vplivajo na tovrstno poslovanje. Vendar dajatve niso namenjene izključitvi kitajskega blaga s trga. Poleg tega so proizvajalci Unije v zadnjih treh letih pokrili 33 % povpraševanja, ki je po mnenju te strani spremenljivo. |
| --- | --- |

(216)

Ponudnik posebnih promocijskih dejavnosti za večje trgovce na drobno po svetu je navedel, da zaradi promocij na področju prodaje na drobno, ki trajajo nekaj mesecev, za poslovanje potrebuje velike količine izdelkov v kratkem času. Ta stran, ki približno dve tretjini proizvodov pridobi iz Azije, predvsem s Kitajske, meni, da z uvedbo večje dajatve v prihodnosti ne bi več mogla prodajati izdelkov po promocijskih cenah. Priznati je treba, da lahko protidampinške dajatve negativno vplivajo na tovrstno poslovanje. Vendar dajatve niso namenjene izključitvi kitajskega blaga s trga. Poleg tega so proizvajalci Unije v zadnjih treh letih pokrili 33 % povpraševanja, ki je po mnenju te strani spremenljivo.

| (217) | V tej začasni fazi se zato sklene, da so koristi, ki bi se dosegle s preprečevanjem škode z uvedbo začasnih ukrepov na področju uvoza zadevnega izdelka med nadaljnjo preiskavo, večje od morebitnih negativnih učinkov na nekatere druge gospodarske sektorje. |
| --- | --- |

(217)

V tej začasni fazi se zato sklene, da so koristi, ki bi se dosegle s preprečevanjem škode z uvedbo začasnih ukrepov na področju uvoza zadevnega izdelka med nadaljnjo preiskavo, večje od morebitnih negativnih učinkov na nekatere druge gospodarske sektorje.

5.   Interes potrošnikov (gospodinjstev)

| (218) | Strani, ki neposredno zastopajo interese končnih kupcev, kot so zveze potrošnikov, niso predložile pripomb. |
| --- | --- |

(218)

Strani, ki neposredno zastopajo interese končnih kupcev, kot so zveze potrošnikov, niso predložile pripomb.

| (219) | Vendar se ob upoštevanju javno dostopnih podatkov iz uvodne izjave (202) začasno sklene, da se bo oskrbovalna veriga prilagodila ukrepom v zvezi s predlagano stopnjo dajatev, zato se potrošniške cene na ravni prodaje na drobno ne bodo zvišale. |
| --- | --- |

(219)

Vendar se ob upoštevanju javno dostopnih podatkov iz uvodne izjave (202) začasno sklene, da se bo oskrbovalna veriga prilagodila ukrepom v zvezi s predlagano stopnjo dajatev, zato se potrošniške cene na ravni prodaje na drobno ne bodo zvišale.

| (220) | CCCLA in več strani, ki zastopajo interese uvoznikov in prodajalcev na drobno, navajajo, da bo v primeru uvedbe protidampinških ukrepov največja škoda povzročena potrošnikom EU. Potrošniki z nizkimi dohodki, ki bi v Uniji predstavljali največji delež potrošnikov, se bodo v času nestabilnega gospodarstva EU soočili z manjšo izbiro in višjimi cenami brez dodane vrednosti. Za ceno tega izdelka naj bi veljala psihološka meja, ob preseganju katere potrošniki izdelka ne bi več kupovali. Nekatere vrste izdelkov bi izginile s trga ali bi jih nadomestili drugi materiali, na primer plastika, melamin, kovina ali les. Ti izdelki bi bili na splošno okolju manj prijazni. Navedeno je bilo tudi, da bo izbira omejena, ker bo zadevni uvoz, ki zadosti več kot 60 % povpraševanja, izključen iz trga Unije, hkrati pa se bodo cene zvišale zaradi pomanjkanja ponudbe. Podobno so nekatere strani trdile, da potrošniki nakupujejo v bližini doma, vendar pa proizvajalci Unije ne morejo ponujati nizkocenovnih izdelkov v trgovinah za lokalno oskrbo in tega niso pripravljeni storiti. Nemški proizvajalci lahko ponudijo večje standardne količine po nizki ceni, vendar to ne bo zadostilo potrebam trga Unije, ki zahteva raznolikost, prilagojeno spremembam na področju modnih smernic in trendov. V nekaterih pripombah je poudarjeno, da bodo ob ohranitvi kitajskega uvoza na trgu Unije uvožene količine precej manjše, cene pa precej višje, predvsem zaradi višjih plač na Kitajskem in dodatnih dajatev. Navedeno je bilo tudi, da nove generacije ne bodo razumele kulture, povezane s tem izdelkom, če cena izdelka ne bo sprejemljiva. |
| --- | --- |

(220)

CCCLA in več strani, ki zastopajo interese uvoznikov in prodajalcev na drobno, navajajo, da bo v primeru uvedbe protidampinških ukrepov največja škoda povzročena potrošnikom EU. Potrošniki z nizkimi dohodki, ki bi v Uniji predstavljali največji delež potrošnikov, se bodo v času nestabilnega gospodarstva EU soočili z manjšo izbiro in višjimi cenami brez dodane vrednosti. Za ceno tega izdelka naj bi veljala psihološka meja, ob preseganju katere potrošniki izdelka ne bi več kupovali. Nekatere vrste izdelkov bi izginile s trga ali bi jih nadomestili drugi materiali, na primer plastika, melamin, kovina ali les. Ti izdelki bi bili na splošno okolju manj prijazni. Navedeno je bilo tudi, da bo izbira omejena, ker bo zadevni uvoz, ki zadosti več kot 60 % povpraševanja, izključen iz trga Unije, hkrati pa se bodo cene zvišale zaradi pomanjkanja ponudbe. Podobno so nekatere strani trdile, da potrošniki nakupujejo v bližini doma, vendar pa proizvajalci Unije ne morejo ponujati nizkocenovnih izdelkov v trgovinah za lokalno oskrbo in tega niso pripravljeni storiti. Nemški proizvajalci lahko ponudijo večje standardne količine po nizki ceni, vendar to ne bo zadostilo potrebam trga Unije, ki zahteva raznolikost, prilagojeno spremembam na področju modnih smernic in trendov. V nekaterih pripombah je poudarjeno, da bodo ob ohranitvi kitajskega uvoza na trgu Unije uvožene količine precej manjše, cene pa precej višje, predvsem zaradi višjih plač na Kitajskem in dodatnih dajatev. Navedeno je bilo tudi, da nove generacije ne bodo razumele kulture, povezane s tem izdelkom, če cena izdelka ne bo sprejemljiva.

| (221) | Kar zadeva zahtevke v zvezi z bolj omejeno izbiro, se upošteva, da je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da industrija Unije ponuja zelo velik razpon izdelkov, namenjenih različnim tržnim segmentom in distribucijskim potem. Pričakuje se, da bo industrija Unije na podlagi ukrepov izkoristila vse svoje možnosti in s svojimi izdelki dodatno povečala ponudbo na trgu. Poleg tega noben uvoznik, ki je hkrati prodajalec na drobno in je predložil pripombe v okviru preiskave, ni navedel, da bi v primeru uvedbe protidampinških ukrepov morda razmislil o popolni izključitvi izdelka iz razpona izdelkov. |
| --- | --- |

(221)

Kar zadeva zahtevke v zvezi z bolj omejeno izbiro, se upošteva, da je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da industrija Unije ponuja zelo velik razpon izdelkov, namenjenih različnim tržnim segmentom in distribucijskim potem. Pričakuje se, da bo industrija Unije na podlagi ukrepov izkoristila vse svoje možnosti in s svojimi izdelki dodatno povečala ponudbo na trgu. Poleg tega noben uvoznik, ki je hkrati prodajalec na drobno in je predložil pripombe v okviru preiskave, ni navedel, da bi v primeru uvedbe protidampinških ukrepov morda razmislil o popolni izključitvi izdelka iz razpona izdelkov.

| (222) | Cilj preiskave na področju zahtevkov v zvezi z višjimi cenami je vzpostaviti enake konkurenčne pogoje in ne izključiti kitajsko blago s trga. Objektivno ni bi bilo mogoče določiti cenovnih omejitev za takšne izdelke, ob preseganju katerih potrošniki izdelkov ne bi več kupovali. Poleg tega se na splošno ne pričakuje, da bi lahko uvozniki zvišanje cen kratkoročno prenesli na potrošnike, ker so njihove cene pogosto najmanj za obdobje enega leta določene v ceniku. Pomembneje je, da uporabniki in potrošniki ob upoštevanju stopnje ukrepov ter velike razlike med uvozno ceno in ceno pri nadaljnji prodaji verjetno ne bodo plačevali znatno višjih cen, pri čemer se dajatev izračuna na podlagi uvozne cene CIF, maloprodajne cene pa so večkratnik uvozne cene. Zato bo dajatve najverjetneje pokrila oskrbovalna veriga od uvoznika do končnega potrošnika. Morebitna zvišanja cen bodo majhna in ne bodo vplivala na izbiro potrošnika. Ne pričakuje se, da bi nove generacije zaradi protidampinških ukrepov prenehale kupovati keramično namizno in kuhinjsko posodo. Upoštevati je treba tudi, da je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da lahko industrija Unije zagotovi konkurenčne cene. |
| --- | --- |

(222)

Cilj preiskave na področju zahtevkov v zvezi z višjimi cenami je vzpostaviti enake konkurenčne pogoje in ne izključiti kitajsko blago s trga. Objektivno ni bi bilo mogoče določiti cenovnih omejitev za takšne izdelke, ob preseganju katerih potrošniki izdelkov ne bi več kupovali. Poleg tega se na splošno ne pričakuje, da bi lahko uvozniki zvišanje cen kratkoročno prenesli na potrošnike, ker so njihove cene pogosto najmanj za obdobje enega leta določene v ceniku. Pomembneje je, da uporabniki in potrošniki ob upoštevanju stopnje ukrepov ter velike razlike med uvozno ceno in ceno pri nadaljnji prodaji verjetno ne bodo plačevali znatno višjih cen, pri čemer se dajatev izračuna na podlagi uvozne cene CIF, maloprodajne cene pa so večkratnik uvozne cene. Zato bo dajatve najverjetneje pokrila oskrbovalna veriga od uvoznika do končnega potrošnika. Morebitna zvišanja cen bodo majhna in ne bodo vplivala na izbiro potrošnika. Ne pričakuje se, da bi nove generacije zaradi protidampinških ukrepov prenehale kupovati keramično namizno in kuhinjsko posodo. Upoštevati je treba tudi, da je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da lahko industrija Unije zagotovi konkurenčne cene.

| (223) | Ni bilo mogoče skleniti, da bi ukrepi pomembno vplivali na materiale, ki se uporabljajo za kuhinjsko in namizno posodo. Vrsta materiala ni vedno najpomembnejši dejavnik pri izbiri na primer keramičnih darilnih izdelkov. Vendar je jasno, da materialov ni mogoče vedno zamenjati: zakonodaja Unije v zvezi z materiali, namenjenimi za stik z živili, na primer določa nekatere zahteve za takšne materiale. Poudariti je treba tudi, da dobro uveljavljen uvoznik, ki je tudi prodajalec na drobno, meni, da bodo ljudje pri jedi še naprej raje uporabljali keramične krožnike kot krožnike iz drugih materialov, pri čemer je v skladu s tem prilagodil svoje načrte za širitev. |
| --- | --- |

(223)

Ni bilo mogoče skleniti, da bi ukrepi pomembno vplivali na materiale, ki se uporabljajo za kuhinjsko in namizno posodo. Vrsta materiala ni vedno najpomembnejši dejavnik pri izbiri na primer keramičnih darilnih izdelkov. Vendar je jasno, da materialov ni mogoče vedno zamenjati: zakonodaja Unije v zvezi z materiali, namenjenimi za stik z živili, na primer določa nekatere zahteve za takšne materiale. Poudariti je treba tudi, da dobro uveljavljen uvoznik, ki je tudi prodajalec na drobno, meni, da bodo ljudje pri jedi še naprej raje uporabljali keramične krožnike kot krožnike iz drugih materialov, pri čemer je v skladu s tem prilagodil svoje načrte za širitev.

| (224) | Zahtevkov v zvezi s težavami pri oskrbi ni mogoče sprejeti, ker na eni strani vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev in pravičnih cen ne pomeni izključitve celotnega uvoza iz Kitajske. Nasprotno, pričakuje se, da bodo pravičnejše trgovinske razmere koristile vsem svetovnim akterjem. Na drugi strani je bilo ugotovljeno, da zmožnost industrije Unije, da trenutno lahko pokrije eno tretjino celotne potrošnje Unije, ne spremeni dejstva, da bi moral uvoz iz Kitajske vstopiti na trg Unije po nedampinških cenah. Uspešnost industrije Unije na področju izvoza in dejstvo, da ta industrija v obravnavanem obdobju ni uporabila vseh svojih zmogljivosti, kažeta, da bi lahko proizvajalci Unije dejansko povečali prodajo na trgu Unije, če bi bil dampinški uvoz izključen. Kitajska nenazadnje ni edini vir uvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(224)

Zahtevkov v zvezi s težavami pri oskrbi ni mogoče sprejeti, ker na eni strani vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev in pravičnih cen ne pomeni izključitve celotnega uvoza iz Kitajske. Nasprotno, pričakuje se, da bodo pravičnejše trgovinske razmere koristile vsem svetovnim akterjem. Na drugi strani je bilo ugotovljeno, da zmožnost industrije Unije, da trenutno lahko pokrije eno tretjino celotne potrošnje Unije, ne spremeni dejstva, da bi moral uvoz iz Kitajske vstopiti na trg Unije po nedampinških cenah. Uspešnost industrije Unije na področju izvoza in dejstvo, da ta industrija v obravnavanem obdobju ni uporabila vseh svojih zmogljivosti, kažeta, da bi lahko proizvajalci Unije dejansko povečali prodajo na trgu Unije, če bi bil dampinški uvoz izključen. Kitajska nenazadnje ni edini vir uvoza v Unijo.

| (225) | Danska študija, ki jo navaja CCCLA, in švedska raziskava, na katero se sklicuje švedsko združenje, sta pokazali, da protidampinški ukrepi na splošno v stroškovnem smislu pomembno vplivajo na potrošnike. Vendar so te izjave zelo splošne, niso neposredno povezane s to preiskavo, poleg tega pa ni nobenega dokaza, da bi preiskava dejansko imela tak vpliv. |
| --- | --- |

(225)

Danska študija, ki jo navaja CCCLA, in švedska raziskava, na katero se sklicuje švedsko združenje, sta pokazali, da protidampinški ukrepi na splošno v stroškovnem smislu pomembno vplivajo na potrošnike. Vendar so te izjave zelo splošne, niso neposredno povezane s to preiskavo, poleg tega pa ni nobenega dokaza, da bi preiskava dejansko imela tak vpliv.

| (226) | Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvedba ukrepov na splošno ne bi pomembno vplivala na potrošnike, kot so gospodinjstva. |
| --- | --- |

(226)

Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvedba ukrepov na splošno ne bi pomembno vplivala na potrošnike, kot so gospodinjstva.

6.   Sklep o interesu Unije

| (227) | Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Kitajske. |
| --- | --- |

(227)

Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Kitajske.

| (228) | Na ta sklep ne morejo vplivati pomisleki, ki ji je predložilo več strani, in sicer, da so protidampinške dajatve na splošno kompromis za njihova prizadevanja za prenos nekaterih vrednot Unije v neevropske države, na primer na področju izboljšanja socialnega standarda dobaviteljev, dela otrok ali programov za okolje in splošni razvoj. Ta vprašanja ne morejo ogroziti cilja vzpostavitve odprte in pravične trgovine prek zaščite proizvodnje Unije pred izkrivljanji mednarodne trgovine, na primer dampingom, z instrumenti trgovinske zaščite v skladu z zakonodajo EU in pravili STO. |
| --- | --- |

(228)

Na ta sklep ne morejo vplivati pomisleki, ki ji je predložilo več strani, in sicer, da so protidampinške dajatve na splošno kompromis za njihova prizadevanja za prenos nekaterih vrednot Unije v neevropske države, na primer na področju izboljšanja socialnega standarda dobaviteljev, dela otrok ali programov za okolje in splošni razvoj. Ta vprašanja ne morejo ogroziti cilja vzpostavitve odprte in pravične trgovine prek zaščite proizvodnje Unije pred izkrivljanji mednarodne trgovine, na primer dampingom, z instrumenti trgovinske zaščite v skladu z zakonodajo EU in pravili STO.

| (229) | Kljub navedenemu bo morda treba to uvodno oceno dodatno skrbno analizirati po predložitvi pripomb zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(229)

Kljub navedenemu bo morda treba to uvodno oceno dodatno skrbno analizirati po predložitvi pripomb zainteresiranih strani.

G.   ZAČASNI PROTIDAMPNŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (230) | Ob upoštevanju sklepov o dampingu, nastali škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(230)

Ob upoštevanju sklepov o dampingu, nastali škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

| (231) | Za določitev stopnje teh ukrepov so bile ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(231)

Za določitev stopnje teh ukrepov so bile ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (232) | Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko taka industrija v zadevnem sektorju razumno ustvarila pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza, s prodajo podobnega izdelka v Uniji. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (135), se lahko stopnja dobička, ki znaša 6 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki bi jo lahko industrija Unije dosegla brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(232)

Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko taka industrija v zadevnem sektorju razumno ustvarila pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza, s prodajo podobnega izdelka v Uniji. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (135), se lahko stopnja dobička, ki znaša 6 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki bi jo lahko industrija Unije dosegla brez dampinškega uvoza.

| (233) | Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena podobnega izdelka industrije Unije. Neškodljiva cena je bila dobljena tako, da je bil od cene franko tovarna odštet dejanski dobiček, tako izračunani prodajni ceni na pragu dobička industrije Unije pa je bila prišteta navedena 6-odstotna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(233)

Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena podobnega izdelka industrije Unije. Neškodljiva cena je bila dobljena tako, da je bil od cene franko tovarna odštet dejanski dobiček, tako izračunani prodajni ceni na pragu dobička industrije Unije pa je bila prišteta navedena 6-odstotna stopnja dobička.

| (234) | Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK, kakor je bila določena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije prodajala na trgu Unije v OP. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne skupne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(234)

Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK, kakor je bila določena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije prodajala na trgu Unije v OP. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne skupne uvozne vrednosti CIF.

2.   Začasni ukrepi

| (235) | Na podlagi navedenega se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške ukrepe za uvoz s poreklom iz LRK uvesti na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(235)

Na podlagi navedenega se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške ukrepe za uvoz s poreklom iz LRK uvesti na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (236) | Na podlagi navedenega so stopnje protidampinških dajatev v tem primeru določene na ravni stopenj dampinga. |
| --- | --- |

(236)

Na podlagi navedenega so stopnje protidampinških dajatev v tem primeru določene na ravni stopenj dampinga.

| (237) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo ugotovljeni položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz LRK, ki jih proizvedejo te družbe, torej poimensko navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s subjekti, ki so izrecno navedeni, ne morejo uporabiti teh stopenj, pri čemer zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“). |
| --- | --- |

(237)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo ugotovljeni položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz LRK, ki jih proizvedejo te družbe, torej poimensko navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s subjekti, ki so izrecno navedeni, ne morejo uporabiti teh stopenj, pri čemer zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“).

| (238) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se nemudoma naslovi na Komisijo (12) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje ali izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih ali prodajnih obratov. Po potrebi bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(238)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se nemudoma naslovi na Komisijo (12) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje ali izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih ali prodajnih obratov. Po potrebi bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve.

| (239) | Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve bi bilo treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(239)

Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve bi bilo treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.

| (240) | Ena stran je zahtevala, da se morebitni ukrepi sprejmejo v obliki najnižje cene. Zadevna stran je navedla, da bi dajatve ad valorem prizadele predvsem potrošnike, ki kupujejo visoko kakovostne in zelo težke uvožene izdelke. Vendar je bilo pri preiskavi ob upoštevanju razpona predmetov, ki spadajo v obseg izdelka, ugotovljeno, da ne bi bili primernejši ukrepi v nobeni drugi obliki. |
| --- | --- |

(240)

Ena stran je zahtevala, da se morebitni ukrepi sprejmejo v obliki najnižje cene. Zadevna stran je navedla, da bi dajatve ad valorem prizadele predvsem potrošnike, ki kupujejo visoko kakovostne in zelo težke uvožene izdelke. Vendar je bilo pri preiskavi ob upoštevanju razpona predmetov, ki spadajo v obseg izdelka, ugotovljeno, da ne bi bili primernejši ukrepi v nobeni drugi obliki.

| (241) | Na podlagi navedenega so ugotovljene stopnje dampinga in škode ter stopnje začasnih dajatev naslednje:








  Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Stopnja začasne dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd in Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % | 45,3 % | 26,8 % |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd in Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd | 31,2 % | 85,3 % | 31,2 % |
| CHL International Ltd in CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % | 109,3 % | 30 % |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd in Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % | 76 % | 17,6 % |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23 % | 44,8 % | 23 % |
| Vsi drugi sodelujoči proizvajalci izvozniki | 26,6 % | 76,1 % | 26,6 % |
| Vse druge družbe | 58,8 % | 109,3 % | 58,8 % |

(241)

Na podlagi navedenega so ugotovljene stopnje dampinga in škode ter stopnje začasnih dajatev naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Stopnja začasne dajatve

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd in Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

45,3 %

26,8 %

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd in Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd

31,2 %

85,3 %

31,2 %

CHL International Ltd in CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

109,3 %

30 %

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd in Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

76 %

17,6 %

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23 %

44,8 %

23 %

Vsi drugi sodelujoči proizvajalci izvozniki

26,6 %

76,1 %

26,6 %

Vse druge družbe

58,8 %

109,3 %

58,8 %

H.   KONČNA DOLOČBA

| (242) | Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku postopka, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe so začasne in se lahko v zvezi z dokončno dajatvijo spremenijo – |
| --- | --- |

(242)

Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku postopka, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe so začasne in se lahko v zvezi z dokončno dajatvijo spremenijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz keramične namizne in kuhinjske posode, razen keramičnih nožev, ki se trenutno uvršča pod oznake KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 in ex 6912 00 90 (oznake TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 in 6912009010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je:

| Družba | Dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
  Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
  Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
  Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % | B349 |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd | 31,2 % | B350 |
| CHL Porcelain Industries Ltd | 30 % | B351 |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
  Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
  Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
  Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
  Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % | B352 |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23 % | B353 |
| Družbe iz Priloge I | 26,6 % | B354 |
| Vse druge družbe | 58,8 % | B999 |

Družba

Dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;

Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;

Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;

Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

B349

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd

31,2 %

B350

CHL Porcelain Industries Ltd

30 %

B351

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;

Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;

Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;

Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd

Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

B352

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23 %

B353

Družbe iz Priloge I

26,6 %

B354

Vse druge družbe

58,8 %

B999

3.   Uporaba začasnih protidampinških stopenj dajatev, ki so določene za družbe iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja dajatev, ki velja za vse druge družbe.

4.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

1.   Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

2.   V skladu s členom 21(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. novembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 44, 16.2.2012, str. 22.

2

(3)  Glej tudi predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti; Bruselj, 8. junij 2012, COM(2012) 270 final, 2012/0145 (COD).

3

(4)  Sodba Sodišča z dne 2. februarja 2012 v zadevi C-249/10 P, Brosmann Footwear HK in drugi proti Svetu.

4

Brosmann Footwear HK in drugi proti Svetu

(5)  Sodba Splošnega sodišča z dne 18. septembra 2012 v zadevi T-156/11, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd proti Svetu, točka 167 (še ni objavljena) Sodba Splošnega sodišča z dne 10 oktobra 2012 v zadevi T-170/09; Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd proti Svetu, točka 53 (še ni objavljena).

5

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd proti Svetu

Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd proti Svetu

(6)  V javno dostopni tržni raziskavi CBI The tableware, kitchenware and other household articles market in the EU, november 2009, so navedeni številni trendi (demografski, socialni, kulturni, modni in tehnični), ki bodo zagotovili stalno močno prisotnost keramičnih izdelkov na trgu Unije za namizno in kuhinjsko posodo, ki naj bi se na splošno povečal. Razlogi, izpostavljeni v raziskavi, so večje povpraševanje po bolj vsakdanji namizni in kuhinjski posodi, tj. pripomočkih, ki so enostavni za uporabo, novih izdelkih ter novem oblikovanju za spreminjajočo se velikost gospodinjstev. V sedanji preiskavi je velik vzorčeni uvoznik, ki je tudi prodajalec na drobno, poročal, da v prihodnosti pričakuje zdravo potrošnjo, saj meni, da ljudje še vedno raje jedo iz keramičnih krožnikov, zato je predstavil ambiciozne načrte za širitev na tem področju.

6

The tableware, kitchenware and other household articles market in the EU

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 1472/2006, kot je bila objavljena v UL L 275, 6.10.2006, str. 36 (uvodna izjava 292).

7

(8)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011XC1129(02):SL:NOT.

8

(9)  Zadeva T-20/03 Kahla/Thüringen Porzellan proti Komisiji.

9

(10)  „Dumping case likely to harm ceramic makers“, China Daily, 17. februar 2012.

10

Dumping case likely to harm ceramic makers

(11)  Treba je opozoriti, da ta tržna raziskava zajema vrsto izdelkov, ki je obsežnejša od obsega izdelkov te preiskave, saj vključuje tudi plastično, leseno, stekleno in kovinsko posodo in pribor.

11

(12)  Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat H, 1049 Bruselj, Belgija.

12

---

PRILOGA I

Sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki, ki niso bili vključeni v vzorec (dodatna oznaka TARIC B354):

| 1. | Amaida Ceramic Product Co., Ltd. |
| --- | --- |

1.

Amaida Ceramic Product Co., Ltd.

| 2. | Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd. |
| --- | --- |

2.

Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd.

| 3. | Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

3.

Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd.

| 4. | Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd. |
| --- | --- |

4.

Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd.

| 5. | Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

5.

Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd.

| 6. | Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

6.

Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd.

| 7. | Beiliu Windview Industries Ltd. |
| --- | --- |

7.

Beiliu Windview Industries Ltd.

| 8. | Betterway International Co., Ltd. |
| --- | --- |

8.

Betterway International Co., Ltd.

| 9. | Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd. |
| --- | --- |

9.

Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd.

| 10. | Changsha Ellen-Design Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

10.

Changsha Ellen-Design Arts & Crafts Co., Ltd.

| 11. | Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd. |
| --- | --- |

11.

Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd.

| 12. | Chao Ao Huadayu Craftwork Factory |
| --- | --- |

12.

Chao Ao Huadayu Craftwork Factory

| 13. | Chao’an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

13.

Chao’an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd.

| 14. | Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

14.

Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 15. | Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory |
| --- | --- |

15.

Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory

| 16. | Chao’an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

16.

Chao’an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd.

| 17. | Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- |

17.

Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd,

| 18. | Chaozhou Baodyai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

18.

Chaozhou Baodyai Porcelain Co., Ltd.

| 19. | Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

19.

Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd.

| 20. | Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

20.

Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 21. | Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

21.

Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd.

| 22. | Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

22.

Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd.

| 23. | Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp. |
| --- | --- |

23.

Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp.

| 24. | Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

24.

Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd.

| 25. | Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty. |
| --- | --- |

25.

Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty.

| 26. | Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

26.

Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd.

| 27. | Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

27.

Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd.

| 28. | Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

28.

Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd.

| 29. | Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

29.

Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd.

| 30. | Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

30.

Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd.

| 31. | Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

31.

Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd.

| 32. | Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

32.

Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd.

| 33. | Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

33.

Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 34. | Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

34.

Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd.

| 35. | Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

35.

Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd.

| 36. | Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

36.

Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| 37. | Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

37.

Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd.

| 38. | Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty. |
| --- | --- |

38.

Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty.

| 39. | Chaozhou Fengxi Canhui Ceramics Manufactory |
| --- | --- |

39.

Chaozhou Fengxi Canhui Ceramics Manufactory

| 40. | Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2 |
| --- | --- |

40.

Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2

| 41. | Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty. |
| --- | --- |

41.

Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty.

| 42. | Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty. |
| --- | --- |

42.

Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty.

| 43. | Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory |
| --- | --- |

43.

Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory

| 44. | Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory |
| --- | --- |

44.

Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory

| 45. | Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

45.

Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd.

| 46. | Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

46.

Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| 47. | Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

47.

Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd.

| 48. | Chaozhou Grand Collection Tableware Co. Ltd. |
| --- | --- |

48.

Chaozhou Grand Collection Tableware Co. Ltd.

| 49. | Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

49.

Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| 50. | Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

50.

Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd.

| 51. | Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

51.

Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd.

| 52. | Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

52.

Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd.

| 53. | Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

53.

Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd.

| 54. | Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

54.

Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 55. | Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

55.

Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd.

| 56. | Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

56.

Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| 57. | Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

57.

Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd.

| 58. | Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

58.

Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd.

| 59. | Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

59.

Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| 60. | Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

60.

Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd.

| 61. | Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

61.

Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd.

| 62. | Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

62.

Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| 63. | Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

63.

Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd.

| 64. | Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

64.

Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd.

| 65. | Chaozhou Huazong Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

65.

Chaozhou Huazong Ceramics Industries Co., Ltd.

| 66. | Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

66.

Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| 67. | Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

67.

Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 68. | Chaozhou Jencymic Co., Ltd. |
| --- | --- |

68.

Chaozhou Jencymic Co., Ltd.

| 69. | Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

69.

Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd.

| 70. | Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

70.

Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 71. | Chaozhou JiaHui Ceramic Factory |
| --- | --- |

71.

Chaozhou JiaHui Ceramic Factory

| 72. | Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

72.

Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd.

| 73. | Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

73.

Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd.

| 74. | Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

74.

Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd.

| 75. | Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

75.

Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd.

| 76. | Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

76.

Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd.

| 77. | Chaozhou Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

77.

Chaozhou Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd.

| 78. | Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

78.

Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| 79. | Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

79.

Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd.

| 80. | Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

80.

Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd.

| 81. | Chaozhou King’s Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

81.

Chaozhou King’s Porcelain Industry Co., Ltd.

| 82. | Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd. |
| --- | --- |

82.

Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd.

| 83. | Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd. |
| --- | --- |

83.

Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd.

| 84. | Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

84.

Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd.

| 85. | Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

85.

Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd.

| 86. | Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

86.

Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd.

| 87. | ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

87.

ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd.

| 88. | Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

88.

Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd.

| 89. | Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

89.

Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd.

| 90. | Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd. |
| --- | --- |

90.

Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd.

| 91. | Chaozhou MBB Porcelain Factory |
| --- | --- |

91.

Chaozhou MBB Porcelain Factory

| 92. | Chaozhou Mingyu Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

92.

Chaozhou Mingyu Porcelain Industry Co., Ltd.

| 93. | Chaozhou New Power Ltd. |
| --- | --- |

93.

Chaozhou New Power Ltd.

| 94. | Chaozhou Ohga Porcelain Co.,Ltd. |
| --- | --- |

94.

Chaozhou Ohga Porcelain Co.,Ltd.

| 95. | Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

95.

Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd.

| 96. | Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

96.

Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| 97. | Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

97.

Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd.

| 98. | Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

98.

Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd.

| 99. | Chaozhou Raoping Xinfeng Yangda Porcelain Factory |
| --- | --- |

99.

Chaozhou Raoping Xinfeng Yangda Porcelain Factory

| 100. | Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

100.

Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd.

| 101. | Chaozhou Ronglibao Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

101.

Chaozhou Ronglibao Porcelain Co., Ltd.

| 102. | Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

102.

Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd.

| 103. | Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

103.

Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd.

| 104. | Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

104.

Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.

| 105. | Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

105.

Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 106. | Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

106.

Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd.

| 107. | Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

107.

Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd.

| 108. | Chaozhou Shunqiang Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

108.

Chaozhou Shunqiang Ceramics Making Co., Ltd.

| 109. | Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

109.

Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd.

| 110. | Chaozhou Songfa Ceramics Co.,Ltd. |
| --- | --- |

110.

Chaozhou Songfa Ceramics Co.,Ltd.

| 111. | Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

111.

Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd.

| 112. | Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

112.

Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd.

| 113. | Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

113.

Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd.

| 114. | Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

114.

Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd

| 115. | Chaozhou Totye Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

115.

Chaozhou Totye Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 116. | Chaozhou Trend Art & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

116.

Chaozhou Trend Art & Crafts Co., Ltd.

| 117. | Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

117.

Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd.

| 118. | Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

118.

Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd.

| 119. | Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

119.

Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd.

| 120. | Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

120.

Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 121. | Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

121.

Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd.

| 122. | Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

122.

Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| 123. | Chaozhou Xin Weicheng CP., Ltd. |
| --- | --- |

123.

Chaozhou Xin Weicheng CP., Ltd.

| 124. | Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

124.

Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd.

| 125. | Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory |
| --- | --- |

125.

Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory

| 126. | Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

126.

Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd.

| 127. | Chaozhou Xinhui Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

127.

Chaozhou Xinhui Porcelain Co., Ltd.

| 128. | Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

128.

Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd.

| 129. | Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

129.

Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd.

| 130. | Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

130.

Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd.

| 131. | Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

131.

Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| 132. | Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

132.

Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd.

| 133. | Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

133.

Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| 134. | Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

134.

Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd.

| 135. | Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

135.

Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| 136. | Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

136.

Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| 137. | Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

137.

Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd.

| 138. | Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd. |
| --- | --- |

138.

Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd.

| 139. | Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory |
| --- | --- |

139.

Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory

| 140. | Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

140.

Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd.

| 141. | Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

141.

Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd.

| 142. | Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

142.

Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd.

| 143. | Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

143.

Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd.

| 144. | Dapu Taoyuan Porcelain Factory |
| --- | --- |

144.

Dapu Taoyuan Porcelain Factory

| 145. | Dasheng Ceramics Co., Ltd. Dehua |
| --- | --- |

145.

Dasheng Ceramics Co., Ltd. Dehua

| 146. | De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

146.

De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd.

| 147. | Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

147.

Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd.

| 148. | Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

148.

Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd.

| 149. | Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

149.

Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd.

| 150. | Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

150.

Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd.

| 151. | Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

151.

Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd.

| 152. | Dongguan Kenney Ceramic Ltd. |
| --- | --- |

152.

Dongguan Kenney Ceramic Ltd.

| 153. | Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd. |
| --- | --- |

153.

Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd.

| 154. | Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

154.

Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd.

| 155. | Evershine Fine China Co., Ltd. |
| --- | --- |

155.

Evershine Fine China Co., Ltd.

| 156. | Excellent Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

156.

Excellent Porcelain Co., Ltd.

| 157. | Fair-Link Limited (Xiamen) |
| --- | --- |

157.

Fair-Link Limited (Xiamen)

| 158. | Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

158.

Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd.

| 159. | Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

159.

Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd.

| 160. | Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd. (Yuhang) |
| --- | --- |

160.

Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd. (Yuhang)

| 161. | Foshan Metart Company Limited |
| --- | --- |

161.

Foshan Metart Company Limited

| 162. | Fujian De Hua Jiashun Art&Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

162.

Fujian De Hua Jiashun Art&Crafts Co., Ltd.

| 163. | Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

163.

Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd.

| 164. | Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

164.

Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| 165. | Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

165.

Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd.

| 166. | Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

166.

Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd.

| 167. | Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

167.

Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd.

| 168. | Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

168.

Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd.

| 169. | Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

169.

Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd.

| 170. | Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

170.

Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd.

| 171. | Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd. |
| --- | --- |

171.

Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd.

| 172. | Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

172.

Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd.

| 173. | Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

173.

Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd.

| 174. | Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

174.

Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd.

| 175. | Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

175.

Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd.

| 176. | Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

176.

Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd.

| 177. | Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

177.

Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd.

| 178. | Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

178.

Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd.

| 179. | Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

179.

Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd.

| 180. | Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

180.

Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd.

| 181. | Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

181.

Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd.

| 182. | Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

182.

Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd.

| 183. | Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

183.

Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd.

| 184. | Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

184.

Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd.

| 185. | Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

185.

Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd.

| 186. | Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

186.

Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd.

| 187. | Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory |
| --- | --- |

187.

Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory

| 188. | Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

188.

Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd.

| 189. | Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

189.

Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd.

| 190. | Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

190.

Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd.

| 191. | Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

191.

Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd.

| 192. | Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

192.

Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd.

| 193. | Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

193.

Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd.

| 194. | Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

194.

Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd.

| 195. | Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

195.

Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd.

| 196. | Fujian Jiamei Group Corporation |
| --- | --- |

196.

Fujian Jiamei Group Corporation

| 197. | Fujian Profit Corp |
| --- | --- |

197.

Fujian Profit Corp

| 198. | Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

198.

Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd.

| 199. | Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation |
| --- | --- |

199.

Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation

| 200. | Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

200.

Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd.

| 201. | Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

201.

Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd.

| 202. | Fung Lin Wah Group |
| --- | --- |

202.

Fung Lin Wah Group

| 203. | Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

203.

Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd.

| 204. | Global Housewares Factory |
| --- | --- |

204.

Global Housewares Factory

| 205. | Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

205.

Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd.

| 206. | Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

206.

Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd.

| 207. | Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

207.

Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd.

| 208. | Guangdong Dongbao Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

208.

Guangdong Dongbao Group Co., Ltd.

| 209. | Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

209.

Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd.

| 210. | Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd. |
| --- | --- |

210.

Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd.

| 211. | Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

211.

Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd.

| 212. | Guangdong Sitong Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

212.

Guangdong Sitong Group Co., Ltd.

| 213. | Guangdong Songfa Ceramics Co.,Ltd. |
| --- | --- |

213.

Guangdong Songfa Ceramics Co.,Ltd.

| 214. | Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

214.

Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd.

| 215. | Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

215.

Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd.

| 216. | Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

216.

Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd.

| 217. | Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd. |
| --- | --- |

217.

Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd.

| 218. | Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc. |
| --- | --- |

218.

Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc.

| 219. | Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd. |
| --- | --- |

219.

Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd.

| 220. | Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co.,Ltd. |
| --- | --- |

220.

Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co.,Ltd.

| 221. | Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

221.

Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd.

| 222. | Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

222.

Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd.

| 223. | Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

223.

Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd

| 224. | Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

224.

Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd.

| 225. | Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd. |
| --- | --- |

225.

Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd.

| 226. | Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

226.

Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd.

| 227. | Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

227.

Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd.

| 228. | Guangzhou Xiongji Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

228.

Guangzhou Xiongji Imp. & Exp. Co., Ltd.

| 229. | Haofa Ceramics Co., Ltd. of Dehua Fujian |
| --- | --- |

229.

Haofa Ceramics Co., Ltd. of Dehua Fujian

| 230. | Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

230.

Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd.

| 231. | Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

231.

Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd.

| 232. | Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

232.

Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd.

| 233. | Hunan Eka Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

233.

Hunan Eka Ceramics Co., Ltd.

| 234. | Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

234.

Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd.

| 235. | Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

235.

Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| 236. | Hunan Greture Co., Ltd. |
| --- | --- |

236.

Hunan Greture Co., Ltd.

| 237. | Hunan Huawei China Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

237.

Hunan Huawei China Industry Co., Ltd

| 238. | Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd |
| --- | --- |

238.

Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd

| 239. | Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd. |
| --- | --- |

239.

Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd.

| 240. | Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

240.

Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd.

| 241. | Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd. |
| --- | --- |

241.

Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd.

| 242. | Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

242.

Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd.

| 243. | Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd |
| --- | --- |

243.

Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd

| 244. | Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

244.

Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd.

| 245. | Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co.,Ltd |
| --- | --- |

245.

Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co.,Ltd

| 246. | Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

246.

Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd.

| 247. | Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd. |
| --- | --- |

247.

Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd.

| 248. | Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

248.

Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd.

| 249. | Jiangxi Kangshu Porcelain Co.,Ltd. |
| --- | --- |

249.

Jiangxi Kangshu Porcelain Co.,Ltd.

| 250. | Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

250.

Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd.

| 251. | Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

251.

Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd.

| 252. | Jiyuan Jukang Xingxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

252.

Jiyuan Jukang Xingxing Ceramics Co., Ltd.

| 253. | Joyye Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

253.

Joyye Arts & Crafts Co., Ltd.

| 254. | Junior Star Ent’s Co., Ltd. |
| --- | --- |

254.

Junior Star Ent’s Co., Ltd.

| 255. | K&T Ceramics International Co., Ltd. |
| --- | --- |

255.

K&T Ceramics International Co., Ltd.

| 256. | Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd. |
| --- | --- |

256.

Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd.

| 257. | Karpery Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

257.

Karpery Industrial Co., Ltd.

| 258. | Kilncraft Ceramics Ltd. |
| --- | --- |

258.

Kilncraft Ceramics Ltd.

| 259. | Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

259.

Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd.

| 260. | Liling Esion Homeware Co., Ltd. |
| --- | --- |

260.

Liling Esion Homeware Co., Ltd.

| 261. | Liling Gaopeng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

261.

Liling Gaopeng Ceramic Industry Co., Ltd.

| 262. | Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

262.

Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| 263. | Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

263.

Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| 264. | Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

264.

Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| 265. | Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

265.

Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd.

| 266. | Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

266.

Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| 267. | Liling Minghui Ceramic Factory |
| --- | --- |

267.

Liling Minghui Ceramic Factory

| 268. | Liling Only Co., Ltd. |
| --- | --- |

268.

Liling Only Co., Ltd.

| 269. | Liling Quanhu Industries General Company |
| --- | --- |

269.

Liling Quanhu Industries General Company

| 270. | Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

270.

Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd.

| 271. | Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

271.

Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 272. | Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

272.

Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| 273. | Liling Shenghua Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

273.

Liling Shenghua Industrial Co., Ltd.

| 274. | Liling Swan Household Co., Ltd. |
| --- | --- |

274.

Liling Swan Household Co., Ltd.

| 275. | Liling Tengrui Industrial and Trading Co.,Ltd. |
| --- | --- |

275.

Liling Tengrui Industrial and Trading Co.,Ltd.

| 276. | Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

276.

Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd.

| 277. | Liling Yihong Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

277.

Liling Yihong Arts & Crafts Co., Ltd.

| 278. | Liling Yonghe Porcelain Factory |
| --- | --- |

278.

Liling Yonghe Porcelain Factory

| 279. | Liling Yucha Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

279.

Liling Yucha Ceramics Co., Ltd.

| 280. | Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

280.

Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd.

| 281. | Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

281.

Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd.

| 282. | Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

282.

Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd.

| 283. | Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

283.

Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd.

| 284. | Liveon Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

284.

Liveon Industrial Co., Ltd.

| 285. | Long Da Bone China Co., Ltd. |
| --- | --- |

285.

Long Da Bone China Co., Ltd.

| 286. | Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

286.

Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd.

| 287. | Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

287.

Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd.

| 288. | Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

288.

Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd.

| 289. | Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

289.

Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd.

| 290. | Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

290.

Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd.

| 291. | Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd. |
| --- | --- |

291.

Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd.

| 292. | Photo USA Electronic Graphic Inc. |
| --- | --- |

292.

Photo USA Electronic Graphic Inc.

| 293. | Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

293.

Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd.

| 294. | Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

294.

Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd.

| 295. | Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd. |
| --- | --- |

295.

Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd.

| 296. | Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

296.

Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd.

| 297. | Quanzhou Hongsheng Group Corporation |
| --- | --- |

297.

Quanzhou Hongsheng Group Corporation

| 298. | Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

298.

Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd.

| 299. | Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

299.

Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd.

| 300. | Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

300.

Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd.

| 301. | Raoping Bright Future Porcelain Factory (RBF) |
| --- | --- |

301.

Raoping Bright Future Porcelain Factory (RBF)

| 302. | Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory |
| --- | --- |

302.

Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory

| 303. | Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

303.

Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd.

| 304. | Raylon Enterprise Co., Ltd. |
| --- | --- |

304.

Raylon Enterprise Co., Ltd.

| 305. | Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd. |
| --- | --- |

305.

Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd.

| 306. | Shandong Futai Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

306.

Shandong Futai Ceramics Co., Ltd.

| 307. | Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

307.

Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd.

| 308. | Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

308.

Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd.

| 309. | Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

309.

Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd.

| 310. | Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp. |
| --- | --- |

310.

Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp.

| 311. | Shantou Jinyuan Huajing Economic Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

311.

Shantou Jinyuan Huajing Economic Trading Co., Ltd.

| 312. | Sheng Hua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

312.

Sheng Hua Ceramics Co., Ltd.

| 313. | Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

313.

Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd.

| 314. | Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd. (SBF) |
| --- | --- |

314.

Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd. (SBF)

| 315. | Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

315.

Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd.

| 316. | Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

316.

Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd.

| 317. | Shenzhen Evergrows Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

317.

Shenzhen Evergrows Trading Co., Ltd.

| 318. | Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

318.

Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd.

| 319. | Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

319.

Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd.

| 320. | Shenzhen Gottawa Industrial Ltd. |
| --- | --- |

320.

Shenzhen Gottawa Industrial Ltd.

| 321. | Shenzhen Hiker Housewares Ltd. |
| --- | --- |

321.

Shenzhen Hiker Housewares Ltd.

| 322. | Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

322.

Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd.

| 323. | Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

323.

Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd.

| 324. | Shenzhen Topchoice Industries Limited |
| --- | --- |

324.

Shenzhen Topchoice Industries Limited

| 325. | Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

325.

Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd.

| 326. | Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

326.

Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd.

| 327. | Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

327.

Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd.

| 328. | Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

328.

Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd.

| 329. | Shun Sheng Da Group Co., Ltd. Quanzhou Fujian |
| --- | --- |

329.

Shun Sheng Da Group Co., Ltd. Quanzhou Fujian

| 330. | Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd. |
| --- | --- |

330.

Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd.

| 331. | Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

331.

Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd.

| 332. | Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

332.

Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd.

| 333. | Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

333.

Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd.

| 334. | Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

334.

Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd.

| 335. | Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

335.

Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd.

| 336. | Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

336.

Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd.

| 337. | Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

337.

Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd.

| 338. | Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

338.

Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd.

| 339. | Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd. |
| --- | --- |

339.

Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd.

| 340. | Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

340.

Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd.

| 341. | Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

341.

Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd.

| 342. | Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

342.

Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd.

| 343. | Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

343.

Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd.

| 344. | Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

344.

Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd.

| 345. | Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

345.

Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd.

| 346. | Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd. |
| --- | --- |

346.

Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd.

| 347. | Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

347.

Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd.

| 348. | Tangshan Yida Industrial Corp. |
| --- | --- |

348.

Tangshan Yida Industrial Corp.

| 349. | Tao Yuan Porcelain Factory |
| --- | --- |

349.

Tao Yuan Porcelain Factory

| 350. | Teammann Co., Ltd. |
| --- | --- |

350.

Teammann Co., Ltd.

| 351. | The China & Hong Kong Resources Co., Ltd. |
| --- | --- |

351.

The China & Hong Kong Resources Co., Ltd.

| 352. | The Great Wall Group Holding Co., Ltd. |
| --- | --- |

352.

The Great Wall Group Holding Co., Ltd.

| 353. | Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd. (Tienshan) |
| --- | --- |

353.

Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd. (Tienshan)

| 354. | Topking Industry (China) Ltd. |
| --- | --- |

354.

Topking Industry (China) Ltd.

| 355. | Tschinawares Co., Ltd. |
| --- | --- |

355.

Tschinawares Co., Ltd.

| 356. | Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

356.

Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd.

| 357. | Weiye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

357.

Weiye Ceramics Co., Ltd.

| 358. | Winpat Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

358.

Winpat Industrial Co., Ltd.

| 359. | Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

359.

Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd.

| 360. | Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd. |
| --- | --- |

360.

Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd.

| 361. | Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

361.

Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| 362. | Xin Fu Yuan Co. Ltd. |
| --- | --- |

362.

Xin Fu Yuan Co. Ltd.

| 363. | Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd. |
| --- | --- |

363.

Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd.

| 364. | Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

364.

Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd.

| 365. | Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

365.

Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd.

| 366. | Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

366.

Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd.

| 367. | Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd. |
| --- | --- |

367.

Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd.

| 368. | Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd. |
| --- | --- |

368.

Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd.

| 369. | Yiyang Red Star Ceramics Ltd. |
| --- | --- |

369.

Yiyang Red Star Ceramics Ltd.

| 370. | Yong Feng Yuan Industry Co., Ltd. (Yong Feng Yuan Industry) |
| --- | --- |

370.

Yong Feng Yuan Industry Co., Ltd. (Yong Feng Yuan Industry)

| 371. | Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

371.

Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd.

| 372. | Youzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

372.

Youzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd.

| 373. | Yu Yuan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

373.

Yu Yuan Ceramics Co., Ltd.

| 374. | Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

374.

Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd.

| 375. | Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

375.

Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.

| 376. | Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd. (Xuanhua Yici) |
| --- | --- |

376.

Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd. (Xuanhua Yici)

| 377. | Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

377.

Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd.

| 378. | Zhuhai Luckyman Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

378.

Zhuhai Luckyman Electronic Co., Ltd.

| 379. | Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory |
| --- | --- |

379.

Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory

| 380. | Zibo CAC Chinaware Co., Ltd. |
| --- | --- |

380.

Zibo CAC Chinaware Co., Ltd.

| 381. | Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

381.

Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd.

| 382. | Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

382.

Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd.

| 383. | Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

383.

Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd.

| 384. | Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

384.

Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd.

| 385. | Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

385.

Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd.

| 386. | Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited |
| --- | --- |

386.

Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited

---

PRILOGA II

Izjava, ki jo podpiše uradnik subjekta, ki je izdal trgovinski račun, mora biti na veljavnem trgovinskem računu iz člena 1(3) v naslednji obliki:

| (1) | Ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun. |
| --- | --- |

(1)

Ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun.

| (2) | Naslednja izjava: „Podpisani potrjujem, da je (količina) keramične namizne in kuhinjske posode, prodane za izvoz v Evropsko unijo, ki jo zajema ta račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v/na (zadevna država). Izjavljam, da so informacije, navedene na tem računu, popolne in resnične.“ |
| --- | --- |

(2)

Naslednja izjava: „Podpisani potrjujem, da je (količina) keramične namizne in kuhinjske posode, prodane za izvoz v Evropsko unijo, ki jo zajema ta račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v/na (zadevna država). Izjavljam, da so informacije, navedene na tem računu, popolne in resnične.“

| (3) | Datum in podpis. |
| --- | --- |

(3)

Datum in podpis.

---

| 15.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 318/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 318/66

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1073/2012

z dne 14. novembra 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. novembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 46,0 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 45,6 |
| 0707 00 05 | AL | 46,1 |
| EG | 140,2 |
| MK | 42,0 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 89,7 |
| 0709 93 10 | MA | 106,9 |
| TR | 123,4 |
| ZZ | 115,2 |
| 0805 20 10 | ZA | 144,8 |
| ZZ | 144,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 41,4 |
| TR | 78,6 |
| ZA | 181,8 |
| ZZ | 100,6 |
| 0805 50 10 | AR | 57,4 |
| TR | 85,0 |
| ZA | 97,7 |
| ZZ | 80,0 |
| 0806 10 10 | BR | 271,8 |
| LB | 256,9 |
| PE | 260,4 |
| TR | 164,8 |
| US | 281,2 |
| ZZ | 247,0 |
| 0808 10 80 | CA | 157,0 |
| CL | 151,2 |
| CN | 83,7 |
| MK | 38,5 |
| NZ | 162,5 |
| US | 189,1 |
| ZA | 143,6 |
| ZZ | 132,2 |
| 0808 30 90 | CN | 55,5 |
| TR | 115,8 |
| ZZ | 85,7 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

40,0

MA

46,0

TR

50,7

ZZ

45,6

0707 00 05

AL

46,1

EG

140,2

MK

42,0

TR

130,3

ZZ

89,7

0709 93 10

MA

106,9

TR

123,4

ZZ

115,2

0805 20 10

ZA

144,8

ZZ

144,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

41,4

TR

78,6

ZA

181,8

ZZ

100,6

0805 50 10

AR

57,4

TR

85,0

ZA

97,7

ZZ

80,0

0806 10 10

BR

271,8

LB

256,9

PE

260,4

TR

164,8

US

281,2

ZZ

247,0

0808 10 80

CA

157,0

CL

151,2

CN

83,7

MK

38,5

NZ

162,5

US

189,1

ZA

143,6

ZZ

132,2

0808 30 90

CN

55,5

TR

115,8

ZZ

85,7

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 15.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 318/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 318/68

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 13. novembra 2012

o spremembi Odločbe 2008/185/ES glede vključitve Irske, Severne Irske in italijanske pokrajine Bolzano na seznam držav članic ali njihovih regij, prostih bolezni Aujeszkega

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 7976)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/701/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (1), ter zlasti člena 9(2) in člena 10(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 64/432/EGS določa pravila, ki se v Uniji uporabljajo za trgovino z govedom in prašiči. Člen 9 navedene direktive določa merila za odobritev obveznih nacionalnih programov nadzora za nekatere nalezljive bolezni, vključno z boleznijo Aujeszkega. Poleg tega člen 10 navedene direktive določa, da kadar država članica meni, da je njeno ozemlje ali del njenega ozemlja prost takih bolezni, vključno bolezni Aujeszkega, Komisiji predloži ustrezno dokazno dokumentacijo. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 64/432/EGS določa pravila, ki se v Uniji uporabljajo za trgovino z govedom in prašiči. Člen 9 navedene direktive določa merila za odobritev obveznih nacionalnih programov nadzora za nekatere nalezljive bolezni, vključno z boleznijo Aujeszkega. Poleg tega člen 10 navedene direktive določa, da kadar država članica meni, da je njeno ozemlje ali del njenega ozemlja prost takih bolezni, vključno bolezni Aujeszkega, Komisiji predloži ustrezno dokazno dokumentacijo.

| (2) | Odločba Komisije 2008/185/ES z dne 21. februarja 2008 o dodatnih jamstvih za trgovino s prašiči v Skupnosti glede bolezni Aujeszkega in o merilih za zagotavljanje podatkov o tej bolezni (2) določa dodatna jamstva za premike prašičev med državami članicami. Navedena jamstva so povezana z razvrstitvijo držav članic glede na njihov status v zvezi z boleznijo Aujeszkega. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2008/185/ES z dne 21. februarja 2008 o dodatnih jamstvih za trgovino s prašiči v Skupnosti glede bolezni Aujeszkega in o merilih za zagotavljanje podatkov o tej bolezni (2) določa dodatna jamstva za premike prašičev med državami članicami. Navedena jamstva so povezana z razvrstitvijo držav članic glede na njihov status v zvezi z boleznijo Aujeszkega.

| (3) | Priloga I k Odločbi 2008/185/ES navaja države članice ali njihove regije, proste bolezni Aujeszkega, v katerih je cepljenje prepovedano. Priloga II k navedeni odločbi navaja države članice ali njihove regije, v katerih se izvajajo odobreni nacionalni programi nadzora za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega. |
| --- | --- |

(3)

Priloga I k Odločbi 2008/185/ES navaja države članice ali njihove regije, proste bolezni Aujeszkega, v katerih je cepljenje prepovedano. Priloga II k navedeni odločbi navaja države članice ali njihove regije, v katerih se izvajajo odobreni nacionalni programi nadzora za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega.

| (4) | Irska, Severna Irska in italijanska pokrajina Bolzano so trenutno v Prilogi II k Odločbi 2008/185/ES navedene kot države članice ali njihove regije, v katerih se izvajajo odobreni nacionalni programi nadzora za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega. |
| --- | --- |

(4)

Irska, Severna Irska in italijanska pokrajina Bolzano so trenutno v Prilogi II k Odločbi 2008/185/ES navedene kot države članice ali njihove regije, v katerih se izvajajo odobreni nacionalni programi nadzora za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega.

| (5) | Irska, Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko in Italija v zvezi s pokrajino Bolzano so zdaj predložili dokazno dokumentacijo k zahtevku za razglasitev navedenih držav članic in pokrajine Bolzano prostih bolezni Aujeszkega. |
| --- | --- |

(5)

Irska, Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko in Italija v zvezi s pokrajino Bolzano so zdaj predložili dokazno dokumentacijo k zahtevku za razglasitev navedenih držav članic in pokrajine Bolzano prostih bolezni Aujeszkega.

| (6) | Po oceni dokazne dokumentacije, ki so jo predložili Irska, Združeno kraljestvo in Italija, je primerno, da Irska, Severna Irska in pokrajina Bolzano niso več navedene v Prilogi II k Odločbi 2008/185/ES, ampak so namesto tega navedene v Prilogi I k Odločbi. |
| --- | --- |

(6)

Po oceni dokazne dokumentacije, ki so jo predložili Irska, Združeno kraljestvo in Italija, je primerno, da Irska, Severna Irska in pokrajina Bolzano niso več navedene v Prilogi II k Odločbi 2008/185/ES, ampak so namesto tega navedene v Prilogi I k Odločbi.

| (7) | Odločbo 2008/185/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Odločbo 2008/185/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prilogi I in II k Odločbi 2008/185/ES se nadomestita z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 13. novembra 2012

Za Komisijo

Maroš ŠEFČOVIČ

Podpredsednik

---

(1)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64.

1

(2)  UL L 59, 4.3.2008, str. 19.

2

---

PRILOGA

PRILOGA I

Države članice ali njihove regije, proste bolezni Aujeszkega, v katerih je cepljenje prepovedano

| Oznaka ISO | Država članica | Regije |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgija | Vse regije |
| CZ | Češka | Vse regije |
| DK | Danska | Vse regije |
| DE | Nemčija | Vse regije |
| IE | Irska | Vse regije |
| FR | Francija | Departmaji Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines |
| IT | Italija | Pokrajina Bolzano |
| CY | Ciper | Vse regije |
| LU | Luksemburg | Vse regije |
| NL | Nizozemska | Vse regije |
| AT | Avstrija | Vse regije |
| SI | Slovenija | Vse regije |
| SK | Slovaška | Vse regije |
| FI | Finska | Vse regije |
| SE | Švedska | Vse regije |
| UK | Združeno kraljestvo | Vse regije |

Oznaka ISO

Država članica

Regije

BE

Belgija

Vse regije

CZ

Češka

Vse regije

DK

Danska

Vse regije

DE

Nemčija

Vse regije

IE

Irska

Vse regije

FR

Francija

Departmaji Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines

IT

Italija

Pokrajina Bolzano

CY

Ciper

Vse regije

LU

Luksemburg

Vse regije

NL

Nizozemska

Vse regije

AT

Avstrija

Vse regije

SI

Slovenija

Vse regije

SK

Slovaška

Vse regije

FI

Finska

Vse regije

SE

Švedska

Vse regije

UK

Združeno kraljestvo

Vse regije

PRILOGA II

Države članice ali njihove regije, v katerih se izvajajo odobreni nacionalni programi nadzora za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega

| Oznaka ISO | Država članica | Regije |
| --- | --- | --- |
| ES | Španija | Vse regije |
| HU | Madžarska | Vse regije |
| PL | Poljska | Vse regije |

Oznaka ISO

Država članica

Regije

ES

Španija

Vse regije

HU

Madžarska

Vse regije

PL

Poljska

Vse regije

---

| 15.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 318/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 318/71

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 13. novembra 2012

o spremembi Odločbe 2008/855/ES glede odpošiljanja nekaterih vrst mesa in mesnih izdelkov iz zadevnih držav članic z območji iz dela III Priloge k navedeni odločbi v druge države članice

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 7977)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/702/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), ter zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (3) določa nekatere nadzorne ukrepe v zvezi s klasično prašičjo kugo v državah članicah ali njihovih regijah, navedenih v Prilogi k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (3) določa nekatere nadzorne ukrepe v zvezi s klasično prašičjo kugo v državah članicah ali njihovih regijah, navedenih v Prilogi k navedeni odločbi.

| (2) | Člen 7(1) Odločbe 2008/855/ES določa, da zadevne države članice z območji, navedenimi v delu III Priloge k navedeni odločbi, preprečijo, da se sveže prašičje meso z gospodarstev na območjih iz navedenega dela navedene priloge ter mesni pripravki in mesni izdelki, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, odpošiljajo z navedenih območij v druge države članice. |
| --- | --- |

(2)

Člen 7(1) Odločbe 2008/855/ES določa, da zadevne države članice z območji, navedenimi v delu III Priloge k navedeni odločbi, preprečijo, da se sveže prašičje meso z gospodarstev na območjih iz navedenega dela navedene priloge ter mesni pripravki in mesni izdelki, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, odpošiljajo z navedenih območij v druge države članice.

| (3) | Člen 8a Odločbe 2008/855/ES določa, da zadevne države članice z območji, navedenimi v delu III Priloge k navedeni odločbi, pod nekaterimi pogoji lahko dovolijo odpošiljanje svežega prašičjega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali vsebujejo prašičje meso z gospodarstev, ki se nahajajo izven območij iz navedenega dela Priloge k navedeni odločbi, v druge države članice. |
| --- | --- |

(3)

Člen 8a Odločbe 2008/855/ES določa, da zadevne države članice z območji, navedenimi v delu III Priloge k navedeni odločbi, pod nekaterimi pogoji lahko dovolijo odpošiljanje svežega prašičjega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali vsebujejo prašičje meso z gospodarstev, ki se nahajajo izven območij iz navedenega dela Priloge k navedeni odločbi, v druge države članice.

| (4) | Člen 8c Odločbe 2008/855/ES določa, da z odstopanjem od člena 7(1) navedene odločbe zadevne države članice z območji, navedenimi v delu III Priloge k navedeni odločbi, pod nekaterimi pogoji lahko odobrijo odpošiljanje svežega prašičjega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, v druge države članice. |
| --- | --- |

(4)

Člen 8c Odločbe 2008/855/ES določa, da z odstopanjem od člena 7(1) navedene odločbe zadevne države članice z območji, navedenimi v delu III Priloge k navedeni odločbi, pod nekaterimi pogoji lahko odobrijo odpošiljanje svežega prašičjega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, v druge države članice.

| (5) | Člena 8a in 8c Odločbe 2008/855/ES določata dva sistema za usmerjanje svežega prašičjega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, ki izpolnjujejo nekatere pogoje, da se zagotovi, da ne pomenijo tveganja glede klasične prašičje kuge. Klavnice, razsekovalnice in obrati za predelavo mesa bi zato lahko delovali v okviru obeh sistemov hkrati brez povzročanja dodatne nevarnosti, pod pogojem da so izpolnjene nekatere dodatne zahteve v zvezi z objavljanjem seznamov gospodarstev in obratov. Določbi, ki urejata sistema, se zato lahko združita, gospodarstva, klavnice, razsekovalnice in obrati za predelavo mesa, ki izpolnjujejo zahteve, se lahko ustrezno odobrijo. |
| --- | --- |

(5)

Člena 8a in 8c Odločbe 2008/855/ES določata dva sistema za usmerjanje svežega prašičjega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, ki izpolnjujejo nekatere pogoje, da se zagotovi, da ne pomenijo tveganja glede klasične prašičje kuge. Klavnice, razsekovalnice in obrati za predelavo mesa bi zato lahko delovali v okviru obeh sistemov hkrati brez povzročanja dodatne nevarnosti, pod pogojem da so izpolnjene nekatere dodatne zahteve v zvezi z objavljanjem seznamov gospodarstev in obratov. Določbi, ki urejata sistema, se zato lahko združita, gospodarstva, klavnice, razsekovalnice in obrati za predelavo mesa, ki izpolnjujejo zahteve, se lahko ustrezno odobrijo.

| (6) | Da se zagotovita ustrezno spremljanje in preglednost delovanja sistema usmerjanja za sveže prašičje meso, nekatere mesne pripravke in mesne izdelke, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, je primerno, da države članice, ki uporabljajo sistem, vodijo posodobljen seznam gospodarstev, klavnic, razsekovalnic in obratov za predelavo mesa, odobrenih za sistem usmerjanja, in da se ta seznam pravočasno da na voljo Komisiji in drugim državam članicam. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovita ustrezno spremljanje in preglednost delovanja sistema usmerjanja za sveže prašičje meso, nekatere mesne pripravke in mesne izdelke, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, je primerno, da države članice, ki uporabljajo sistem, vodijo posodobljen seznam gospodarstev, klavnic, razsekovalnic in obratov za predelavo mesa, odobrenih za sistem usmerjanja, in da se ta seznam pravočasno da na voljo Komisiji in drugim državam članicam.

| (7) | Odločbo 2008/855/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Odločbo 2008/855/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2008/855/ES se spremeni:

| 1. | člen 8a se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 8a
  Odpošiljanje svežega prašičjega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz ali vsebujejo takšno meso, z območij držav članic iz dela III Priloge v druge države članice
  1.   Zadevne države članice z območji, navedenimi v delu III Priloge, lahko v druge države članice dovolijo odpošiljanje svežega prašičjega mesa, pridobljenega iz prašičev, ki so bili od rojstva na gospodarstvih zunaj območij, navedenih v delu III Priloge, ter mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, če se meso, mesni pripravki in mesni izdelki proizvajajo, skladiščijo in predelujejo v obratih, odobrenih v skladu z odstavkom 4.
  2.   Z odstopanjem od člena 7(1) lahko države članice z območji, navedenimi v delu III Priloge, dovolijo odpošiljanje svežega prašičjega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, v druge države članice, če:






  (a) | meso izvira iz prašičev, ki so bili na gospodarstvih znotraj območij, navedenih v delu III Priloge, in so bili odobreni v skladu z odstavkom 3; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 8a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8a

Odpošiljanje svežega prašičjega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz ali vsebujejo takšno meso, z območij držav članic iz dela III Priloge v druge države članice

1.   Zadevne države članice z območji, navedenimi v delu III Priloge, lahko v druge države članice dovolijo odpošiljanje svežega prašičjega mesa, pridobljenega iz prašičev, ki so bili od rojstva na gospodarstvih zunaj območij, navedenih v delu III Priloge, ter mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, če se meso, mesni pripravki in mesni izdelki proizvajajo, skladiščijo in predelujejo v obratih, odobrenih v skladu z odstavkom 4.

2.   Z odstopanjem od člena 7(1) lahko države članice z območji, navedenimi v delu III Priloge, dovolijo odpošiljanje svežega prašičjega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, v druge države članice, če:

(a)

meso izvira iz prašičev, ki so bili na gospodarstvih znotraj območij, navedenih v delu III Priloge, in so bili odobreni v skladu z odstavkom 3;

| (b) | so bili proizvedeni v klavnicah, razsekovalnicah in obratih za predelavo mesa, ki so odobreni v skladu z odstavkom 4. |
| --- | --- |

(b)

so bili proizvedeni v klavnicah, razsekovalnicah in obratih za predelavo mesa, ki so odobreni v skladu z odstavkom 4.

3.   Pristojni organ države članice odobri gospodarstva za namene odstavka 2(a) samo pod pogojem, da gre za gospodarstva:

| (a) | ki izvajajo načrt biološke varnosti, odobren s strani pristojnega organa; |
| --- | --- |

(a)

ki izvajajo načrt biološke varnosti, odobren s strani pristojnega organa;

| (b) | ki so sprejela le prašiče z gospodarstev:






  (i) | ki so odobrena v skladu s tem sklepom ali |
| --- | --- | --- |

(b)

ki so sprejela le prašiče z gospodarstev:

(i)

ki so odobrena v skladu s tem sklepom ali

| (ii) | ki se nahajajo na območjih, ki niso navedena v Prilogi in za katera ne veljajo omejitve za klasično prašičjo kugo v skladu z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije v obdobju šestih mesecev pred sprejetjem prašičev. Obdobje pred datumom odobritve gospodarstva v skladu s tem sklepom je vključeno v navedeno šestmesečno obdobje; |
| --- | --- |

(ii)

ki se nahajajo na območjih, ki niso navedena v Prilogi in za katera ne veljajo omejitve za klasično prašičjo kugo v skladu z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije v obdobju šestih mesecev pred sprejetjem prašičev. Obdobje pred datumom odobritve gospodarstva v skladu s tem sklepom je vključeno v navedeno šestmesečno obdobje;

| (c) | ki jih redno na največ tri mesece inšpekcijsko pregleduje pristojni organ; med takimi inšpekcijskimi pregledi mora pristojni organ vsaj:






  (i) | upoštevati smernice iz poglavja III Priloge k Odločbi 2002/106/ES; |
| --- | --- | --- |

(c)

ki jih redno na največ tri mesece inšpekcijsko pregleduje pristojni organ; med takimi inšpekcijskimi pregledi mora pristojni organ vsaj:

(i)

upoštevati smernice iz poglavja III Priloge k Odločbi 2002/106/ES;

| (ii) | opraviti klinično preiskavo v skladu s postopkoma preverjanja in vzorčenja, določenima v delu A poglavja IV Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES; |
| --- | --- |

(ii)

opraviti klinično preiskavo v skladu s postopkoma preverjanja in vzorčenja, določenima v delu A poglavja IV Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES;

| (iii) | preveriti učinkovito uporabo določb iz druge in od četrte do sedme alinee člena 15(2)(b) Direktive 2001/89/ES; |
| --- | --- |

(iii)

preveriti učinkovito uporabo določb iz druge in od četrte do sedme alinee člena 15(2)(b) Direktive 2001/89/ES;

| (iv) | v primeru neskladnosti z navedenimi pogoji takoj začasno umakniti ali ukiniti odobritev; |
| --- | --- |

(iv)

v primeru neskladnosti z navedenimi pogoji takoj začasno umakniti ali ukiniti odobritev;

| (d) | ki so redno predmet sistema laboratorijskega nadzora, pri čemer so se izvajali laboratorijski testi na živalih za klasično prašičjo kugo z negativnim rezultatom vzorcev, odvzetih v skladu s postopki vzorčenja iz načrta spremljanja klasične prašičje kuge, ki ga je pristojni organ izvajal vsaj šest mesecev pred premikom v klavnico; |
| --- | --- |

(d)

ki so redno predmet sistema laboratorijskega nadzora, pri čemer so se izvajali laboratorijski testi na živalih za klasično prašičjo kugo z negativnim rezultatom vzorcev, odvzetih v skladu s postopki vzorčenja iz načrta spremljanja klasične prašičje kuge, ki ga je pristojni organ izvajal vsaj šest mesecev pred premikom v klavnico;

| (e) | ki se nahajajo v središču območja s polmerom vsaj 3 km in kjer so se izvajali laboratorijski testi na živalih za klasično prašičjo kugo z negativnim rezultatom vzorcev, odvzetih v skladu s postopki vzorčenja iz načrta spremljanja klasične prašičje kuge, ki ga pristojni organ izvaja četrtletno; |
| --- | --- |

(e)

ki se nahajajo v središču območja s polmerom vsaj 3 km in kjer so se izvajali laboratorijski testi na živalih za klasično prašičjo kugo z negativnim rezultatom vzorcev, odvzetih v skladu s postopki vzorčenja iz načrta spremljanja klasične prašičje kuge, ki ga pristojni organ izvaja četrtletno;

| (f) | ki se nahajajo v okrožjih, v katerih:






  — | se izvaja program za nadzor in spremljanje klasične prašičje kuge, ki ga je Komisija odobrila, |
| --- | --- | --- |

(f)

ki se nahajajo v okrožjih, v katerih:

—

se izvaja program za nadzor in spremljanje klasične prašičje kuge, ki ga je Komisija odobrila,

| — | sta se pojavnost in razširjenost klasične prašičje kuge pri domačih in divjih prašičih znatno zmanjšali, |
| --- | --- |

—

sta se pojavnost in razširjenost klasične prašičje kuge pri domačih in divjih prašičih znatno zmanjšali,

| — | ni dokazov o kroženju virusa klasične prašičje kuge pri prašičih v zadnjih 12 mesecih. |
| --- | --- |

—

ni dokazov o kroženju virusa klasične prašičje kuge pri prašičih v zadnjih 12 mesecih.

4.   Pristojni organ države članice odobri samo klavnice, razsekovalnice in obrate za predelavo mesa za namene odstavka 1 in točke (b) odstavka 2, v katerih se proizvodnja, skladiščenje in predelava svežega mesa ter mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, ter so primerni za odpošiljanje v druge države članice, izvaja ločeno od proizvodnje, skladiščenja in predelave drugih izdelkov, ki so sestavljeni iz ali vsebujejo sveže meso in mesne pripravke, ter mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz ali vsebujejo meso, pridobljeno iz prašičev, ki izvirajo ali prihajajo z gospodarstev, ki se nahajajo na območjih, navedenih v delu III Priloge, razen tistih, ki so bili odobreni v skladu z odstavkom 3.

5.   Prašičje meso, mesni pripravki in mesni izdelki iz odstavkov 1 in 2 se označijo kot sledi:

| (a) | sveže prašičje meso se označi v skladu s poglavjem III oddelka I Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004; |
| --- | --- |

(a)

sveže prašičje meso se označi v skladu s poglavjem III oddelka I Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004;

| (b) | mesni pripravki in mesni proizvodi se označijo v skladu z oddelkom I Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004. |
| --- | --- |

(b)

mesni pripravki in mesni proizvodi se označijo v skladu z oddelkom I Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004.

6.   Države članice, ki uporabljajo določbe odstavka 1 ali odstopanja iz odstavka 2 hranijo posodobljen seznam gospodarstev, klavnic, razsekovalnic in obratov za predelavo mesa, odobrenih v skladu z odstavkoma 3 in 4. Navedeni seznam mora vsebovati vsaj ime, naslov, registrsko številko, vrsto obrata in datum odobritve. Navedeni seznam in kakršne koli dopolnitve se uradno sporočijo Komisiji in drugim državam članicam v 24 urah od odobritve prvega gospodarstva ali obrata ali kakršne koli poznejše spremembe.“

| 2. | Člen 8c se črta. |
| --- | --- |

2.

Člen 8c se črta.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 13. novembra 2012

Za Komisijo

Maroš ŠEFČOVIČ

Podpredsednik

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  UL L 302, 13.11.2008, str. 19.

3

---