# Az Európai Unió L 357/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.357.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 357 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. december 28. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.357.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 357

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. december 28.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1269/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. december 21.) az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a többek között Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 1270/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. december 21.) a 73/2009/EK tanácsi rendelettől a Portugália számára a 2012. évre nyújtott különleges támogatásról szóló határozat felülvizsgálatára vonatkozó határidő tekintetében való eltérésről, az 1120/2009/EK rendelettől az ilyen felülvizsgálatról szóló tájékoztatásra vonatkozó határidő és a további agrár-környezetvédelmi haszonnal járó konkrét mezőgazdasági tevékenységekre alkalmazandó feltételek tekintetében való eltérésről, valamint az 1122/2009/EK rendelettől a támogatási kérelemben szereplő információk tekintetében való eltérésről | 7 |
| | * | A Bizottság 1271/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. december 21.) az 1122/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseitől az egységes támogatási rendszer keretében a 2012-re vonatkozó támogatási kérelmek és támogatási jogosultságoknak a nemzeti tartalékból a 2012-es évben történő kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése iránti kérelmek lehetőségei, valamint az egységes kérelem tartalma tekintetében való eltérésről, az 1120/2009/EK rendelettől a támogatási jogosultságok 2012-ben való bejelentése tekintetében való eltérésről, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendelettől a jogosultsági feltételek kifizetés előtti ellenőrzése és a mezőgazdasági termelők számára a parcellák rendelkezésre állása kapcsán előírt határidő tekintetében való eltérésről | 10 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács 2012/835/KKBP határozata (2012. december 21.) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról szóló 2010/96/KKBP határozat meghosszabbításáról | 13 |
| | | 2012/836/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2012. július 25.) a Luxemburgi Nagyhercegség által a Dexia BIL értékesítésével kapcsolatosan végrehajtott SA.34440 (12/C) számú intézkedésről
  (az értesítés a C(2012) 5264. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 15 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1269/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. december 21.) az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a többek között Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság 1270/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. december 21.) a 73/2009/EK tanácsi rendelettől a Portugália számára a 2012. évre nyújtott különleges támogatásról szóló határozat felülvizsgálatára vonatkozó határidő tekintetében való eltérésről, az 1120/2009/EK rendelettől az ilyen felülvizsgálatról szóló tájékoztatásra vonatkozó határidő és a további agrár-környezetvédelmi haszonnal járó konkrét mezőgazdasági tevékenységekre alkalmazandó feltételek tekintetében való eltérésről, valamint az 1122/2009/EK rendelettől a támogatási kérelemben szereplő információk tekintetében való eltérésről

7

*

A Bizottság 1271/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. december 21.) az 1122/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseitől az egységes támogatási rendszer keretében a 2012-re vonatkozó támogatási kérelmek és támogatási jogosultságoknak a nemzeti tartalékból a 2012-es évben történő kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése iránti kérelmek lehetőségei, valamint az egységes kérelem tartalma tekintetében való eltérésről, az 1120/2009/EK rendelettől a támogatási jogosultságok 2012-ben való bejelentése tekintetében való eltérésről, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendelettől a jogosultsági feltételek kifizetés előtti ellenőrzése és a mezőgazdasági termelők számára a parcellák rendelkezésre állása kapcsán előírt határidő tekintetében való eltérésről

10

HATÁROZATOK

*

A Tanács 2012/835/KKBP határozata (2012. december 21.) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról szóló 2010/96/KKBP határozat meghosszabbításáról

13

2012/836/EU

*

A Bizottság határozata (2012. július 25.) a Luxemburgi Nagyhercegség által a Dexia BIL értékesítésével kapcsolatosan végrehajtott SA.34440 (12/C) számú intézkedésről
  (az értesítés a C(2012) 5264. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 5264. számú dokumentummal történt)

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 28.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 357/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 357/1

---

A TANÁCS 1269/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. december 21.)

az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a többek között Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A Tanács egy vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a 954/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból, Romániából, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára. Az intézkedés a külön megnevezett orosz exportáló gyártóktól származó behozatalokra kivetett 24,1 %-os dömpingellenes értékvámból állt, az összes többi orosz vállalattól származó behozatalokra kivetett maradványvám pedig 35,8 % volt. A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező OAO TMK-csoportra (a továbbiakban: a TMK-csoport vagy a kérelmező) – melynek tagjai az OAO Volzhsky Pipe Plant, az OAO Taganrog Metallurgical Works, az OAO Sinarsky Pipe Plant és az OAO Seversky Tube Works – kivetett végleges dömpingellenes vám 35,8 %, azaz a maradványvám volt. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács egy vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a 954/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból, Romániából, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára. Az intézkedés a külön megnevezett orosz exportáló gyártóktól származó behozatalokra kivetett 24,1 %-os dömpingellenes értékvámból állt, az összes többi orosz vállalattól származó behozatalokra kivetett maradványvám pedig 35,8 % volt. A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező OAO TMK-csoportra (a továbbiakban: a TMK-csoport vagy a kérelmező) – melynek tagjai az OAO Volzhsky Pipe Plant, az OAO Taganrog Metallurgical Works, az OAO Sinarsky Pipe Plant és az OAO Seversky Tube Works – kivetett végleges dömpingellenes vám 35,8 %, azaz a maradványvám volt.

| (2) | A TMK-csoport által az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint kérelmezett időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: a felülvizsgálat) megindítását követően a Tanács 812/2008/EK rendeletével (3) a TMK-csoport tekintetében 27,2 %-ra módosította az egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot. |
| --- | --- |

(2)

A TMK-csoport által az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint kérelmezett időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: a felülvizsgálat) megindítását követően a Tanács 812/2008/EK rendeletével (3) a TMK-csoport tekintetében 27,2 %-ra módosította az egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot.

| (3) | A Tanács a hatályvesztés felülvizsgálatát (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálat) követően az 585/2012/EU végrehajtási rendelettel (4) fenntartotta az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vas- vagy acélcsövek behozataláról szóló 954/2006/EK tanácsi rendelet által hozott intézkedéseket. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács a hatályvesztés felülvizsgálatát (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálat) követően az 585/2012/EU végrehajtási rendelettel (4) fenntartotta az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vas- vagy acélcsövek behozataláról szóló 954/2006/EK tanácsi rendelet által hozott intézkedéseket.

| (4) | A fentieknek megfelelően a jelenleg hatályban lévő intézkedések az 585/2012/EU végrehajtási rendelet által meghatározott intézkedések. A TMK-csoportra (melynek tagjai az OAO Volzhsky Pipe Plant, az OAO Taganrog Metallurgical Works, az OAO Sinarsky Pipe Plant és az OAO Seversky Tube Works) 27,2 %-os dömpingellenes vám vonatkozik. |
| --- | --- |

(4)

A fentieknek megfelelően a jelenleg hatályban lévő intézkedések az 585/2012/EU végrehajtási rendelet által meghatározott intézkedések. A TMK-csoportra (melynek tagjai az OAO Volzhsky Pipe Plant, az OAO Taganrog Metallurgical Works, az OAO Sinarsky Pipe Plant és az OAO Seversky Tube Works) 27,2 %-os dömpingellenes vám vonatkozik.

1.2.   Részleges időközi felülvizsgálat megindítása

| (5) | A Bizottság 2011. október 14-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (5) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján az Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban részleges időközi felülvizsgálatot indít. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2011. október 14-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (5) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján az Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban részleges időközi felülvizsgálatot indít.

| (6) | A felülvizsgálatot, amelynek hatálya kizárólag a dömping kivizsgálására korlátozódik, a TMK-csoport által benyújtott megalapozott kérelem nyomán indították. A kérelmező a kérelemben prima facie bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a kárt okozó dömping kivédéséhez a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedések fenntartására. |
| --- | --- |

(6)

A felülvizsgálatot, amelynek hatálya kizárólag a dömping kivizsgálására korlátozódik, a TMK-csoport által benyújtott megalapozott kérelem nyomán indították. A kérelmező a kérelemben prima facie bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a kárt okozó dömping kivédéséhez a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedések fenntartására.

1.3.   Az érintett felek

| (7) | A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek.

| (8) | A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, aki a megadott határidőn belül válaszolt. |
| --- | --- |

(8)

A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, aki a megadott határidőn belül válaszolt.

| (9) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping szintjének megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokra került sor a kérelmező és a vele kapcsolatban álló kereskedelmi vállalatok, a moszkvai ZAO TMK Trade House, a litkarinói TMK Warehouse Complex LLC, a kölni TMK Europe GmbH, a leccói TMK Italia s.r.l. és a genfi TMK Global S.A. telephelyein. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping szintjének megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokra került sor a kérelmező és a vele kapcsolatban álló kereskedelmi vállalatok, a moszkvai ZAO TMK Trade House, a litkarinói TMK Warehouse Complex LLC, a kölni TMK Europe GmbH, a leccói TMK Italia s.r.l. és a genfi TMK Global S.A. telephelyein.

1.4.   A felülvizsgálati időszak

| (10) | A dömping szintjére vonatkozó vizsgálat a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(10)

A dömping szintjére vonatkozó vizsgálat a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (11) | Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedéseket megállapító 585/2012/EU végrehajtási rendeletben meghatározott termékkel, azaz a jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, Oroszországból származó, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövekkel, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés (6) szerint nem haladja meg a 0,86-ot (a továbbiakban: az érintett termék). |
| --- | --- |

(11)

Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedéseket megállapító 585/2012/EU végrehajtási rendeletben meghatározott termékkel, azaz a jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, Oroszországból származó, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövekkel, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés (6) szerint nem haladja meg a 0,86-ot (a továbbiakban: az érintett termék).

2.2.   Hasonló termék

| (12) | Amint az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat is megállapította, a jelenlegi vizsgálat szintén megerősítette, hogy az Oroszországban gyártott és az Unióba exportált termék, az Oroszországban előállított és a belföldi piacán értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásaik is megegyeznek. Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(12)

Amint az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat is megállapította, a jelenlegi vizsgálat szintén megerősítette, hogy az Oroszországban gyártott és az Unióba exportált termék, az Oroszországban előállított és a belföldi piacán értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásaik is megegyeznek. Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

3.   DÖMPING

3.1.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

3.1.1.   Rendes érték

| (13) | A belföldi piacon való értékesítések a kapcsolatban álló vállalatokon, a ZAO TMK Trade House-on és a TMK Warehouse-on keresztül történtek, amelyek a varrat nélküli vas- és acélcsöveket oroszországi független vásárlóknak továbbértékesítették. |
| --- | --- |

(13)

A belföldi piacon való értékesítések a kapcsolatban álló vállalatokon, a ZAO TMK Trade House-on és a TMK Warehouse-on keresztül történtek, amelyek a varrat nélküli vas- és acélcsöveket oroszországi független vásárlóknak továbbértékesítették.

| (14) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először minden exportáló gyártó tekintetében megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldön, független fogyasztóknak való összértékesítése reprezentatív volt-e az Unióba exportra értékesített termékek összvolumenével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen értékesítések összvolumene eléri-e az általa uniós exportra értékesített érintett termék teljes volumenének legalább 5 %-át. A vizsgálat kimutatta, hogy a belföldi értékesítés minden exportáló gyártó esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(14)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először minden exportáló gyártó tekintetében megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldön, független fogyasztóknak való összértékesítése reprezentatív volt-e az Unióba exportra értékesített termékek összvolumenével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen értékesítések összvolumene eléri-e az általa uniós exportra értékesített érintett termék teljes volumenének legalább 5 %-át. A vizsgálat kimutatta, hogy a belföldi értékesítés minden exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.

| (15) | A Bizottság továbbá azt is vizsgálta, hogy az exportáló gyártók által a belföldi piacon értékesített hasonló termék egyes terméktípusai az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében eléggé reprezentatívnak tekinthetők-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült kellően reprezentatívnak, ha a kérelmező által az említett terméktípusnak a felülvizsgálati időszak alatt a belföldi piacon, független fogyasztóknak értékesített összvolumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus értékesítési összvolumenének legalább 5 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság továbbá azt is vizsgálta, hogy az exportáló gyártók által a belföldi piacon értékesített hasonló termék egyes terméktípusai az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében eléggé reprezentatívnak tekinthetők-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült kellően reprezentatívnak, ha a kérelmező által az említett terméktípusnak a felülvizsgálati időszak alatt a belföldi piacon, független fogyasztóknak értékesített összvolumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus értékesítési összvolumenének legalább 5 %-át tette ki.

| (16) | Az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság ezt követően azt is vizsgálta, hogy a reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát. |
| --- | --- |

(16)

Az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság ezt követően azt is vizsgálta, hogy a reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.

| (17) | Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus értékesítési összvolumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e. |
| --- | --- |

(17)

Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus értékesítési összvolumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.

| (18) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus értékesítési összvolumenének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus felülvizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(18)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus értékesítési összvolumenének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus felülvizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

| (19) | A nem reprezentatív terméktípusok rendes értékét (azaz azokét, amelyek belföldi értékesítése nem érte el az Európai Unióba irányuló exportértékesítés 5 %-át, vagy amelyeket a belföldi piacon egyáltalán nem értékesítettek) a terméktípusonkénti gyártási költség és az eladási, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség összege alapján számították ki. Létező belföldi értékesítés esetén az érintett terméktípusokra a belföldi piacon rendes kereskedelmi forgalomban kötött összes ügylet terméktípusonkénti nyereségét vették figyelembe. Belföldi értékesítés hiányában egy átlagos nyereséget alkalmaztak. |
| --- | --- |

(19)

A nem reprezentatív terméktípusok rendes értékét (azaz azokét, amelyek belföldi értékesítése nem érte el az Európai Unióba irányuló exportértékesítés 5 %-át, vagy amelyeket a belföldi piacon egyáltalán nem értékesítettek) a terméktípusonkénti gyártási költség és az eladási, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség összege alapján számították ki. Létező belföldi értékesítés esetén az érintett terméktípusokra a belföldi piacon rendes kereskedelmi forgalomban kötött összes ügylet terméktípusonkénti nyereségét vették figyelembe. Belföldi értékesítés hiányában egy átlagos nyereséget alkalmaztak.

| (20) | Az előállítási költségek és különösen az energiaköltségek tekintetében – a gázra korlátozódóan – megvizsgálták, hogy az exportáló gyártók által fizetett gázárakban megfelelően megjelennek-e a gáz előállításával és elosztásával kapcsolatos költségek. |
| --- | --- |

(20)

Az előállítási költségek és különösen az energiaköltségek tekintetében – a gázra korlátozódóan – megvizsgálták, hogy az exportáló gyártók által fizetett gázárakban megfelelően megjelennek-e a gáz előállításával és elosztásával kapcsolatos költségek.

| (21) | Megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártók által fizetett belföldi gázár az Oroszországból származó földgáz exportárának körülbelül egyharmada volt. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy az oroszországi belföldi gázárak szabályozott árak, így a földgáz nem szabályozott piacain fizetett áraknál jóval alacsonyabbak. Mivel az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték megfelelően a gázköltségeket, az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint ki kellett igazítani őket. Az oroszországi belső piachoz kapcsolódó, megfelelően reprezentatív, torzítatlan gázárak hiányában a Bizottság helyénvalónak találta a kiigazításnak az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint a más reprezentatív piacokról szerzett információk alapján történő elvégzését. A kiigazított ár az orosz gáznak a német-cseh határnál (Waidhaus) exportra értékesített átlagárán alapult, helyi elosztási költségekkel kiigazítva. Mivel Waidhaus az Európai Unióba – amely az orosz gáz legfőbb piaca, és árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló orosz gázértékesítés fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető. |
| --- | --- |

(21)

Megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártók által fizetett belföldi gázár az Oroszországból származó földgáz exportárának körülbelül egyharmada volt. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy az oroszországi belföldi gázárak szabályozott árak, így a földgáz nem szabályozott piacain fizetett áraknál jóval alacsonyabbak. Mivel az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték megfelelően a gázköltségeket, az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint ki kellett igazítani őket. Az oroszországi belső piachoz kapcsolódó, megfelelően reprezentatív, torzítatlan gázárak hiányában a Bizottság helyénvalónak találta a kiigazításnak az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint a más reprezentatív piacokról szerzett információk alapján történő elvégzését. A kiigazított ár az orosz gáznak a német-cseh határnál (Waidhaus) exportra értékesített átlagárán alapult, helyi elosztási költségekkel kiigazítva. Mivel Waidhaus az Európai Unióba – amely az orosz gáz legfőbb piaca, és árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló orosz gázértékesítés fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető.

| (22) | A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport azt állította, hogy a gázár-kiigazítás ellentétes volt az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével és a WTO AD-megállapodás 2.2.1.1. pontjával. Ahogyan azt a (21) preambulumbekezdés is említi, megállapítást nyert, hogy a TMK-csoport által fizetett belföldi gázár az oroszországi földgáz exportárának körülbelül egyharmada volt. Mivel az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték ésszerűen – az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint – a gázköltségeket, azokat ennek megfelelően ki kellett igazítani. A Bizottság a TMK-csoport állítását megalapozatlannak találta, és bizonyítékok hiányában elvetette. |
| --- | --- |

(22)

A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport azt állította, hogy a gázár-kiigazítás ellentétes volt az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével és a WTO AD-megállapodás 2.2.1.1. pontjával. Ahogyan azt a (21) preambulumbekezdés is említi, megállapítást nyert, hogy a TMK-csoport által fizetett belföldi gázár az oroszországi földgáz exportárának körülbelül egyharmada volt. Mivel az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték ésszerűen – az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint – a gázköltségeket, azokat ennek megfelelően ki kellett igazítani. A Bizottság a TMK-csoport állítását megalapozatlannak találta, és bizonyítékok hiányában elvetette.

3.1.2.   Exportár

| (23) | Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék egyes exportmennyiségeit a TMK-csoport nem jelentette be, mivel úgy tekintette, hogy a szóban forgó varrat nélküli vas- és acélcsövek nem tartoznak a vizsgálat hatálya alá. A Bizottság szolgálatainak a helyszíni vizsgálatok során mutattak olyan mintákat, amelyeken az érintett termék kategóriájába állítólag nem tartozó, feldolgozás előtti és utáni termék keresztmetszete volt látható; ez azonban nem tekinthető meggyőző bizonyítéknak. |
| --- | --- |

(23)

Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék egyes exportmennyiségeit a TMK-csoport nem jelentette be, mivel úgy tekintette, hogy a szóban forgó varrat nélküli vas- és acélcsövek nem tartoznak a vizsgálat hatálya alá. A Bizottság szolgálatainak a helyszíni vizsgálatok során mutattak olyan mintákat, amelyeken az érintett termék kategóriájába állítólag nem tartozó, feldolgozás előtti és utáni termék keresztmetszete volt látható; ez azonban nem tekinthető meggyőző bizonyítéknak.

| (24) | A kérdés megvizsgálása után megállapítást nyert, hogy ezek a varrat nélküli vas- és acélcsövek az érintett termék kategóriájába tartoznak. A kapcsolódó exportműveleteket a dömping kiszámítása során ezért figyelembe vették. |
| --- | --- |

(24)

A kérdés megvizsgálása után megállapítást nyert, hogy ezek a varrat nélküli vas- és acélcsövek az érintett termék kategóriájába tartoznak. A kapcsolódó exportműveleteket a dömping kiszámítása során ezért figyelembe vették.

| (25) | 2012. november 9-én a meghallgató tisztviselő által tartott meghallgatáson a TMK-csoport úgy nyilatkozott, hogy elsősorban a nyilvánosságra hozatali dokumentumban felvetett osztályozási problémával kíván foglalkozni, amely szerinte körülbelül 13–14 %-kal növelte meg dömpingkülönbözetét. A TMK-csoport meglepetését fejezte ki azzal a ténnyel kapcsolatban, hogy ezeket a termékeket a vizsgálat hatálya alá tartozónak tekintették, és ismételten állította, hogy ezeket az exportált mennyiségeket azért nem jelentette be, mert e termékek „nyersdarabok” (más néven „üreges termékek”), nem pedig csövek, így véleményük szerint nem tartoznak az érintett termék kategóriájába. Azt is állították, hogy a Bizottság szolgálatai az ellenőrző látogatás során valójában igen röviden foglalkoztak ezzel a kérdéssel. E tekintetben megjegyzendő, hogy 2012. augusztus 31-i beadványában maga a TMK-csoport állította a következőt: „a vizsgálat során alaposan tanulmányozták a kérdést, hogy a 7304 59 10 KN-kód alá eső »üreges« termékeket a vizsgálat hatálya alá tartozónak kell-e tekinteni”. Valójában mind az Európai Acélcsőipari Szövetségnek (European Steel Tube Association, a továbbiakban: ESTA), mind a TMK-csoportnak több alkalommal is széleskörű lehetősége nyílt arra, hogy hozzászóljon ehhez a kérdéshez. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy a Bizottság szolgálatai – annak érdekében, hogy minden releváns információt összegyűjtsenek – felkérték a TMK-val kapcsolatban álló importőröket, hogy töltsék ki a kérdőív mellékletét, és a kapott információkat helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizték. Az állítás, miszerint a Bizottság szolgálatai az ellenőrző látogatás során csak igen „röviden” foglalkoztak a kérdéssel, és hogy e termékeket az érintett termék kategóriájába sorolták, téves volt, ezért a Bizottság visszautasította. |
| --- | --- |

(25)

2012. november 9-én a meghallgató tisztviselő által tartott meghallgatáson a TMK-csoport úgy nyilatkozott, hogy elsősorban a nyilvánosságra hozatali dokumentumban felvetett osztályozási problémával kíván foglalkozni, amely szerinte körülbelül 13–14 %-kal növelte meg dömpingkülönbözetét. A TMK-csoport meglepetését fejezte ki azzal a ténnyel kapcsolatban, hogy ezeket a termékeket a vizsgálat hatálya alá tartozónak tekintették, és ismételten állította, hogy ezeket az exportált mennyiségeket azért nem jelentette be, mert e termékek „nyersdarabok” (más néven „üreges termékek”), nem pedig csövek, így véleményük szerint nem tartoznak az érintett termék kategóriájába. Azt is állították, hogy a Bizottság szolgálatai az ellenőrző látogatás során valójában igen röviden foglalkoztak ezzel a kérdéssel. E tekintetben megjegyzendő, hogy 2012. augusztus 31-i beadványában maga a TMK-csoport állította a következőt: „a vizsgálat során alaposan tanulmányozták a kérdést, hogy a 7304 59 10 KN-kód alá eső »üreges« termékeket a vizsgálat hatálya alá tartozónak kell-e tekinteni”. Valójában mind az Európai Acélcsőipari Szövetségnek (European Steel Tube Association, a továbbiakban: ESTA), mind a TMK-csoportnak több alkalommal is széleskörű lehetősége nyílt arra, hogy hozzászóljon ehhez a kérdéshez. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy a Bizottság szolgálatai – annak érdekében, hogy minden releváns információt összegyűjtsenek – felkérték a TMK-val kapcsolatban álló importőröket, hogy töltsék ki a kérdőív mellékletét, és a kapott információkat helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizték. Az állítás, miszerint a Bizottság szolgálatai az ellenőrző látogatás során csak igen „röviden” foglalkoztak a kérdéssel, és hogy e termékeket az érintett termék kategóriájába sorolták, téves volt, ezért a Bizottság visszautasította.

| (26) | A TMK-csoport ezenfelül azt is állította, hogy a vizsgálat ezen exportmennyiségekre való kiterjesztése jogtalan és megalapozatlan volt, mivel a Bizottság szolgálatainak nem sikerült bebizonyítaniuk, hogy a csövek nem voltak „megmunkálatlanok”, és megalapozatlan volt az a következtetés, miszerint ezek a „nyersdarabok”„félkészek” (vagy részben megmunkáltak) voltak. |
| --- | --- |

(26)

A TMK-csoport ezenfelül azt is állította, hogy a vizsgálat ezen exportmennyiségekre való kiterjesztése jogtalan és megalapozatlan volt, mivel a Bizottság szolgálatainak nem sikerült bebizonyítaniuk, hogy a csövek nem voltak „megmunkálatlanok”, és megalapozatlan volt az a következtetés, miszerint ezek a „nyersdarabok”„félkészek” (vagy részben megmunkáltak) voltak.

| (27) | Először is a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a 7304 39 10 és 7304 59 10 KN-kód alá tartozó termékek a következők: varrat nélküli „cső és üreges profil” vasból vagy acélból (az öntöttvas cső kivételével), „megmunkálatlan, egyenes és egységes falvastagságú, kizárólag más keresztmetszetű és falvastagságú csövek és csővezetékek gyártásához való felhasználásra”. A 7304 39 10 és a 7304 59 10 alszámokhoz tartozó magyarázat így szól: „ide az általában beszúrással és meleghengerléssel vagy beszúrással és melegen történő húzással előállított varratmentes acélcsövek tartoznak; rendszerint nyersdarabnak nevezik. Arra szánják ezeket, hogy kisebb mérettűrésű, más alakú és falvastagságú csöveket készítsenek belőlük. Végeiket csupán durván levágják és sorjázzák, de egyébként befejezetlenek. Külső és belső felületük durva, és nincsenek revétlenítve. Továbbá nincsenek olajozva, cinkkel bevonva vagy festve sem.” A TMK-csoport és az ESTA által előterjesztett érvek mérlegelése után a Bizottság úgy tekinti, hogy a helyszíni ellenőrző látogatások során gyűjtött különböző dokumentumok (vásárlói megrendelés és specifikációk, vállalatközi szerződések, a vállalattal kapcsolatban álló importőrök által kibocsátott számlák, az ISO 9809-1 szabvány leírása) alapján ezek a csövek ténylegesen „félkészek” abban az értelemben, hogy meg kell felelniük bizonyos olyan követelményeknek és specifikációknak, mint például ez: „kiváló minőségű, hengerekhez melegen készre munkált SS csövek 34CrMo4 típusú vasból, amelyek az UNI EN 10083-1 és a DIN 1629 tárgyát képezik, »durvaszemcsésre lágyítottak«, »sima véggel« és a vásárlói megrendelésben meghatározott méretekkel rendelkeznek.” Ezenfelül a vásárlói megrendelésben és specifikációkban felsorolt további követelmények, mint például a „lehetséges hiányosságok ultrahangos tesztelése, a vastagság, az oválosodás és az egyenesség ellenőrzése” szintén arra utalnak, hogy e csövek további feldolgozás tárgyát képezik, az úgynevezett nyersdarabok esetében ugyanis nem ez a helyzet. |
| --- | --- |

(27)

Először is a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a 7304 39 10 és 7304 59 10 KN-kód alá tartozó termékek a következők: varrat nélküli „cső és üreges profil” vasból vagy acélból (az öntöttvas cső kivételével), „megmunkálatlan, egyenes és egységes falvastagságú, kizárólag más keresztmetszetű és falvastagságú csövek és csővezetékek gyártásához való felhasználásra”. A 7304 39 10 és a 7304 59 10 alszámokhoz tartozó magyarázat így szól: „ide az általában beszúrással és meleghengerléssel vagy beszúrással és melegen történő húzással előállított varratmentes acélcsövek tartoznak; rendszerint nyersdarabnak nevezik. Arra szánják ezeket, hogy kisebb mérettűrésű, más alakú és falvastagságú csöveket készítsenek belőlük. Végeiket csupán durván levágják és sorjázzák, de egyébként befejezetlenek. Külső és belső felületük durva, és nincsenek revétlenítve. Továbbá nincsenek olajozva, cinkkel bevonva vagy festve sem.” A TMK-csoport és az ESTA által előterjesztett érvek mérlegelése után a Bizottság úgy tekinti, hogy a helyszíni ellenőrző látogatások során gyűjtött különböző dokumentumok (vásárlói megrendelés és specifikációk, vállalatközi szerződések, a vállalattal kapcsolatban álló importőrök által kibocsátott számlák, az ISO 9809-1 szabvány leírása) alapján ezek a csövek ténylegesen „félkészek” abban az értelemben, hogy meg kell felelniük bizonyos olyan követelményeknek és specifikációknak, mint például ez: „kiváló minőségű, hengerekhez melegen készre munkált SS csövek 34CrMo4 típusú vasból, amelyek az UNI EN 10083-1 és a DIN 1629 tárgyát képezik, »durvaszemcsésre lágyítottak«, »sima véggel« és a vásárlói megrendelésben meghatározott méretekkel rendelkeznek.” Ezenfelül a vásárlói megrendelésben és specifikációkban felsorolt további követelmények, mint például a „lehetséges hiányosságok ultrahangos tesztelése, a vastagság, az oválosodás és az egyenesség ellenőrzése” szintén arra utalnak, hogy e csövek további feldolgozás tárgyát képezik, az úgynevezett nyersdarabok esetében ugyanis nem ez a helyzet.

| (28) | A TMK-csoport azt állította, hogy a „durvaszemcsésre lágyítottság” és a „sima végek” kritériuma nem szerepel a vonatkozó KN-kódok és a magyarázat szövegében annak meghatározásaként, hogy egy cső „megmunkálatlan”-e. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vámtarifaszámokhoz tartozó szövegek és a vonatkozó megjegyzések nem minden esetben tartalmaznak kimerítő felsorolást az érintett termékek minden tulajdonságáról. Amennyiben a szóban forgó termékekhez hasonlóan olyan termékekről van szó, amelyek különböző fajta áruk tulajdonságaival egyaránt bírnak, az osztályozás az importált áruk legfontosabb tulajdonságai alapján történik. Ezért a fent említett tulajdonságok, noha nem szerepelnek a vonatkozó KN-kódok és magyarázatok szövegében felsorolt kritériumok között, fontos tényezők maradnak annak eldöntéséhez, hogy a terméktípusok „megmunkálatlannak” és így a 7304 39 10 és a 7304 59 10 KN-kód hatálya alá tartozónak tekintendők-e. |
| --- | --- |

(28)

A TMK-csoport azt állította, hogy a „durvaszemcsésre lágyítottság” és a „sima végek” kritériuma nem szerepel a vonatkozó KN-kódok és a magyarázat szövegében annak meghatározásaként, hogy egy cső „megmunkálatlan”-e. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vámtarifaszámokhoz tartozó szövegek és a vonatkozó megjegyzések nem minden esetben tartalmaznak kimerítő felsorolást az érintett termékek minden tulajdonságáról. Amennyiben a szóban forgó termékekhez hasonlóan olyan termékekről van szó, amelyek különböző fajta áruk tulajdonságaival egyaránt bírnak, az osztályozás az importált áruk legfontosabb tulajdonságai alapján történik. Ezért a fent említett tulajdonságok, noha nem szerepelnek a vonatkozó KN-kódok és magyarázatok szövegében felsorolt kritériumok között, fontos tényezők maradnak annak eldöntéséhez, hogy a terméktípusok „megmunkálatlannak” és így a 7304 39 10 és a 7304 59 10 KN-kód hatálya alá tartozónak tekintendők-e.

| (29) | A TMK-csoport azt állította továbbá, hogy a szóban forgó csöveket nem lágyították, mivel azokat a tanúsítványban szereplő adatoknak megfelelően nem hőkezelték. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vásárló vásárlási specifikációi ennek ellentmondó információkat tartalmaznak, hivatkozva a termék hőkezelésére. E vásárlói specifikációkra további utalásokat tettek olyan egyéb dokumentumokban, mint a TMK-csoport által kibocsátott gyártói bejelentés, valamint a TMK-csoport és a független vásárló által aláírt szerződésekben szereplő specifikáció. |
| --- | --- |

(29)

A TMK-csoport azt állította továbbá, hogy a szóban forgó csöveket nem lágyították, mivel azokat a tanúsítványban szereplő adatoknak megfelelően nem hőkezelték. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vásárló vásárlási specifikációi ennek ellentmondó információkat tartalmaznak, hivatkozva a termék hőkezelésére. E vásárlói specifikációkra további utalásokat tettek olyan egyéb dokumentumokban, mint a TMK-csoport által kibocsátott gyártói bejelentés, valamint a TMK-csoport és a független vásárló által aláírt szerződésekben szereplő specifikáció.

| (30) | Megállapítást nyert továbbá, hogy a fent említett, a TMK-csoport által a helyszíni ellenőrzésen rendelkezésre bocsátott vállalatközi szerződésekben ezeket a termékeket eredetileg (az intézkedések hatálya alá tartozó) más KN-kód alá sorolták be, amelyeket aztán megváltoztattak az intézkedések hatálya alá nem tartozó KN-kódra (ideértve a vizsgálati időszakot is), pedig a rendelkezésre álló információk alapján a vásárlói megrendelésben és a termékspecifikációban nem történt változás. A TMK-csoport azzal érvelt, hogy a KN-kód fent említett módosítása irreleváns, mivel az alkalmazandó vámosztályozási szabályok értelmében azok az objektív tulajdonságok számítanak, amelyek az árukat az Unióba történő behozatalukkor jellemzik. Bár az árukat Unióba való behozatalukkor jellemző objektív tulajdonságok fontos tényezők, a TMK-csoport nem tagadja, hogy a terméktípusokat az intézkedések hatálya alá tartozónak osztályozták, mielőtt ezt a besorolást a termékspecifikációk bármely módosítása nélkül megváltoztatták volna. Ez tekinthető az egyik olyan tényezőnek, amely arra enged következtetni, hogy az érintett terméktípusok a vizsgálat hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(30)

Megállapítást nyert továbbá, hogy a fent említett, a TMK-csoport által a helyszíni ellenőrzésen rendelkezésre bocsátott vállalatközi szerződésekben ezeket a termékeket eredetileg (az intézkedések hatálya alá tartozó) más KN-kód alá sorolták be, amelyeket aztán megváltoztattak az intézkedések hatálya alá nem tartozó KN-kódra (ideértve a vizsgálati időszakot is), pedig a rendelkezésre álló információk alapján a vásárlói megrendelésben és a termékspecifikációban nem történt változás. A TMK-csoport azzal érvelt, hogy a KN-kód fent említett módosítása irreleváns, mivel az alkalmazandó vámosztályozási szabályok értelmében azok az objektív tulajdonságok számítanak, amelyek az árukat az Unióba történő behozatalukkor jellemzik. Bár az árukat Unióba való behozatalukkor jellemző objektív tulajdonságok fontos tényezők, a TMK-csoport nem tagadja, hogy a terméktípusokat az intézkedések hatálya alá tartozónak osztályozták, mielőtt ezt a besorolást a termékspecifikációk bármely módosítása nélkül megváltoztatták volna. Ez tekinthető az egyik olyan tényezőnek, amely arra enged következtetni, hogy az érintett terméktípusok a vizsgálat hatálya alá tartoznak.

| (31) | Megállapítást nyert továbbá, hogy a független vásárló vásárlási specifikációi világosan „félig kész” termékeket említettek, nem pedig nyersdarabokat vagy üreges termékeket. Erre a TMK azzal érvelt, hogy vámosztályozási szempontból teljességgel irreleváns, hogyan írja le a terméket egy vásárló. Erre válaszul meg kell jegyezni, hogy a vásárló termékleírásának annyiban van jelentősége, hogy a vásárló nyilvánvalóan tudatában van a termékkövetelményeknek a megrendelés idején. Ezért kétségbe vonható az az állítás, hogy a vásárló termékmeghatározása „teljességgel irreleváns”. |
| --- | --- |

(31)

Megállapítást nyert továbbá, hogy a független vásárló vásárlási specifikációi világosan „félig kész” termékeket említettek, nem pedig nyersdarabokat vagy üreges termékeket. Erre a TMK azzal érvelt, hogy vámosztályozási szempontból teljességgel irreleváns, hogyan írja le a terméket egy vásárló. Erre válaszul meg kell jegyezni, hogy a vásárló termékleírásának annyiban van jelentősége, hogy a vásárló nyilvánvalóan tudatában van a termékkövetelményeknek a megrendelés idején. Ezért kétségbe vonható az az állítás, hogy a vásárló termékmeghatározása „teljességgel irreleváns”.

| (32) | Ebből az következik, hogy a félig kész, hőkezeléssel előállított, a fent említett hengerek gyártására vásárolt varrat nélküli vascsöveknek meglehetősen részletes technikai/minőségi/méretbeli követelményeknek kell megfelelniük. Ezek a tulajdonságok egyértelműen nem felelnek meg a 7304 39 10 és a 7304 59 10 KN-kód magyarázatában említett megmunkálatlanság fogalmának, ezért a Bizottság visszautasítja a TMK-csoport azon megjegyzését, miszerint a „megmunkálatlan” kifejezést állítólag helytelenül értelmezte. |
| --- | --- |

(32)

Ebből az következik, hogy a félig kész, hőkezeléssel előállított, a fent említett hengerek gyártására vásárolt varrat nélküli vascsöveknek meglehetősen részletes technikai/minőségi/méretbeli követelményeknek kell megfelelniük. Ezek a tulajdonságok egyértelműen nem felelnek meg a 7304 39 10 és a 7304 59 10 KN-kód magyarázatában említett megmunkálatlanság fogalmának, ezért a Bizottság visszautasítja a TMK-csoport azon megjegyzését, miszerint a „megmunkálatlan” kifejezést állítólag helytelenül értelmezte.

| (33) | Ellentmondva több előzetes kijelentésének, a TMK-csoport azt is állította, hogy ezeket a független vásárlónak értékesített termékeket nem csupán ugyanarra az alkalmazásra – azaz hengergyártásra – szánták, hanem át lehetett őket alakítani ún. „precíziós csövekké” is. A csoport azt állította, hogy a független vásárló először nyersdarabokat alakít át hidegen hengerelt csövekké (vagy precíziós csövekké), amelyeket aztán gázhengerekké dolgoznak át. Megjegyzendő, hogy ez az állítás nemcsak annak mond ellent, amit a TMK-csoport előzetes beadványaiban állított, hanem az ellenőrzési látogatások során gyűjtött dokumentumokban talált információknak is. A fentiektől függetlenül megjegyzendő, hogy ez a kiegészítő állítás új volt, azt késői stádiumban nyújtották be, és nem támasztották alá bizonyítékkal. Ráadásul a csoport bizonyítékot nyújtott be, amely állítólag azt bizonyította, hogy a független vásárló precíziós csöveket is értékesített. Megjegyzendő egyrészt, hogy a fent említett bizonyítékot a vizsgálat egy igen késői szakaszában nyújtották be, másrészt, hogy a bizonyíték a felülvizsgálati időszak vége utáni, annál jóval későbbi időszakra vonatkozik, és hogy a dokumentumok mindenféle típusú (vagy metszetű) hidegen hengerelt termék (cső) lehetséges értékesítésére vonatkoztak. A fenti érveket ezért elutasították. |
| --- | --- |

(33)

Ellentmondva több előzetes kijelentésének, a TMK-csoport azt is állította, hogy ezeket a független vásárlónak értékesített termékeket nem csupán ugyanarra az alkalmazásra – azaz hengergyártásra – szánták, hanem át lehetett őket alakítani ún. „precíziós csövekké” is. A csoport azt állította, hogy a független vásárló először nyersdarabokat alakít át hidegen hengerelt csövekké (vagy precíziós csövekké), amelyeket aztán gázhengerekké dolgoznak át. Megjegyzendő, hogy ez az állítás nemcsak annak mond ellent, amit a TMK-csoport előzetes beadványaiban állított, hanem az ellenőrzési látogatások során gyűjtött dokumentumokban talált információknak is. A fentiektől függetlenül megjegyzendő, hogy ez a kiegészítő állítás új volt, azt késői stádiumban nyújtották be, és nem támasztották alá bizonyítékkal. Ráadásul a csoport bizonyítékot nyújtott be, amely állítólag azt bizonyította, hogy a független vásárló precíziós csöveket is értékesített. Megjegyzendő egyrészt, hogy a fent említett bizonyítékot a vizsgálat egy igen késői szakaszában nyújtották be, másrészt, hogy a bizonyíték a felülvizsgálati időszak vége utáni, annál jóval későbbi időszakra vonatkozik, és hogy a dokumentumok mindenféle típusú (vagy metszetű) hidegen hengerelt termék (cső) lehetséges értékesítésére vonatkoztak. A fenti érveket ezért elutasították.

| (34) | Az érintett termék tekintetében az exportáló gyártók által az Unióba, uniós független vásárlók részére értékesített export nagy része két kapcsolódó kereskedelmi vállalaton, a németországi TMK Europe GmbH-n és az olaszországi TMK Italia s.r.l.-en keresztül zajlott. A fent említett exportok esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján meghatározott, ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg, vagyis a felülvizsgálati időszak során az Unióban az első független vevő által a vele kapcsolatban álló vállalatnak ténylegesen fizetett vagy fizetendő viszonteladói árak alkalmazásával, melyeket kiigazítottak az import és a viszonteladás között felmerült összes költséggel és a nyereséggel. |
| --- | --- |

(34)

Az érintett termék tekintetében az exportáló gyártók által az Unióba, uniós független vásárlók részére értékesített export nagy része két kapcsolódó kereskedelmi vállalaton, a németországi TMK Europe GmbH-n és az olaszországi TMK Italia s.r.l.-en keresztül zajlott. A fent említett exportok esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján meghatározott, ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg, vagyis a felülvizsgálati időszak során az Unióban az első független vevő által a vele kapcsolatban álló vállalatnak ténylegesen fizetett vagy fizetendő viszonteladói árak alkalmazásával, melyeket kiigazítottak az import és a viszonteladás között felmerült összes költséggel és a nyereséggel.

| (35) | A terméket korlátozott mennyiségekben exportálták közvetlenül uniós független vásárlóknak. Az említett mennyiségekre az exportárat ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(35)

A terméket korlátozott mennyiségekben exportálták közvetlenül uniós független vásárlóknak. Az említett mennyiségekre az exportárat ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

3.1.3.   Összehasonlítás

| (36) | A rendes értéket és az exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják. Ez alapján kiigazításokat végeztek a csomagolás, a fuvarozási költségek, a hitelköltségek és a dömpingellenes vámok tekintetében. |
| --- | --- |

(36)

A rendes értéket és az exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják. Ez alapján kiigazításokat végeztek a csomagolás, a fuvarozási költségek, a hitelköltségek és a dömpingellenes vámok tekintetében.

| (37) | A TMK-csoport kérte a varrat nélküli vas- és acélcsöveknél az acélfajta, a csavarmenettípus és a bevonat meghatározta bizonyos jellemzők figyelembevételét annak érdekében, hogy a belföldön és az exportra értékesített csövek közötti összehasonlítás igazságos legyen. |
| --- | --- |

(37)

A TMK-csoport kérte a varrat nélküli vas- és acélcsöveknél az acélfajta, a csavarmenettípus és a bevonat meghatározta bizonyos jellemzők figyelembevételét annak érdekében, hogy a belföldön és az exportra értékesített csövek közötti összehasonlítás igazságos legyen.

| (38) | Az Európai Unió varrat nélküli csőipari védelmi bizottságának (Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union – ESTA) állítása szerint a termékmeghatározás vagy az eredeti vizsgálatban, illetve az azt követő felülvizsgálatban alkalmazott módszerek módosítására vonatkozó bármely kérelem ellentmond az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének, és emiatt nem fogadható el. |
| --- | --- |

(38)

Az Európai Unió varrat nélküli csőipari védelmi bizottságának (Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union – ESTA) állítása szerint a termékmeghatározás vagy az eredeti vizsgálatban, illetve az azt követő felülvizsgálatban alkalmazott módszerek módosítására vonatkozó bármely kérelem ellentmond az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének, és emiatt nem fogadható el.

| (39) | E tekintetben a vizsgálat megállapította, hogy a TMK-csoport kérelme nem érintette a termékmeghatározást, sőt, általa további jellemzők azonosítása vált lehetővé, ezzel biztosítva az azonos jellemzőkkel rendelkező, varrat nélküli vas- és acélcsövek igazságos összehasonlítását. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy ezek a további jellemzők befolyásolták az árakat és azok összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(39)

E tekintetben a vizsgálat megállapította, hogy a TMK-csoport kérelme nem érintette a termékmeghatározást, sőt, általa további jellemzők azonosítása vált lehetővé, ezzel biztosítva az azonos jellemzőkkel rendelkező, varrat nélküli vas- és acélcsövek igazságos összehasonlítását. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy ezek a további jellemzők befolyásolták az árakat és azok összehasonlíthatóságát.

| (40) | A fentiek alapján a kérelmet indokoltnak tekintették, és a fent említett jellemzőket ezért figyelembe vették. |
| --- | --- |

(40)

A fentiek alapján a kérelmet indokoltnak tekintették, és a fent említett jellemzőket ezért figyelembe vették.

| (41) | A TMK-csoport azon véleménynek adott hangot, hogy az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésének megfelelően az exportárat a DDP („vámfizetéssel leszállítva”) szállítási feltétellel végrehajtott műveleteknél kifizetett vámok levonása nélkül kell kiszámítani. A TMK-csoport állítása szerint az általa értékesített varrat nélküli vas- és acélcsövek uniós exportjaira vonatkozó dömpingellenes vámok kivetését megelőző utolsó teljes 12 hónapos időszakkal (2005. július 1–2006. június 30., a továbbiakban: a referencia-időszak) összehasonlítva a vám megfelelően megjelent a felülvizsgálati időszak során felszámított árakban és az Unióban történő későbbi értékesítéseknél alkalmazott árakban. |
| --- | --- |

(41)

A TMK-csoport azon véleménynek adott hangot, hogy az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésének megfelelően az exportárat a DDP („vámfizetéssel leszállítva”) szállítási feltétellel végrehajtott műveleteknél kifizetett vámok levonása nélkül kell kiszámítani. A TMK-csoport állítása szerint az általa értékesített varrat nélküli vas- és acélcsövek uniós exportjaira vonatkozó dömpingellenes vámok kivetését megelőző utolsó teljes 12 hónapos időszakkal (2005. július 1–2006. június 30., a továbbiakban: a referencia-időszak) összehasonlítva a vám megfelelően megjelent a felülvizsgálati időszak során felszámított árakban és az Unióban történő későbbi értékesítéseknél alkalmazott árakban.

| (42) | E tekintetben kiderült, hogy az első független vásárlóknak felszámított DDP-árak nem fedezték a költségeket, és még úgysem a dömpingellenes vámokat, így ezek a műveletek összességében veszteségesnek tekintendők. Megállapítást nyert továbbá, hogy bár a hasonló termékek árai kb. 30 %-kal nőttek a referencia-időszak óta, a nyersanyagok ára, amely átlagosan az előállítás költségének több mint 50 %-át teszi ki, több mint 70 %-kal nőtt ugyanazon időszak során. A fentiek alapján a Bizottság úgy tekinti, hogy nem nyújtottak be meggyőző bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a vám megfelelően megjelenik az alkalmazott árakban. |
| --- | --- |

(42)

E tekintetben kiderült, hogy az első független vásárlóknak felszámított DDP-árak nem fedezték a költségeket, és még úgysem a dömpingellenes vámokat, így ezek a műveletek összességében veszteségesnek tekintendők. Megállapítást nyert továbbá, hogy bár a hasonló termékek árai kb. 30 %-kal nőttek a referencia-időszak óta, a nyersanyagok ára, amely átlagosan az előállítás költségének több mint 50 %-át teszi ki, több mint 70 %-kal nőtt ugyanazon időszak során. A fentiek alapján a Bizottság úgy tekinti, hogy nem nyújtottak be meggyőző bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a vám megfelelően megjelenik az alkalmazott árakban.

| (43) | Megállapítást nyert továbbá, hogy még ha el is fogadjuk (bár nem így van), hogy a vám megjelenik a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban, az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésének értelmében a vámnak mind a viszonteladói árakban, mind a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban meg kell jelennie. |
| --- | --- |

(43)

Megállapítást nyert továbbá, hogy még ha el is fogadjuk (bár nem így van), hogy a vám megjelenik a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban, az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésének értelmében a vámnak mind a viszonteladói árakban, mind a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban meg kell jelennie.

| (44) | A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport továbbra is ellenezte a vámok exportárakból való levonását, és továbbra is azzal érvelt, hogy az alkalmazott gázár-kiigazítás veszteséget eredményezett, mely a véleménye szerint bizonyosan csekélyebb horderejű volt, ugyanakkor semmiféle bizonyítékot nem bocsátott rendelkezésre. A TMK-csoport fenntartotta azon véleményét, hogy a tény, miszerint a gyártelepi exportáraknak meg kellene haladniuk a termelési költségeket, jogilag nem volt helytálló, és ismételten azt állította, hogy csupán azt a kritériumot kell megvizsgálni, hogy a kifizetett dömpingellenes vámok megfelelően megjelennek-e a független, DDP-alapon vásárló független vevői által felszámított újraértékesítési árakban. Ugyanakkor, mivel az első független vásárlóknak felszámított DDP-árak nem fedezték a költségeket, és még úgysem a dömpingellenes vámokat, még a gázkiigazítás nélkül sem, és mivel a nyersanyagok ára, amely a gyártás költségének átlagban több mint 50 %-át teszi ki, – ahogyan azt a (42) preambulumbekezdés is említi – több mint 70 %-kal növekedett ugyanazon időszak során, a Bizottság úgy tekinti, hogy a TMK-csoport nem bocsátott rendelkezésre meggyőző bizonyítékot, amely alátámasztaná, hogy a vám megfelelően megjelent a felszámított árakban vagy a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban. |
| --- | --- |

(44)

A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport továbbra is ellenezte a vámok exportárakból való levonását, és továbbra is azzal érvelt, hogy az alkalmazott gázár-kiigazítás veszteséget eredményezett, mely a véleménye szerint bizonyosan csekélyebb horderejű volt, ugyanakkor semmiféle bizonyítékot nem bocsátott rendelkezésre. A TMK-csoport fenntartotta azon véleményét, hogy a tény, miszerint a gyártelepi exportáraknak meg kellene haladniuk a termelési költségeket, jogilag nem volt helytálló, és ismételten azt állította, hogy csupán azt a kritériumot kell megvizsgálni, hogy a kifizetett dömpingellenes vámok megfelelően megjelennek-e a független, DDP-alapon vásárló független vevői által felszámított újraértékesítési árakban. Ugyanakkor, mivel az első független vásárlóknak felszámított DDP-árak nem fedezték a költségeket, és még úgysem a dömpingellenes vámokat, még a gázkiigazítás nélkül sem, és mivel a nyersanyagok ára, amely a gyártás költségének átlagban több mint 50 %-át teszi ki, – ahogyan azt a (42) preambulumbekezdés is említi – több mint 70 %-kal növekedett ugyanazon időszak során, a Bizottság úgy tekinti, hogy a TMK-csoport nem bocsátott rendelkezésre meggyőző bizonyítékot, amely alátámasztaná, hogy a vám megfelelően megjelent a felszámított árakban vagy a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban.

| (45) | A fentiek alapján a kérelmet el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(45)

A fentiek alapján a kérelmet el kellett utasítani.

3.1.4.   Dömpingkülönbözet

| (46) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően gyártelepi ár alapján, minden exportáló gyártóra külön-külön, terméktípusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával. A TMK-csoport számára közös dömpingkülönbözetet határoztak meg: a csoportot alkotó exportáló gyártókra egyetlen súlyozott dömpingátlagot számoltak ki. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően gyártelepi ár alapján, minden exportáló gyártóra külön-külön, terméktípusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával. A TMK-csoport számára közös dömpingkülönbözetet határoztak meg: a csoportot alkotó exportáló gyártókra egyetlen súlyozott dömpingátlagot számoltak ki.

| (47) | Ennek alapján a dömpingkülönbözet a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár százalékaként kifejezve 29,6 % volt. A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport arra hívta fel a figyelmet, hogy gyártással foglalkozó entitásai közül kettő vonatkozásában adminisztrációs hibák történtek a dömping kiszámítása során. Ezeket az adminisztrációs hibákat kijavították, és a TMK-csoportra kiszámított súlyozott átlagos dömpingkülönbözetet 29, 6 % helyett 28,7 %-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(47)

Ennek alapján a dömpingkülönbözet a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár százalékaként kifejezve 29,6 % volt. A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport arra hívta fel a figyelmet, hogy gyártással foglalkozó entitásai közül kettő vonatkozásában adminisztrációs hibák történtek a dömping kiszámítása során. Ezeket az adminisztrációs hibákat kijavították, és a TMK-csoportra kiszámított súlyozott átlagos dömpingkülönbözetet 29, 6 % helyett 28,7 %-ban állapították meg.

| (48) | Megállapítást nyert, hogy ez a dömpingkülönbözet – a felülvizsgálati kérelemben benyújtott prima facie bizonyítékokkal ellentétben – magasabb, mint a TMK-csoporttól származó importra alkalmazandó hatályos vám. A növekedést számos tényező magyarázza: először is a felülvizsgálati kérelemben benyújtott bizonyíték csak a három exportáló gyártó egyikének bizonyos műveleteihez kapcsolódott. E műveletek némelyike nem bizonyult az érintett termékhez kapcsolódónak. Másodsorban a vizsgálat során – ahogyan azt a (23) preambulumbekezdés is említi – a csoport nem jelentett néhány, az érintett termékre vonatkozó exportműveletet. Végezetül pedig a csoportnak a vámra mint költségre vonatkozó állítását (lásd a (41)–(45) preambulumbekezdés) elvetették. A dömpingkülönbözet növekedésének hátterében ezen elemek kombinációja, valamint egyéb, a vizsgálat során ellenőrzött elemek állnak. |
| --- | --- |

(48)

Megállapítást nyert, hogy ez a dömpingkülönbözet – a felülvizsgálati kérelemben benyújtott prima facie bizonyítékokkal ellentétben – magasabb, mint a TMK-csoporttól származó importra alkalmazandó hatályos vám. A növekedést számos tényező magyarázza: először is a felülvizsgálati kérelemben benyújtott bizonyíték csak a három exportáló gyártó egyikének bizonyos műveleteihez kapcsolódott. E műveletek némelyike nem bizonyult az érintett termékhez kapcsolódónak. Másodsorban a vizsgálat során – ahogyan azt a (23) preambulumbekezdés is említi – a csoport nem jelentett néhány, az érintett termékre vonatkozó exportműveletet. Végezetül pedig a csoportnak a vámra mint költségre vonatkozó állítását (lásd a (41)–(45) preambulumbekezdés) elvetették. A dömpingkülönbözet növekedésének hátterében ezen elemek kombinációja, valamint egyéb, a vizsgálat során ellenőrzött elemek állnak.

4.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

| (49) | Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a dömping tekintetében megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a dömping tekintetében megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők-e.

| (50) | A TMK-csoport felülvizsgálati kérelmében említette, hogy egyes körülmények tartósan megváltoztak, mivel nagy változások történtek belső struktúrájában, és jelentősen javultak gyártási berendezései is, közvetlen hatást gyakorolva költségstruktúrájára. |
| --- | --- |

(50)

A TMK-csoport felülvizsgálati kérelmében említette, hogy egyes körülmények tartósan megváltoztak, mivel nagy változások történtek belső struktúrájában, és jelentősen javultak gyártási berendezései is, közvetlen hatást gyakorolva költségstruktúrájára.

| (51) | A vizsgálat megállapította, hogy a TMK-csoport valóban jelentős beruházásokat hajtott végre, amelyek megnövekedett hatékonysághoz és kapacitáshoz vezettek. Ugyanakkor, mivel a nyersanyagárak emelkedtek, valamint a termékportfólió a nagyobb hozzáadott-értéket képviselő termékek felé mozdult el, az előállítási költség csökkenéséről nem lehetett megbizonyosodni. Az (50) preambulumbekezdésben említett fejlődés strukturális természetűnek bizonyult, amely valószínűleg nem változik meg a közeljövőben. |
| --- | --- |

(51)

A vizsgálat megállapította, hogy a TMK-csoport valóban jelentős beruházásokat hajtott végre, amelyek megnövekedett hatékonysághoz és kapacitáshoz vezettek. Ugyanakkor, mivel a nyersanyagárak emelkedtek, valamint a termékportfólió a nagyobb hozzáadott-értéket képviselő termékek felé mozdult el, az előállítási költség csökkenéséről nem lehetett megbizonyosodni. Az (50) preambulumbekezdésben említett fejlődés strukturális természetűnek bizonyult, amely valószínűleg nem változik meg a közeljövőben.

| (52) | A Bizottság ezenfelül megvizsgálta a felülvizsgálati időszak során az Unión kívüli országokra, valamint a felülvizsgálati időszak után az Unióra alkalmazott exportárak alakulását. Megállapítást nyert, hogy az Unión kívüli országokba irányuló, azonos termékeket értékesítő export árszintjei összehasonlíthatók az ugyanabban az időszakban az Unióba irányuló exportértékesítések árszintjeivel. Ami a felülvizsgálati időszak utáni időszakot illeti, megállapítást nyert, hogy az értékesítések némileg magasabb áron történtek, mint a felülvizsgálati időszak során, ami összhangban áll a nemzetközi árszintalakulással. Ezért nem volt arra utaló jel, hogy az előrelátható jövőben az exportárak jelentősen fluktuálnának. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság ezenfelül megvizsgálta a felülvizsgálati időszak során az Unión kívüli országokra, valamint a felülvizsgálati időszak után az Unióra alkalmazott exportárak alakulását. Megállapítást nyert, hogy az Unión kívüli országokba irányuló, azonos termékeket értékesítő export árszintjei összehasonlíthatók az ugyanabban az időszakban az Unióba irányuló exportértékesítések árszintjeivel. Ami a felülvizsgálati időszak utáni időszakot illeti, megállapítást nyert, hogy az értékesítések némileg magasabb áron történtek, mint a felülvizsgálati időszak során, ami összhangban áll a nemzetközi árszintalakulással. Ezért nem volt arra utaló jel, hogy az előrelátható jövőben az exportárak jelentősen fluktuálnának.

5.   A DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK MÓDOSÍTÁSA

| (53) | A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak bizonyul a TMK-csoporttól származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 28,7 %-ra való módosítása. A módosított dömpingellenes vám mértékét a megállapított dömpingkülönbözet szintjén kell meghatározni, mivel alacsonyabb az eredeti vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetnél. |
| --- | --- |

(53)

A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak bizonyul a TMK-csoporttól származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 28,7 %-ra való módosítása. A módosított dömpingellenes vám mértékét a megállapított dömpingkülönbözet szintjén kell meghatározni, mivel alacsonyabb az eredeti vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetnél.

| (54) | Az érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján az 585/2012/EU végrehajtási rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére, |
| --- | --- |

(54)

Az érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján az 585/2012/EU végrehajtási rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 585/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő táblázatban az OAO Volzhsky Pipe Plant,

OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant és OAO Seversky Tube Works vállalatokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő lép:

| „OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
  OAO Sinarsky Pipe Plant és OAO Seversky Tube Works | 28,7 % | A859” |
| --- | --- | --- |

„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,

OAO Sinarsky Pipe Plant és OAO Seversky Tube Works

28,7 %

A859”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. december 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 175., 2006.6.29., 4. o.

2

(3)  HL L 220., 2008.8.15., 1. o.

3

(4)  HL L 174., 2012.7.4., 5. o.

4

(5)  HL C 303., 2011.10.14., 11. o.

5

(6)  A szénegyenértéket a Nemzetközi Hegesztési Intézet (IWW) által 1967-ben kiadott, IIW IX-555-67. számú technikai jelentés szerint határozzák meg.

6

---

| 28.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 357/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 357/7

---

A BIZOTTSÁG 1270/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. december 21.)

a 73/2009/EK tanácsi rendelettől a Portugália számára a 2012. évre nyújtott különleges támogatásról szóló határozat felülvizsgálatára vonatkozó határidő tekintetében való eltérésről, az 1120/2009/EK rendelettől az ilyen felülvizsgálatról szóló tájékoztatásra vonatkozó határidő és a további agrár-környezetvédelmi haszonnal járó konkrét mezőgazdasági tevékenységekre alkalmazandó feltételek tekintetében való eltérésről, valamint az 1122/2009/EK rendelettől a támogatási kérelemben szereplő információk tekintetében való eltérésről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 142. cikke c), l) és r) pontjára,

mivel:

| (1) | Portugália arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2012-ben súlyosbodott a portugál tejágazatban tevékenykedő mezőgazdasági termelők helyzete. Ennek oka egyrészt a takarmányárak folyamatos emelkedése, ami a legjelentősebb uniós és világpiaci gabonaszállítók némelyikét érintő kedvezőtlen éghajlati feltételekre vezethető vissza, másrészt az árak visszaesése a portugál gazdasági válsággal összefüggő, csökkenő belföldi kereslet miatt. Az előállítási költségek jelentős hányadát kitevő takarmányárak emelkedése közvetlen következményekkel jár a portugál tejágazat számára: elsősorban árpréshatást fejt ki, és a 2012. év végén pénzügyi nehézségeket okoz az üzemek számára. Ez a jelenség szükséghelyzetet idézett elő a tejágazatban, ami olyan jelentős gyakorlati és egyéb konkrét problémákat eredményezett a tejelő teheneket tartó mezőgazdasági termelők számára, amelyek a 73/2009/EK tanácsi rendelet 68. cikke szerinti támogatás 2012. évi alkalmazásáról szóló határozatok ugyanezen rendelet 68. cikke (8) bekezdése szerinti felülvizsgálatának időpontjában még nem voltak előreláthatók. |
| --- | --- |

(1)

Portugália arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2012-ben súlyosbodott a portugál tejágazatban tevékenykedő mezőgazdasági termelők helyzete. Ennek oka egyrészt a takarmányárak folyamatos emelkedése, ami a legjelentősebb uniós és világpiaci gabonaszállítók némelyikét érintő kedvezőtlen éghajlati feltételekre vezethető vissza, másrészt az árak visszaesése a portugál gazdasági válsággal összefüggő, csökkenő belföldi kereslet miatt. Az előállítási költségek jelentős hányadát kitevő takarmányárak emelkedése közvetlen következményekkel jár a portugál tejágazat számára: elsősorban árpréshatást fejt ki, és a 2012. év végén pénzügyi nehézségeket okoz az üzemek számára. Ez a jelenség szükséghelyzetet idézett elő a tejágazatban, ami olyan jelentős gyakorlati és egyéb konkrét problémákat eredményezett a tejelő teheneket tartó mezőgazdasági termelők számára, amelyek a 73/2009/EK tanácsi rendelet 68. cikke szerinti támogatás 2012. évi alkalmazásáról szóló határozatok ugyanezen rendelet 68. cikke (8) bekezdése szerinti felülvizsgálatának időpontjában még nem voltak előreláthatók.

| (2) | Portugália szeretné növelni a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő, a tejágazatban jelenleg alkalmazott különleges támogatási intézkedések keretében tervezett támogatás szintjét, hogy ezzel segítséget nyújtson az érintett mezőgazdasági termelők számára a helyzet rövid távú kezeléséhez. Ezért Portugália felhatalmazást kért arra, hogy felülvizsgálja a különleges támogatás 2012. évi alkalmazására vonatkozó határozatát, hogy ennek nyomán a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti, jelenleg alkalmazott támogatás helyett az említett rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának v. alpontja szerinti támogatást vehesse igénybe. Portugália azt tervezi, hogy az ily módon felszabaduló összegeket a tejelő teheneket tartó mezőgazdasági termelők számára juttatott támogatás szintjének növelésére fordítja a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint alkalmazott intézkedés keretében. |
| --- | --- |

(2)

Portugália szeretné növelni a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő, a tejágazatban jelenleg alkalmazott különleges támogatási intézkedések keretében tervezett támogatás szintjét, hogy ezzel segítséget nyújtson az érintett mezőgazdasági termelők számára a helyzet rövid távú kezeléséhez. Ezért Portugália felhatalmazást kért arra, hogy felülvizsgálja a különleges támogatás 2012. évi alkalmazására vonatkozó határozatát, hogy ennek nyomán a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti, jelenleg alkalmazott támogatás helyett az említett rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának v. alpontja szerinti támogatást vehesse igénybe. Portugália azt tervezi, hogy az ily módon felszabaduló összegeket a tejelő teheneket tartó mezőgazdasági termelők számára juttatott támogatás szintjének növelésére fordítja a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint alkalmazott intézkedés keretében.

| (3) | Ezért, valamint tekintettel arra, hogy a különleges támogatás 2012. évi alkalmazásáról szóló határozat felülvizsgálata a 73/2009/EK rendelet 68. cikkének (8) bekezdése értelmében már nem lehetséges, indokolt eltérni e rendelkezéstől, és engedélyezni Portugália számára, hogy az adott év tekintetében módosítsa támogatási rendszerét. |
| --- | --- |

(3)

Ezért, valamint tekintettel arra, hogy a különleges támogatás 2012. évi alkalmazásáról szóló határozat felülvizsgálata a 73/2009/EK rendelet 68. cikkének (8) bekezdése értelmében már nem lehetséges, indokolt eltérni e rendelkezéstől, és engedélyezni Portugália számára, hogy az adott év tekintetében módosítsa támogatási rendszerét.

| (4) | Ugyancsak ebből az okból kifolyólag indokolt eltérni a 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapítására vonatkozó 1120/2009/EK bizottsági rendelet (2) 50. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, a Bizottság fenti felülvizsgálatról való tájékoztatására vonatkozó határidőtől. |
| --- | --- |

(4)

Ugyancsak ebből az okból kifolyólag indokolt eltérni a 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapítására vonatkozó 1120/2009/EK bizottsági rendelet (2) 50. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, a Bizottság fenti felülvizsgálatról való tájékoztatására vonatkozó határidőtől.

| (5) | Az 1120/2009/EK rendelet 44. cikkének megfelelően az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. december 15-i 1974/2006/EK bizottsági rendelet (3) 27. cikkének (4) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának v. alpontja szerinti támogatásra. Az 1974/2006/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdése, összefüggésben az említett rendelet IV. mellékletével rögzíti az adott térségben a tenyésztésből való eltűnés veszélyének kitett honos fajtákra vonatkozó küszöbértékek meghatározásának feltételeit. |
| --- | --- |

(5)

Az 1120/2009/EK rendelet 44. cikkének megfelelően az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. december 15-i 1974/2006/EK bizottsági rendelet (3) 27. cikkének (4) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának v. alpontja szerinti támogatásra. Az 1974/2006/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdése, összefüggésben az említett rendelet IV. mellékletével rögzíti az adott térségben a tenyésztésből való eltűnés veszélyének kitett honos fajtákra vonatkozó küszöbértékek meghatározásának feltételeit.

| (6) | A Portugáliától kapott adatok szerint a honos fajták egzotikus fajtákkal történő keresztezésére vagy helyettesítésére irányuló, egyre növekvő tendencia következtében csökken az „Alentejana” és „Mertolenga” szarvasmarhafajták, a „Serra de Estrela” és „Churros” juhfajták, valamint a „Serrana” kecskefaj populációja, így az említett fajtákat a tenyésztésből való eltűnés veszélye fenyegeti. Az említett helyi fajták emellett, tekintettel arra a lényeges tulajdonságukra, hogy úgy alkalmazkodnak környezetükhöz, hogy ennek során nem gyakorolnak túlzott nyomást a természeti erőforrásokra, a mezőgazdasági és legelőrendszerek jelentős természeti értéket képviselő részeit képezik. Annak érdekében, hogy a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának v. alpontja szerinti támogatást lehessen nyújtani az említett állatpopulációknak az általuk megtestesített genetikai források megőrzését biztosító, megfelelő szintű megtartásához, és ezzel egyidejűleg azon üzemek tulajdonosainak jogos elvárásait is tiszteletben lehessen tartani, akik a 2012. év tekintetében a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti támogatásért folyamodtak, indokolt az 1120/2009/EK rendelet 44. cikkének (2) bekezdésétől a tenyésztésből való eltűnés veszélyének kitett honos fajtákra vonatkozó küszöbérték tekintetében eltérni. |
| --- | --- |

(6)

A Portugáliától kapott adatok szerint a honos fajták egzotikus fajtákkal történő keresztezésére vagy helyettesítésére irányuló, egyre növekvő tendencia következtében csökken az „Alentejana” és „Mertolenga” szarvasmarhafajták, a „Serra de Estrela” és „Churros” juhfajták, valamint a „Serrana” kecskefaj populációja, így az említett fajtákat a tenyésztésből való eltűnés veszélye fenyegeti. Az említett helyi fajták emellett, tekintettel arra a lényeges tulajdonságukra, hogy úgy alkalmazkodnak környezetükhöz, hogy ennek során nem gyakorolnak túlzott nyomást a természeti erőforrásokra, a mezőgazdasági és legelőrendszerek jelentős természeti értéket képviselő részeit képezik. Annak érdekében, hogy a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának v. alpontja szerinti támogatást lehessen nyújtani az említett állatpopulációknak az általuk megtestesített genetikai források megőrzését biztosító, megfelelő szintű megtartásához, és ezzel egyidejűleg azon üzemek tulajdonosainak jogos elvárásait is tiszteletben lehessen tartani, akik a 2012. év tekintetében a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti támogatásért folyamodtak, indokolt az 1120/2009/EK rendelet 44. cikkének (2) bekezdésétől a tenyésztésből való eltűnés veszélyének kitett honos fajtákra vonatkozó küszöbérték tekintetében eltérni.

| (7) | A 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (4) 12. cikke (1) bekezdésének a) és e) pontja szerint az egységes kérelemnek tartalmaznia kell a támogathatóság megállapításához szükséges összes információt, különösen az érintett támogatási rendszert, valamint a mezőgazdasági termelő nyilatkozatát arról, hogy ismeri az adott támogatási rendszerre vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

(7)

A 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (4) 12. cikke (1) bekezdésének a) és e) pontja szerint az egységes kérelemnek tartalmaznia kell a támogathatóság megállapításához szükséges összes információt, különösen az érintett támogatási rendszert, valamint a mezőgazdasági termelő nyilatkozatát arról, hogy ismeri az adott támogatási rendszerre vonatkozó feltételeket.

| (8) | Mivel a 73/2009/EK rendelet 68. cikke szerinti különleges támogatás többféle, eltérő támogathatósági feltételek mellett biztosítható intézkedést foglal magában, a mezőgazdasági termelők kötelesek az egységes kérelemben feltüntetni, hogy melyik különleges intézkedés alkalmazását kérelmezik. Annak érdekében, hogy a tejágazatot érintő problémákat még a 2012. év során kezelni lehessen, Portugália – tekintettel az érintett mezőgazdasági termelők jogos elvárásaira – a 2012. naptári évben a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti támogatás iránt benyújtott kérelmeket az ugyanerre az évre vonatkozó, az említett rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának v. alpontja szerinti támogatás iránti kérelemnek kívánja tekinteni. Ezért ebben a vonatkozásban indokolt az 1122/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésétől való eltérés biztosítása. |
| --- | --- |

(8)

Mivel a 73/2009/EK rendelet 68. cikke szerinti különleges támogatás többféle, eltérő támogathatósági feltételek mellett biztosítható intézkedést foglal magában, a mezőgazdasági termelők kötelesek az egységes kérelemben feltüntetni, hogy melyik különleges intézkedés alkalmazását kérelmezik. Annak érdekében, hogy a tejágazatot érintő problémákat még a 2012. év során kezelni lehessen, Portugália – tekintettel az érintett mezőgazdasági termelők jogos elvárásaira – a 2012. naptári évben a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti támogatás iránt benyújtott kérelmeket az ugyanerre az évre vonatkozó, az említett rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának v. alpontja szerinti támogatás iránti kérelemnek kívánja tekinteni. Ezért ebben a vonatkozásban indokolt az 1122/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésétől való eltérés biztosítása.

| (9) | Tekintettel arra, hogy az eltérések a 2012. évet érintik, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel arra, hogy az eltérések a 2012. évet érintik, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Eltérés a 73/2009/EK rendelettől

A 73/2009/EK rendelet 68. cikke (8) bekezdésétől eltérve Portugália [a Hivatalos Lapban való kihirdetést követő nap. Felkérjük a Kiadóhivatalt, hogy illessze be a dátumot.]-ig felülvizsgálhatja az említett rendelet 69. cikkének (1) bekezdése szerint hozott határozatot, valamint a 2012. évtől kezdődő hatállyal módosíthatja az említett rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. és v. alpontja szerinti különleges támogatást.

2. cikk

Eltérések az 1120/2009/EK rendelettől

(1)   Az 1120/2009/EK bizottsági rendelet 50. cikke (3) bekezdésének első albekezdésétől eltérve Portugália [a Hivatalos Lapban való kihirdetést követő ötödik munkanap. Felkérjük a Kiadóhivatalt, hogy illessze be a dátumot.]-ig tájékoztatja a Bizottságot arról a különleges támogatási intézkedésről, amelyet a 68. cikk (1) bekezdése a) pontja v. alpontjának megfelelően, e rendelet 1. cikke szerint alkalmazni szándékozik.

(2)   Az 1120/2009/EK rendelet 44. cikkének (2) bekezdésétől eltérve az „Alentejana” és „Mertolenga” szarvasmarhafajták, a „Serra de Estrela” és „Churros” juhfajták, valamint a „Serrana” kecskefaj tekintetében a 2012. év vonatkozásában a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontja v. alpontjának megfelelően nyújtott támogatásra nem alkalmazandók az 1974/2006/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett küszöbértékek.

3. cikk

Eltérés az 1122/2009/EK rendelettől

Az 1122/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a 2012. naptári évben a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti támogatás iránt benyújtott kérelmeket az ugyanerre az évre vonatkozó, az említett rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának v. alpontja szerinti támogatás iránti kérelemnek lehet tekinteni.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 30., 2009.1.19., 16. o.

1

(2)  HL L 316., 2009.12.2., 1. o.

2

(3)  HL L 368., 2006.12.23., 15. o.

3

(4)  HL L 316., 2009.12.2., 65. o.

4

---

| 28.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 357/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 357/10

---

A BIZOTTSÁG 1271/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. december 21.)

az 1122/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseitől az egységes támogatási rendszer keretében a 2012-re vonatkozó támogatási kérelmek és támogatási jogosultságoknak a nemzeti tartalékból a 2012-es évben történő kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése iránti kérelmek lehetőségei, valamint az egységes kérelem tartalma tekintetében való eltérésről, az 1120/2009/EK rendelettől a támogatási jogosultságok 2012-ben való bejelentése tekintetében való eltérésről, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendelettől a jogosultsági feltételek kifizetés előtti ellenőrzése és a mezőgazdasági termelők számára a parcellák rendelkezésre állása kapcsán előírt határidő tekintetében való eltérésről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 142. cikke c) és r) pontjára,

mivel:

| (1) | A 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdése az említett rendelet 68. cikke (1) bekezdésének c) pontját nem alkalmazó tagállamok számára lehetővé teszi, hogy bizonyos feltételek mellett felhasználják a nemzeti tartalékot. A szóban forgó cikk alkalmazása esetén a tagállamok növelhetik a mezőgazdasági termelőknek kiosztott támogatási jogosultságok egységenkénti értékét és/vagy számát. Az 1122/2009/EK bizottsági rendelet (2) 15. cikkének (1) bekezdése értelmében az egységes támogatási rendszer szerinti támogatási jogosultságok kiosztása vagy növelése iránti kérelmeket a 73/2009/EK rendelet 41. cikke alkalmazásában a tagállamok által meghatározandó időpontig kell benyújtani. Ez az időpont nem lehet későbbi, mint május 15., Észtország, Lettország, Litvánia, Finnország és Svédország esetében pedig június 15. |
| --- | --- |

(1)

A 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdése az említett rendelet 68. cikke (1) bekezdésének c) pontját nem alkalmazó tagállamok számára lehetővé teszi, hogy bizonyos feltételek mellett felhasználják a nemzeti tartalékot. A szóban forgó cikk alkalmazása esetén a tagállamok növelhetik a mezőgazdasági termelőknek kiosztott támogatási jogosultságok egységenkénti értékét és/vagy számát. Az 1122/2009/EK bizottsági rendelet (2) 15. cikkének (1) bekezdése értelmében az egységes támogatási rendszer szerinti támogatási jogosultságok kiosztása vagy növelése iránti kérelmeket a 73/2009/EK rendelet 41. cikke alkalmazásában a tagállamok által meghatározandó időpontig kell benyújtani. Ez az időpont nem lehet későbbi, mint május 15., Észtország, Lettország, Litvánia, Finnország és Svédország esetében pedig június 15.

| (2) | Az 1122/2009/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdése értelmében az a mezőgazdasági termelő, aki valamely területalapú támogatási rendszer keretében támogatást igényel, évente csak egyetlen egységes kérelmet nyújthat be. |
| --- | --- |

(2)

Az 1122/2009/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdése értelmében az a mezőgazdasági termelő, aki valamely területalapú támogatási rendszer keretében támogatást igényel, évente csak egyetlen egységes kérelmet nyújthat be.

| (3) | Az 1122/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében az egységes kérelmet az egyes tagállamok által meghatározandó időpontig kell benyújtani, amely nem lehet későbbi, mint május 15., Észtország, Lettország, Litvánia, Finnország és Svédország esetében pedig június 15. |
| --- | --- |

(3)

Az 1122/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében az egységes kérelmet az egyes tagállamok által meghatározandó időpontig kell benyújtani, amely nem lehet későbbi, mint május 15., Észtország, Lettország, Litvánia, Finnország és Svédország esetében pedig június 15.

| (4) | Mivel a szélsőséges időjárási körülmények következtében a takarmányárak folyamatosan emelkednek, és ez a legnagyobb gabonaszállítók némelyikére is hatással van, a mezőgazdasági üzemek számos tagállamban nehéz gazdasági helyzetbe kerültek, és 2012 végén komoly pénzügyi problémákkal küzdenek. Tekintettel arra, hogy a mezőgazdasági üzemek gazdasági helyzetének súlyosbodása hosszabb távon és szélesebb körben is hatásokkal járhat, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a 2012-es év tekintetében alkalmazzák a 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdését. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a szélsőséges időjárási körülmények következtében a takarmányárak folyamatosan emelkednek, és ez a legnagyobb gabonaszállítók némelyikére is hatással van, a mezőgazdasági üzemek számos tagállamban nehéz gazdasági helyzetbe kerültek, és 2012 végén komoly pénzügyi problémákkal küzdenek. Tekintettel arra, hogy a mezőgazdasági üzemek gazdasági helyzetének súlyosbodása hosszabb távon és szélesebb körben is hatásokkal járhat, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a 2012-es év tekintetében alkalmazzák a 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdését.

| (5) | Mivel az egységes támogatási rendszer szerinti támogatási jogosultságok nemzeti tartalékból történő kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése iránti kérelmek benyújtásának az 1122/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerinti határideje a 2012-es év tekintetében lejárt, lehetővé kell tenni azon tagállamok számára, amelyek a 2012-es évre vonatkozóan alkalmazni kívánják a 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdését, hogy a támogatási jogosultságoknak a nemzeti tartalékból történő kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése iránti kérelmek benyújtására új határidőt állapítsanak meg. |
| --- | --- |

(5)

Mivel az egységes támogatási rendszer szerinti támogatási jogosultságok nemzeti tartalékból történő kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése iránti kérelmek benyújtásának az 1122/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerinti határideje a 2012-es év tekintetében lejárt, lehetővé kell tenni azon tagállamok számára, amelyek a 2012-es évre vonatkozóan alkalmazni kívánják a 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdését, hogy a támogatási jogosultságoknak a nemzeti tartalékból történő kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése iránti kérelmek benyújtására új határidőt állapítsanak meg.

| (6) | Továbbá az ilyen tagállamok mezőgazdasági termelői esetében eltérést kell biztosítani az 1122/2009/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének azon előírásától, amely szerint évente csak egyetlen egységes kérelem nyújtható be. |
| --- | --- |

(6)

Továbbá az ilyen tagállamok mezőgazdasági termelői esetében eltérést kell biztosítani az 1122/2009/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének azon előírásától, amely szerint évente csak egyetlen egységes kérelem nyújtható be.

| (7) | Emellett azon mezőgazdasági termelők számára, akik élni kívánnak a 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdésével, eltérést kell biztosítani az 1122/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidő tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

Emellett azon mezőgazdasági termelők számára, akik élni kívánnak a 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdésével, eltérést kell biztosítani az 1122/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidő tekintetében.

| (8) | Az 1122/2009/EK rendelet 12. cikkének (5) bekezdése értelmében az egységes támogatási rendszer alkalmazásának vagy az egységes támogatási rendszer új ágazatokra való kiterjesztésének első évében a tagállamok eltérhetnek az 1122/2009/EK rendelet 12. cikkének rendelkezéseitől a támogatási jogosultságok tekintetében, ha azokat az egységes kérelem benyújtására előírt legkésőbbi időpontban még nem állapították meg véglegesen. Hasonló eltérést szükséges biztosítani azon támogatási jogosultságok tekintetében is, amelyek kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése a 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdésével összhangban történik, és a kiosztást vagy növelést még nem állapították meg véglegesen. |
| --- | --- |

(8)

Az 1122/2009/EK rendelet 12. cikkének (5) bekezdése értelmében az egységes támogatási rendszer alkalmazásának vagy az egységes támogatási rendszer új ágazatokra való kiterjesztésének első évében a tagállamok eltérhetnek az 1122/2009/EK rendelet 12. cikkének rendelkezéseitől a támogatási jogosultságok tekintetében, ha azokat az egységes kérelem benyújtására előírt legkésőbbi időpontban még nem állapították meg véglegesen. Hasonló eltérést szükséges biztosítani azon támogatási jogosultságok tekintetében is, amelyek kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése a 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdésével összhangban történik, és a kiosztást vagy növelést még nem állapították meg véglegesen.

| (9) | Az 1120/2009/EK bizottsági rendelet (3) 8. cikkének (1) bekezdése értelmében a támogatási jogosultságokat kifizetés teljesítésére évente csak egyszer jelentheti be az egységes kérelem benyújtására vonatkozó legkésőbbi időpontban azokat birtokló termelő. E követelmény tekintetében célszerű eltérésről rendelkezni. |
| --- | --- |

(9)

Az 1120/2009/EK bizottsági rendelet (3) 8. cikkének (1) bekezdése értelmében a támogatási jogosultságokat kifizetés teljesítésére évente csak egyszer jelentheti be az egységes kérelem benyújtására vonatkozó legkésőbbi időpontban azokat birtokló termelő. E követelmény tekintetében célszerű eltérésről rendelkezni.

| (10) | A 73/2009/EK rendelet 35. cikkének (1) bekezdése értelmében a támogatási jogosultsághoz tartozó támogatható hektárszámnak megfelelő azon mezőgazdasági parcelláknak, amelyek a kapcsolódó kérelemben feltüntetésre kerülnek, a tagállam által megállapított időpontban a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk. Ez az időpont nem lehet későbbi, mint a tagállamban a támogatási kérelem módosítására megállapított időpont. |
| --- | --- |

(10)

A 73/2009/EK rendelet 35. cikkének (1) bekezdése értelmében a támogatási jogosultsághoz tartozó támogatható hektárszámnak megfelelő azon mezőgazdasági parcelláknak, amelyek a kapcsolódó kérelemben feltüntetésre kerülnek, a tagállam által megállapított időpontban a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk. Ez az időpont nem lehet későbbi, mint a tagállamban a támogatási kérelem módosítására megállapított időpont.

| (11) | Azon támogatási jogosultságok esetében, amelyek a 73/2009/EK rendelet 41. cikke (3) bekezdésének alkalmazása nyomán kiosztásra kerülnek, vagy egységenkénti értékük növelésre kerül, célszerű eltérést engedélyezni a mezőgazdasági termelők számára a szóban forgó rendelet 35. cikkének (1) bekezdésében megállapított határidő betartása tekintetében. |
| --- | --- |

(11)

Azon támogatási jogosultságok esetében, amelyek a 73/2009/EK rendelet 41. cikke (3) bekezdésének alkalmazása nyomán kiosztásra kerülnek, vagy egységenkénti értékük növelésre kerül, célszerű eltérést engedélyezni a mezőgazdasági termelők számára a szóban forgó rendelet 35. cikkének (1) bekezdésében megállapított határidő betartása tekintetében.

| (12) | A 73/2009/EK rendelet 29. cikkének (3) bekezdése értelmében a rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerek keretében a támogatások kifizetésére addig nem kerülhet sor, amíg a jogosultsági feltételeknek a rendelet 20. cikke értelmében a tagállamok által elvégzendő ellenőrzése le nem zárult. |
| --- | --- |

(12)

A 73/2009/EK rendelet 29. cikkének (3) bekezdése értelmében a rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerek keretében a támogatások kifizetésére addig nem kerülhet sor, amíg a jogosultsági feltételeknek a rendelet 20. cikke értelmében a tagállamok által elvégzendő ellenőrzése le nem zárult.

| (13) | A támogatási jogosultságok – az e rendeletben megállapított egy vagy több eltérés alapján történő, és a 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdése szerinti – kiosztásához vagy egységenkénti értékének növeléséhez kapcsolódó, a tagállamok által ellenőrizendő jogosultsági feltételek eltérhetnek az egységes támogatási rendszer keretében jelenleg alkalmazott támogatási jogosultsági feltételektől. Ilyen esetben az új jogosultsági feltételek ellenőrzése miatt – a 73/2009/EK rendelet 29. cikkének (3) bekezdésével összhangban – azon támogatási rendszerek keretében, amelyek nem kapcsolódnak a szóban forgó rendelet 41. cikke (3) bekezdésének alkalmazásához, mindaddig nem kerülhetne sor kifizetésre, amíg az új jogosultsági feltételek ellenőrzése le nem zárult. Az ilyen helyzetek elkerülése érdekében a 73/2009/EK rendelet 29. cikkének (3) bekezdésétől való eltérésről kell rendelkezni a rendelet 41. cikkének (3) bekezdése szerinti támogatási jogosultságok kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

A támogatási jogosultságok – az e rendeletben megállapított egy vagy több eltérés alapján történő, és a 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdése szerinti – kiosztásához vagy egységenkénti értékének növeléséhez kapcsolódó, a tagállamok által ellenőrizendő jogosultsági feltételek eltérhetnek az egységes támogatási rendszer keretében jelenleg alkalmazott támogatási jogosultsági feltételektől. Ilyen esetben az új jogosultsági feltételek ellenőrzése miatt – a 73/2009/EK rendelet 29. cikkének (3) bekezdésével összhangban – azon támogatási rendszerek keretében, amelyek nem kapcsolódnak a szóban forgó rendelet 41. cikke (3) bekezdésének alkalmazásához, mindaddig nem kerülhetne sor kifizetésre, amíg az új jogosultsági feltételek ellenőrzése le nem zárult. Az ilyen helyzetek elkerülése érdekében a 73/2009/EK rendelet 29. cikkének (3) bekezdésétől való eltérésről kell rendelkezni a rendelet 41. cikkének (3) bekezdése szerinti támogatási jogosultságok kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése tekintetében.

| (14) | A 73/2009/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése értelmében továbbá a támogatások kifizetésére évente december 1-je és a következő naptári év június 30-a közötti időszakban kerül sor. E rendelkezéstől eltérve a Bizottság december 1-jét megelőző előlegfizetést írhat elő. Ezt az eltérést a 776/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) biztosítja, amelynek értelmében a tagállamok 2012. október 16-tól a közvetlen kifizetések összegének egy bizonyos százalékáig terjedő előleget fizethetnek a 2012-ben benyújtott kérelmek tekintetében. A 73/2009/EK rendelet 29. cikkének (3) bekezdése tekintetében az eltérést tehát visszamenőleg, 2012. október 16-tól kell biztosítani, hogy azon támogatási rendszerek keretében, amelyek nem kapcsolódnak a szóban forgó rendelet 41. cikke (3) bekezdésének alkalmazásához, sor kerülhessen a támogatások kifizetésére, de csak a jogosultsági feltételek ellenőrzésének lezárása után. |
| --- | --- |

(14)

A 73/2009/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése értelmében továbbá a támogatások kifizetésére évente december 1-je és a következő naptári év június 30-a közötti időszakban kerül sor. E rendelkezéstől eltérve a Bizottság december 1-jét megelőző előlegfizetést írhat elő. Ezt az eltérést a 776/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) biztosítja, amelynek értelmében a tagállamok 2012. október 16-tól a közvetlen kifizetések összegének egy bizonyos százalékáig terjedő előleget fizethetnek a 2012-ben benyújtott kérelmek tekintetében. A 73/2009/EK rendelet 29. cikkének (3) bekezdése tekintetében az eltérést tehát visszamenőleg, 2012. október 16-tól kell biztosítani, hogy azon támogatási rendszerek keretében, amelyek nem kapcsolódnak a szóban forgó rendelet 41. cikke (3) bekezdésének alkalmazásához, sor kerülhessen a támogatások kifizetésére, de csak a jogosultsági feltételek ellenőrzésének lezárása után.

| (15) | Az e rendeletben meghatározott eltérések a 2012-es naptári évre vonatkoznak. Ezért e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(15)

Az e rendeletben meghatározott eltérések a 2012-es naptári évre vonatkoznak. Ezért e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.

| (16) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Eltérések az 1122/2009/EK rendelettől

(1)   Az 1122/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a 2012-es év tekintetében a tagállamok engedélyezhetik a mezőgazdasági termelők számára, hogy a 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdésével összhangban az egységes támogatási rendszer szerinti támogatási jogosultságok kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése iránti kérelmeket legkésőbb 2013. január 31-ig nyújtsák be.

(2)   Az 1122/2009/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a 2012-es év tekintetében azok a mezőgazdasági termelők, akik a tagállamok által a szóban forgó rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban meghatározott határidőn belül valamely területalapú támogatási rendszer keretében egységes kérelmet nyújtottak be, és akik e cikk (1) bekezdésével összhangban támogatási jogosultságok kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése iránti kérelmet nyújtottak be, legkésőbb 2013. január 31-ig a 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdése szerinti külön támogatási kérelmet nyújthatnak be.

(3)   Az 1122/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a 2012-es év tekintetében a tagállamok engedélyezhetik, hogy azok a mezőgazdasági termelők, akik e cikk (1) bekezdésével összhangban támogatási jogosultságok kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése iránti kérelmet nyújtottak be, és nem nyújtották be az e cikk (2) bekezdésében említett egységes kérelmet, legkésőbb 2013. január 31-ig a 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdése szerinti egységes kérelmet nyújtsanak be.

(4)   Az (1) bekezdéssel összhangban benyújtott, támogatási jogosultságok kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése iránti kérelmek a (2) és (3) bekezdés szerinti külön támogatási kérelemnek vagy egységes támogatási kérelemnek minősülnek.

(5)   E cikk (1) bekezdésének alkalmazása esetén a tagállamok eltérhetnek az 1122/2009/EK rendelet 12. cikkének a támogatási jogosultságokra vonatkozó rendelkezéseitől, amennyiben a támogatási jogosultságok kiosztása vagy egységenkénti értékének növelése az e cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott legkésőbbi időpontban még nem került véglegesen megállapításra.

2. cikk

Eltérés az 1120/2009/EK rendelettől

Az 1120/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a 2012-es év tekintetében azon támogatási jogosultságokat, amelyek egységenkénti értéke e rendelet 1. cikke értelmében növelésre kerül, a megnövelt értékű kifizetés teljesítésére bejelentheti a 2013. január 31-én azokat birtokló termelő.

Az e rendelet 1. cikkének megfelelően a termelők részére újonnan kiosztott támogatási jogosultságok, valamint azok a támogatási jogosultságok, amelyek egységenkénti értéke növelésre került, a 2012-es naptári év vonatkozásában bejelentettnek tekintendők.

3. cikk

Eltérés a 73/2009/EK rendelettől

(1)   A 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdése szerinti támogatási jogosultságok kiosztásához vagy egységenkénti értékének növeléséhez kapcsolódó kifizetésekre a 2012-es naptári év tekintetében kizárólag az után kerülhet sor, hogy az érintett tagállam – az e rendelet 1. és 2. cikke szerinti egy vagy több eltérés igénybevétele esetén – elvégezte az adott támogatásra vonatkozó jogosultsági feltételek ellenőrzését.

(2)   A 73/2009/EK rendelet 29. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a rendelet I. mellékletében felsorolt – az e cikk (1) bekezdésében említett támogatásoktól eltérő – támogatási rendszerek keretében a támogatások kifizetésére a 2012-es naptári év tekintetében attól függetlenül sor kerülhet, hogy megtörtént-e az e cikk (1) bekezdése szerinti támogatásra vonatkozó jogosultsági feltételek ellenőrzése.

(3)   A 73/2009/EK rendelet 35. cikkének (1) bekezdésétől eltérve – a rendelet 41. cikkének (3) bekezdésével összhangban, és az e rendelet 1. és 2. cikke szerinti eltérések közül egy vagy több alapján – újonnan kiosztott vagy az egységenkénti érték tekintetében megnövelt támogatási jogosultsághoz tartozó támogatható hektárszámnak megfelelő mezőgazdasági parcelláknak 2013. január 31-én az érintett mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk.

4. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

A 3. cikk (1) és (2) bekezdését 2012. október 16-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

1

(2)  HL L 316., 2009.12.2., 65. o.

2

(3)  HL L 316., 2009.12.2., 1. o.

3

(4)  HL L 231., 2012.8.28., 8. o.

4

---

HATÁROZATOK

| 28.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 357/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 357/13

---

A TANÁCS 2012/835/KKBP HATÁROZATA

(2012. december 21.)

az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról szóló 2010/96/KKBP határozat meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2010. február 15-én elfogadta a 2010/96/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. február 15-én elfogadta a 2010/96/KKBP határozatot (1).

| (2) | A Tanács 2011. július 28-án elfogadta a 2011/483/KKBP határozatot (2), amely módosította a 2010/96/KKBP határozatot és további egy évre meghosszabbította azt. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2011. július 28-án elfogadta a 2011/483/KKBP határozatot (2), amely módosította a 2010/96/KKBP határozatot és további egy évre meghosszabbította azt.

| (3) | A 2010/96/KKBP határozatot módosító és meghosszabbító tanácsi határozat elfogadásának késedelme miatt szükséges a 2010/96/KKBP határozat érvényességét meghosszabbítani tekintettel az EUTM Szomália uniós kiképzési misszió Ugandában való jelenlétének 2013. január 1-től történő lefedésére. |
| --- | --- |

(3)

A 2010/96/KKBP határozatot módosító és meghosszabbító tanácsi határozat elfogadásának késedelme miatt szükséges a 2010/96/KKBP határozat érvényességét meghosszabbítani tekintettel az EUTM Szomália uniós kiképzési misszió Ugandában való jelenlétének 2013. január 1-től történő lefedésére.

| (4) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Dánia nem vesz részt e határozat végrehajtásában, és ezért nem vesz részt e misszió finanszírozásában |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Dánia nem vesz részt e határozat végrehajtásában, és ezért nem vesz részt e misszió finanszírozásában

| (5) | Az uniós katonai missziót ezért meg kell hosszabbítani, |
| --- | --- |

(5)

Az uniós katonai missziót ezért meg kell hosszabbítani,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/96/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „10. cikk
  Pénzügyi rendelkezések
  (1)   Az EU katonai missziójának közös költségeit az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (ATHENA) létrehozásáról szóló, 2011. december 19-i 2011/871/KKBP tanácsi határozatnak (3) (a továbbiakban: az ATHENA) megfelelően kell kezelni.
  (2)   Az uniós katonai misszió közös költségeire vonatkozó pénzügyi referenciaösszeg 2011. augusztus 9-ig tartó időszakra 4,8 millió EUR. A referenciaösszegnek az ATHENA 25. cikkének (1) bekezdésében említett aránya 60 %.
  (3)   Az uniós katonai misszió közös költségeire vonatkozó pénzügyi referenciaösszeg a 2011. augusztus 9-től2012. december 31-ig tartó időszakra 4,8 millió EUR. E referenciaösszegnek az ATHENA 25. cikkének (1) bekezdésében említett aránya 30 %.
  (4)   Az uniós katonai misszió közös költségeire vonatkozó pénzügyi referenciaösszeg a 2013. január 1-jén kezdődő időszakra 0,05 millió EUR. E referenciaösszegnek az ATHENA- 25. cikkének (1) bekezdésében említett aránya 100 %. |
| --- | --- |

1.

A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   Az EU katonai missziójának közös költségeit az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (ATHENA) létrehozásáról szóló, 2011. december 19-i 2011/871/KKBP tanácsi határozatnak (3) (a továbbiakban: az ATHENA) megfelelően kell kezelni.

(2)   Az uniós katonai misszió közös költségeire vonatkozó pénzügyi referenciaösszeg 2011. augusztus 9-ig tartó időszakra 4,8 millió EUR. A referenciaösszegnek az ATHENA 25. cikkének (1) bekezdésében említett aránya 60 %.

(3)   Az uniós katonai misszió közös költségeire vonatkozó pénzügyi referenciaösszeg a 2011. augusztus 9-től2012. december 31-ig tartó időszakra 4,8 millió EUR. E referenciaösszegnek az ATHENA 25. cikkének (1) bekezdésében említett aránya 30 %.

(4)   Az uniós katonai misszió közös költségeire vonatkozó pénzügyi referenciaösszeg a 2013. január 1-jén kezdődő időszakra 0,05 millió EUR. E referenciaösszegnek az ATHENA- 25. cikkének (1) bekezdésében említett aránya 100 %.

| 2. | A 12. cikk (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
  „(2)   Az uniós katonai misszió legkésőbb 2013. január 31-én fejeződik be. ”. |
| --- | --- |

2.

A 12. cikk (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(2)   Az uniós katonai misszió legkésőbb 2013. január 31-én fejeződik be. ”.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ez a határozat 2013. január 1-jétől alkalmazandó.

Kelt Brüsszelben, 2012. december 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  HL L 44., 2010.2.19., 16. o.

1

(2)  HL L 198., 2011.7.30., 37. o.

2

(3)  HL L 343., 2011.12.23., 35. o.”.

3

---

| 28.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 357/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 357/15

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2012. július 25.)

a Luxemburgi Nagyhercegség által a Dexia BIL értékesítésével kapcsolatosan végrehajtott SA.34440 (12/C) számú intézkedésről

(az értesítés a C(2012) 5264. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/836/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (2), és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2008. november 19-i határozatában (3) a Bizottság úgy döntött, hogy nem emel kifogást a likviditási segítségnyújtási művelettel („liquidity assistance”) és a Dexia forrásaihoz nyújtott kezességvállalással kapcsolatos sürgősségi intézkedésekkel szemben (4). A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az említett intézkedések az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján – nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott megmentési támogatásként – összeegyeztethetőek a belső piaccal, és a 2008. október 3-tól számított hat hónapos időszakra engedélyezte a szóban forgó intézkedéseket, leszögezve, hogy ezen időszakot követően a támogatást strukturális intézkedésként fogja újraértékelni. |
| --- | --- |

(1)

2008. november 19-i határozatában (3) a Bizottság úgy döntött, hogy nem emel kifogást a likviditási segítségnyújtási művelettel („liquidity assistance”) és a Dexia forrásaihoz nyújtott kezességvállalással kapcsolatos sürgősségi intézkedésekkel szemben (4). A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az említett intézkedések az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján – nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott megmentési támogatásként – összeegyeztethetőek a belső piaccal, és a 2008. október 3-tól számított hat hónapos időszakra engedélyezte a szóban forgó intézkedéseket, leszögezve, hogy ezen időszakot követően a támogatást strukturális intézkedésként fogja újraértékelni.

| (2) | Belgium, Franciaország és Luxemburg (a továbbiakban: az érintett tagállamok) a Dexia első szerkezetátalakítási tervét 2009. február 16-án, 17-én és 18-án jelentették be a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(2)

Belgium, Franciaország és Luxemburg (a továbbiakban: az érintett tagállamok) a Dexia első szerkezetátalakítási tervét 2009. február 16-án, 17-én és 18-án jelentették be a Bizottságnak.

| (3) | 2009. március 13-i határozatában a Bizottság úgy döntött, hogy a Dexiának nyújtott valamennyi támogatás tekintetében megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében előírt hivatalos vizsgálati eljárást (5). |
| --- | --- |

(3)

2009. március 13-i határozatában a Bizottság úgy döntött, hogy a Dexiának nyújtott valamennyi támogatás tekintetében megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében előírt hivatalos vizsgálati eljárást (5).

| (4) | 2009. október 30-i határozatában (6) a Bizottság engedélyezte az (1) preambulumbekezdésben említett kezességvállalás meghosszabbítását 2010. február 28-ig, vagy a támogatási intézkedéseknek és a Dexia szerkezetátalakítási tervének az összeegyeztethetőségét elbíráló bizottsági határozat időpontjáig. |
| --- | --- |

(4)

2009. október 30-i határozatában (6) a Bizottság engedélyezte az (1) preambulumbekezdésben említett kezességvállalás meghosszabbítását 2010. február 28-ig, vagy a támogatási intézkedéseknek és a Dexia szerkezetátalakítási tervének az összeegyeztethetőségét elbíráló bizottsági határozat időpontjáig.

| (5) | Az érintett tagállamok 2010. február 9-én eljuttatták a Bizottságnak a 2009 februárjában bejelentett eredeti szerkezetátalakítási terv kiegészítése érdekében tervezett további intézkedésekre vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(5)

Az érintett tagállamok 2010. február 9-én eljuttatták a Bizottságnak a 2009 februárjában bejelentett eredeti szerkezetátalakítási terv kiegészítése érdekében tervezett további intézkedésekre vonatkozó információkat.

| (6) | 2010. február 26-i határozatában (7) a Bizottság engedélyezte a Dexia szerkezetátalakítási tervét és a sürgősségi támogatás szerkezetátalakítási támogatássá történő alakítását, azzal a feltétellel, hogy teljesül az említett határozatban előírt valamennyi kötelezettségvállalás és feltétel. |
| --- | --- |

(6)

2010. február 26-i határozatában (7) a Bizottság engedélyezte a Dexia szerkezetátalakítási tervét és a sürgősségi támogatás szerkezetátalakítási támogatássá történő alakítását, azzal a feltétellel, hogy teljesül az említett határozatban előírt valamennyi kötelezettségvállalás és feltétel.

| (7) | 2011 nyara óta a Dexia újabb nehézségekkel találta magát szemben, az érintett tagállamok pedig további támogatási intézkedéseket vettek tervbe. |
| --- | --- |

(7)

2011 nyara óta a Dexia újabb nehézségekkel találta magát szemben, az érintett tagállamok pedig további támogatási intézkedéseket vettek tervbe.

| (8) | 2011. október 17-i határozatában (8) a Bizottság úgy döntött, hogy hivatalos vizsgálati eljárást indít a Dexia Bank Belgiumnak (a továbbiakban: DBB) a Dexia SA általi értékesítése és a belga állam általi visszavásárlása ügyében. A Bizottság emellett úgy döntött, hogy a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében ideiglenesen engedélyezi az intézkedést. Tehát az intézkedést az említett határozat időpontjától számított hat hónapig, illetve ha Belgium ugyanazon időponttól számított hat hónapon belül szerkezetátalakítási tervet nyújt be, az intézkedésre vonatkozó végleges határozat Bizottság általi elfogadásáig engedélyezték. |
| --- | --- |

(8)

2011. október 17-i határozatában (8) a Bizottság úgy döntött, hogy hivatalos vizsgálati eljárást indít a Dexia Bank Belgiumnak (a továbbiakban: DBB) a Dexia SA általi értékesítése és a belga állam általi visszavásárlása ügyében. A Bizottság emellett úgy döntött, hogy a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében ideiglenesen engedélyezi az intézkedést. Tehát az intézkedést az említett határozat időpontjától számított hat hónapig, illetve ha Belgium ugyanazon időponttól számított hat hónapon belül szerkezetátalakítási tervet nyújt be, az intézkedésre vonatkozó végleges határozat Bizottság általi elfogadásáig engedélyezték.

| (9) | Az érintett tagállamok 2011. október 18-án tájékoztatták a Bizottságot a Dexia új szerkezetátalakítási vagy leépítési tervére vonatkozó, esetleges új intézkedéscsomagról. Belgium 2012. október 21-én bejelentette a Bizottságnak, hogy az új intézkedéscsomag keretében a DBB – a belga állam kezességvállalása mellett – rendkívüli likviditási segítségnyújtást (Emergency Liquidity Assistance) vehet igénybe. Ez az intézkedés lehetővé teszi a DBB számára, hogy finanszírozást biztosítson a Dexia Crédit Local SA részére (a továbbiakban: DCL). |
| --- | --- |

(9)

Az érintett tagállamok 2011. október 18-án tájékoztatták a Bizottságot a Dexia új szerkezetátalakítási vagy leépítési tervére vonatkozó, esetleges új intézkedéscsomagról. Belgium 2012. október 21-én bejelentette a Bizottságnak, hogy az új intézkedéscsomag keretében a DBB – a belga állam kezességvállalása mellett – rendkívüli likviditási segítségnyújtást (Emergency Liquidity Assistance) vehet igénybe. Ez az intézkedés lehetővé teszi a DBB számára, hogy finanszírozást biztosítson a Dexia Crédit Local SA részére (a továbbiakban: DCL).

| (10) | 2011. december 14-én Franciaország, Belgium és Luxemburg szintén arról értesítette a Bizottságot, hogy az érintett tagállamok az új intézkedéscsomag keretében ideiglenes garanciát terveznek nyújtani a Dexia SA és a DCL refinanszírozáshoz (a továbbiakban: ideiglenes refinanszírozási garancia). |
| --- | --- |

(10)

2011. december 14-én Franciaország, Belgium és Luxemburg szintén arról értesítette a Bizottságot, hogy az érintett tagállamok az új intézkedéscsomag keretében ideiglenes garanciát terveznek nyújtani a Dexia SA és a DCL refinanszírozáshoz (a továbbiakban: ideiglenes refinanszírozási garancia).

| (11) | 2011. december 21-i határozatában (a továbbiakban: a Dexia szerkezetátalakításához nyújtandó kiegészítő támogatásokra vonatkozó vizsgálat megindításáról szóló határozat) (9) a Bizottság a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében úgy döntött, hogy ideiglenesen, 2012. május 31-ig engedélyezi az ideiglenes refinanszírozási garanciát. Ugyanakkor a Bizottság ezzel a határozattal hivatalos vizsgálatot indított a feltételes határozatot követően bejelentett valamennyi kiegészítő intézkedés (köztük az ideiglenes refinanszírozási garancia) tekintetében, továbbá felkérte az érintett tagállamokat, hogy három hónapos határidőn belül nyújtsák be a Dexia szerkezetátalakítási tervét, illetve amennyiben a Dexia nem életképes, a Dexia rendezett szanálási tervét. |
| --- | --- |

(11)

2011. december 21-i határozatában (a továbbiakban: a Dexia szerkezetátalakításához nyújtandó kiegészítő támogatásokra vonatkozó vizsgálat megindításáról szóló határozat) (9) a Bizottság a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében úgy döntött, hogy ideiglenesen, 2012. május 31-ig engedélyezi az ideiglenes refinanszírozási garanciát. Ugyanakkor a Bizottság ezzel a határozattal hivatalos vizsgálatot indított a feltételes határozatot követően bejelentett valamennyi kiegészítő intézkedés (köztük az ideiglenes refinanszírozási garancia) tekintetében, továbbá felkérte az érintett tagállamokat, hogy három hónapos határidőn belül nyújtsák be a Dexia szerkezetátalakítási tervét, illetve amennyiben a Dexia nem életképes, a Dexia rendezett szanálási tervét.

| (12) | Az érintett tagállamok 2012. március 21-én és 22-én benyújtották a Bizottságnak a Dexia rendezett szanálási tervét. |
| --- | --- |

(12)

Az érintett tagállamok 2012. március 21-én és 22-én benyújtották a Bizottságnak a Dexia rendezett szanálási tervét.

| (13) | 2012. május 25-én az érintett tagállamok az ideiglenes refinanszírozási garancia meghosszabbítása iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz. A Bizottság 2012. május 31-én két határozatot fogadott el. |
| --- | --- |

(13)

2012. május 25-én az érintett tagállamok az ideiglenes refinanszírozási garancia meghosszabbítása iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz. A Bizottság 2012. május 31-én két határozatot fogadott el.

| (14) | Az első határozatban (a továbbiakban: az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat) a Bizottság úgy döntött, hogy a Belgium, Franciaország és Luxemburg által 2012. március 21-én és 22-én benyújtott rendezett szanálási terv kivizsgálása céljából kiterjeszti a Dexia csoport ügyében folytatott hivatalos vizsgálatot (10). |
| --- | --- |

(14)

Az első határozatban (a továbbiakban: az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat) a Bizottság úgy döntött, hogy a Belgium, Franciaország és Luxemburg által 2012. március 21-én és 22-én benyújtott rendezett szanálási terv kivizsgálása céljából kiterjeszti a Dexia csoport ügyében folytatott hivatalos vizsgálatot (10).

| (15) | A második határozatban (a továbbiakban: a garancia meghosszabbításáról szóló határozat) (11) a Bizottság ideiglenesen – a Dexia rendezett szanálásáról szóló végleges határozatának meghozataláig – jóváhagyta az érintett tagállamok által a Dexia SA és a DCL refinanszírozásához nyújtott ideiglenes garancia rendelkezésre bocsátásának 2012. szeptember 30-ig történő meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(15)

A második határozatban (a továbbiakban: a garancia meghosszabbításáról szóló határozat) (11) a Bizottság ideiglenesen – a Dexia rendezett szanálásáról szóló végleges határozatának meghozataláig – jóváhagyta az érintett tagállamok által a Dexia SA és a DCL refinanszírozásához nyújtott ideiglenes garancia rendelkezésre bocsátásának 2012. szeptember 30-ig történő meghosszabbítását.

| (16) | Az érintett tagállamok 2012. június 5-én bejelentették a Bizottságnak, hogy 55 milliárd EUR-ra növelik az ideiglenes garancia maximális tőkeösszegének felső határát. 2012. június 6-i határozatában (12) a Bizottság ideiglenesen – a Dexia rendezett szanálásáról szóló végleges határozatának meghozataláig – jóváhagyta a garancia felső határának megemelését. |
| --- | --- |

(16)

Az érintett tagállamok 2012. június 5-én bejelentették a Bizottságnak, hogy 55 milliárd EUR-ra növelik az ideiglenes garancia maximális tőkeösszegének felső határát. 2012. június 6-i határozatában (12) a Bizottság ideiglenesen – a Dexia rendezett szanálásáról szóló végleges határozatának meghozataláig – jóváhagyta a garancia felső határának megemelését.

| (17) | 2011. október 6-án a Dexia SA sajtóközleményben jelentette be (13), hogy kizárólagos tárgyalásokat kezdett egy, a luxemburgi államot is magában foglaló nemzetközi befektetői csoporttal a luxemburgi Dexia Banque Internationale (a továbbiakban: Dexia BIL) értékesítése céljából. A kizárólagos tárgyalási időszakot követően megszülető esetleges ajánlat tartalmáról a Dexia csoport igazgatótanácsa hoz döntést. |
| --- | --- |

(17)

2011. október 6-án a Dexia SA sajtóközleményben jelentette be (13), hogy kizárólagos tárgyalásokat kezdett egy, a luxemburgi államot is magában foglaló nemzetközi befektetői csoporttal a luxemburgi Dexia Banque Internationale (a továbbiakban: Dexia BIL) értékesítése céljából. A kizárólagos tárgyalási időszakot követően megszülető esetleges ajánlat tartalmáról a Dexia csoport igazgatótanácsa hoz döntést.

| (18) | 2011. december 18-án arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy hamarosan kötelező erejű egyetértési megállapodás kerül megkötésre a Dexia SA Dexia BIL-ben birtokolt 99,906 %-os tulajdoni hányadának értékesítésére vonatkozóan. Az említett egyetértési megállapodás értelmében a Precision Capital SA katari befektetői csoport 90 %-os részesedést szerez, a fennmaradó tulajdoni hányadot pedig Luxemburg szerzi meg. A Dexia BIL egyes eszközeit kizárták ezen értékesítésből. |
| --- | --- |

(18)

2011. december 18-án arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy hamarosan kötelező erejű egyetértési megállapodás kerül megkötésre a Dexia SA Dexia BIL-ben birtokolt 99,906 %-os tulajdoni hányadának értékesítésére vonatkozóan. Az említett egyetértési megállapodás értelmében a Precision Capital SA katari befektetői csoport 90 %-os részesedést szerez, a fennmaradó tulajdoni hányadot pedig Luxemburg szerzi meg. A Dexia BIL egyes eszközeit kizárták ezen értékesítésből.

| (19) | A Dexia BIL értékesítése nem képezte részét azoknak az intézkedéseknek, amelyeket a Bizottság 2010. február 26-án, a Dexia szerkezetátalakítási terve keretében jóváhagyott. Továbbá nem tartozott azon hivatalos vizsgálati eljárás hatálya alá sem, amelyet a Bizottság 2011. december 21-én indított az ezen időpontot követően a Bizottságnak bejelentett szerkezetátalakítási intézkedések vonatkozásában. |
| --- | --- |

(19)

A Dexia BIL értékesítése nem képezte részét azoknak az intézkedéseknek, amelyeket a Bizottság 2010. február 26-án, a Dexia szerkezetátalakítási terve keretében jóváhagyott. Továbbá nem tartozott azon hivatalos vizsgálati eljárás hatálya alá sem, amelyet a Bizottság 2011. december 21-én indított az ezen időpontot követően a Bizottságnak bejelentett szerkezetátalakítási intézkedések vonatkozásában.

| (20) | A Dexia BIL értékesítését 2011. december 21. előtt hozták a Bizottság tudomására. Tehát a Bizottság a Dexia BIL értékesítését nem csupán amiatt elemzi elkülönítve a Dexia szerkezetátalakításától, mivel a lehető legrövidebb időn belül jogbiztonságra van szükség, hanem főként amiatt is, hogy a Dexia BIL értékesítése független a csoportnak a – 2011-ben ideiglenesen jóváhagyott támogatási intézkedések érdekében történő – szerkezetátalakításától, tekintve, hogy a Bizottsághoz beérkezett információk szerint már 2009 óta tervezték az említett értékesítést, és a Dexia BIL jogilag és gazdaságilag különválik majd a Dexiától. |
| --- | --- |

(20)

A Dexia BIL értékesítését 2011. december 21. előtt hozták a Bizottság tudomására. Tehát a Bizottság a Dexia BIL értékesítését nem csupán amiatt elemzi elkülönítve a Dexia szerkezetátalakításától, mivel a lehető legrövidebb időn belül jogbiztonságra van szükség, hanem főként amiatt is, hogy a Dexia BIL értékesítése független a csoportnak a – 2011-ben ideiglenesen jóváhagyott támogatási intézkedések érdekében történő – szerkezetátalakításától, tekintve, hogy a Bizottsághoz beérkezett információk szerint már 2009 óta tervezték az említett értékesítést, és a Dexia BIL jogilag és gazdaságilag különválik majd a Dexiától.

| (21) | 2012. március 23-án Luxemburg hivatalosan bejelentette a Bizottságnak a Dexia BIL értékesítését. |
| --- | --- |

(21)

2012. március 23-án Luxemburg hivatalosan bejelentette a Bizottságnak a Dexia BIL értékesítését.

| (22) | 2012. április 3-i határozatában (14) a Bizottság tájékoztatta Luxemburgot arról a döntéséről, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást indít a Dexia BIL értékesítésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(22)

2012. április 3-i határozatában (14) a Bizottság tájékoztatta Luxemburgot arról a döntéséről, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást indít a Dexia BIL értékesítésével kapcsolatban.

| (23) | 2012. május 4-én és 2012. június 12-én a luxemburgi hatóságok további információkat közöltek a Bizottsággal, többek között a Dexia BIL vételárára vonatkozó, 2012. május 30-i méltányossági állásfoglalásnak a Dexia SA általi frissítését (a továbbiakban: naprakésszé tett méltányossági állásfoglalás). |
| --- | --- |

(23)

2012. május 4-én és 2012. június 12-én a luxemburgi hatóságok további információkat közöltek a Bizottsággal, többek között a Dexia BIL vételárára vonatkozó, 2012. május 30-i méltányossági állásfoglalásnak a Dexia SA általi frissítését (a továbbiakban: naprakésszé tett méltányossági állásfoglalás).

| (24) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (15). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a vitatott intézkedésre vonatkozó észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(24)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (15). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a vitatott intézkedésre vonatkozó észrevételeik megtételére.

| (25) | Az érdekeltek erre vonatkozóan észrevételeket nyújtottak be a Bizottságnak. Ezeket a Bizottság továbbította Luxemburgnak, és egyben biztosította számára a lehetőséget, hogy azokkal kapcsolatban észrevételeket tegyen; a Bizottság a szóban forgó az észrevételeket a 2012. június 28-án kelt levéllel vette kézhez. |
| --- | --- |

(25)

Az érdekeltek erre vonatkozóan észrevételeket nyújtottak be a Bizottságnak. Ezeket a Bizottság továbbította Luxemburgnak, és egyben biztosította számára a lehetőséget, hogy azokkal kapcsolatban észrevételeket tegyen; a Bizottság a szóban forgó az észrevételeket a 2012. június 28-án kelt levéllel vette kézhez.

2.   LEÍRÁS

2.1.   A Dexia csoport leírása

| (26) | A Dexia BIL a Dexia csoport tagja. A Dexia – amely a franciaországi Crédit Local és a belga Crédit Communal 1996-os egyesülése révén jött létre – a helyi önkormányzatoknak történő hitelezésre szakosodott, azonban körülbelül 5,5 millió magánszemély is volt az ügyfelei között, főként Belgiumban, Luxemburgban és Törökországban. |
| --- | --- |

(26)

A Dexia BIL a Dexia csoport tagja. A Dexia – amely a franciaországi Crédit Local és a belga Crédit Communal 1996-os egyesülése révén jött létre – a helyi önkormányzatoknak történő hitelezésre szakosodott, azonban körülbelül 5,5 millió magánszemély is volt az ügyfelei között, főként Belgiumban, Luxemburgban és Törökországban.

| (27) | A Dexia csoport a holdingtársaság jogállású anyavállalat (Dexia SA), valamint három operatív leányvállalat – a franciaországi DCL, a belgiumi DBB és a luxemburgi Dexia BIL – köré szerveződött.

  Organigramme simplifié du Groupe au 30 septembre 2011


  (i.e., avant mise en oeuvre des cessions annoncées lors du Conseil d'Administration de Dexia du 9 octobre 2011) |
| --- | --- |

(27)

A Dexia csoport a holdingtársaság jogállású anyavállalat (Dexia SA), valamint három operatív leányvállalat – a franciaországi DCL, a belgiumi DBB és a luxemburgi Dexia BIL – köré szerveződött.

Organigramme simplifié du Groupe au 30 septembre 2011

(i.e., avant mise en oeuvre des cessions annoncées lors du Conseil d'Administration de Dexia du 9 octobre 2011)

Image

| (28) | 2011. október 20-án a DBB-t értékesítették a belga államnak, és 2011. december 31-én a Dexia csoport konszolidált mérlegfőösszege (a DBB mérlegből történő 2011. október 1-jei eltávolítása után) 413 milliárd EUR-t tett ki. |
| --- | --- |

(28)

2011. október 20-án a DBB-t értékesítették a belga államnak, és 2011. december 31-én a Dexia csoport konszolidált mérlegfőösszege (a DBB mérlegből történő 2011. október 1-jei eltávolítása után) 413 milliárd EUR-t tett ki.

| (29) | A DBB 2011. október 20-án történt értékesítése mellett a Dexia csoport bejelentette, hogy „rövidesen” az alábbi tagjait is értékesíti:






  — | Dexia BIL; |
| --- | --- | --- |

(29)

A DBB 2011. október 20-án történt értékesítése mellett a Dexia csoport bejelentette, hogy „rövidesen” az alábbi tagjait is értékesíti:

—

Dexia BIL;

| — | Dexia Municipal Agency |
| --- | --- |

—

Dexia Municipal Agency

| — | DenizBank; |
| --- | --- |

—

DenizBank;

| — | Dexia Asset Management (a továbbiakban: DAM) |
| --- | --- |

—

Dexia Asset Management (a továbbiakban: DAM)

| — | RBC Dexia Investor Services (a továbbiakban: RBCD). |
| --- | --- |

—

RBC Dexia Investor Services (a továbbiakban: RBCD).

| (30) | A Dexia SA főrészvényeseinek részesedései az alábbiak:






  Részvényjegyző neve | 2011. december 31-én meglévő %-os arány |
| --- | --- | --- |
| Caisse des Dépôts et consignations | 17,6 % |
| Holding Communal | 14,3 % |
| Arco csoport | 12,0 % |
| Francia kormány | 5,7 % |
| Belga szövetségi kormány | 5,7 % |
| Ethias | 5,0 % |
| 3 belgiumi régió | 5,7 % |
| CNP Assurances | 3,0 % |
| Munkavállalók | 0,6 % |
| Egyéb | 30,4 % |
| Forrás: | Dexia, a 2011. évi pénzügyi eredmények bemutatása, 2012. február 23., 51. o.; a Bizottságnak bejelentett rendezett szanálási tervben is feltüntették |

(30)

A Dexia SA főrészvényeseinek részesedései az alábbiak:

Részvényjegyző neve

2011. december 31-én meglévő %-os arány

Caisse des Dépôts et consignations

17,6 %

Holding Communal

14,3 %

Arco csoport

12,0 %

Francia kormány

5,7 %

Belga szövetségi kormány

5,7 %

Ethias

5,0 %

3 belgiumi régió

5,7 %

CNP Assurances

3,0 %

Munkavállalók

0,6 %

Egyéb

30,4 %

Forrás:

Dexia, a 2011. évi pénzügyi eredmények bemutatása, 2012. február 23., 51. o.; a Bizottságnak bejelentett rendezett szanálási tervben is feltüntették

2.2.   A Dexia BIL leírása

| (31) | A Dexia az egyik legnagyobb luxemburgi kereskedelmi bank, amely 2011. június 30-án 41 milliárd EUR-s mérlegfőösszeggel rendelkezett. A Dexia BIL nem csupán Luxemburgban tevékenykedik, hanem – közvetlenül vagy egyes leányvállalatain keresztül – más országokban is, így Svájcban, az Egyesült Királyságban, valamint egyes ázsiai és közel-keleti országokban. A Dexia BIL emellett jelentős múltból örökölt, ún. „legacy” portfólióval is rendelkezik, amelynek becsült piaci értéke 2011. szeptember 30-án körülbelül [5–10] milliárd EUR-t tett ki. |
| --- | --- |

(31)

A Dexia az egyik legnagyobb luxemburgi kereskedelmi bank, amely 2011. június 30-án 41 milliárd EUR-s mérlegfőösszeggel rendelkezett. A Dexia BIL nem csupán Luxemburgban tevékenykedik, hanem – közvetlenül vagy egyes leányvállalatain keresztül – más országokban is, így Svájcban, az Egyesült Királyságban, valamint egyes ázsiai és közel-keleti országokban. A Dexia BIL emellett jelentős múltból örökölt, ún. „legacy” portfólióval is rendelkezik, amelynek becsült piaci értéke 2011. szeptember 30-án körülbelül [5–10] milliárd EUR-t tett ki.

| (32) | A Dexia BIL a Luxemburgban fiókhálózattal rendelkező nagybankok egyike, amely az országban lakó természetes személyek és letelepedett vállalkozások betéti bankjaként, valamint fogyasztási, ingatlan- és vállalkozási hiteleket nyújtó hitelintézetként egyaránt fontos szereplője a helyi gazdaságnak. |
| --- | --- |

(32)

A Dexia BIL a Luxemburgban fiókhálózattal rendelkező nagybankok egyike, amely az országban lakó természetes személyek és letelepedett vállalkozások betéti bankjaként, valamint fogyasztási, ingatlan- és vállalkozási hiteleket nyújtó hitelintézetként egyaránt fontos szereplője a helyi gazdaságnak.

| (33) | A luxemburgi pénzügyi szektor felügyeleti hatósága, a Pénzügyi Felügyeleti Hatóság (Commission de Surveillance du Secteur Financier) által szolgáltatott táblázatok szerint a Dexia BIL a helyi természetes személyek [10–15] %-ának, és az itt letelepedett kkv-k (kis- és középvállalkozások) [15–20] %-ának referenciabankja, és ezzel mindegyik esetben a harmadik helyet foglalja el a luxemburgi piacon. A Dexia BIL-nek a luxemburgi bankrendszeren belüli piaci részesedése körülbelül [10–15] % a betétállomány, nagyjából [10–15] % a hitelállomány, és [5–10] % a lakossági és vállalati üzletágban kezelt eszközök tekintetében. |
| --- | --- |

(33)

A luxemburgi pénzügyi szektor felügyeleti hatósága, a Pénzügyi Felügyeleti Hatóság (Commission de Surveillance du Secteur Financier) által szolgáltatott táblázatok szerint a Dexia BIL a helyi természetes személyek [10–15] %-ának, és az itt letelepedett kkv-k (kis- és középvállalkozások) [15–20] %-ának referenciabankja, és ezzel mindegyik esetben a harmadik helyet foglalja el a luxemburgi piacon. A Dexia BIL-nek a luxemburgi bankrendszeren belüli piaci részesedése körülbelül [10–15] % a betétállomány, nagyjából [10–15] % a hitelállomány, és [5–10] % a lakossági és vállalati üzletágban kezelt eszközök tekintetében.

2.3.   A Dexia nehézségei

| (34) | A Dexia csoportnál a pénzügyi válság során, 2008 őszén jelentkező nehézségeket a 2010. február 26-i határozat ismertette. A Dexia legutóbbi nehézségei az alábbiak szerint foglalhatók össze: |
| --- | --- |

(34)

A Dexia csoportnál a pénzügyi válság során, 2008 őszén jelentkező nehézségeket a 2010. február 26-i határozat ismertette. A Dexia legutóbbi nehézségei az alábbiak szerint foglalhatók össze:

| (35) | Először is, az államadóssággal kapcsolatos válság súlyosbodása miatt, amely sok európai bankot érint, a befektetők egyre bizalmatlanabbá váltak a bankokkal szemben, így az utóbbiak többé nem juthattak megfelelő feltételek mellett, elegendő mennyiségű finanszírozáshoz. |
| --- | --- |

(35)

Először is, az államadóssággal kapcsolatos válság súlyosbodása miatt, amely sok európai bankot érint, a befektetők egyre bizalmatlanabbá váltak a bankokkal szemben, így az utóbbiak többé nem juthattak megfelelő feltételek mellett, elegendő mennyiségű finanszírozáshoz.

| (36) | Ezenkívül a Dexia csoport, amelyet különösen súlyosan érintettek az államadóssággal és a kvázi államadóssággal kapcsolatos kockázatok, növekvő bizalmatlansággal találkozott a befektetők részéről. A Dexia ugyanis számos olyan állami és/vagy önkormányzati és regionális hitelt és/vagy kötvényt szerepeltet az eszközei között, amelyet a piacon kockázatosnak tartott országokban nyújtottak, illetve bocsátottak ki. |
| --- | --- |

(36)

Ezenkívül a Dexia csoport, amelyet különösen súlyosan érintettek az államadóssággal és a kvázi államadóssággal kapcsolatos kockázatok, növekvő bizalmatlansággal találkozott a befektetők részéről. A Dexia ugyanis számos olyan állami és/vagy önkormányzati és regionális hitelt és/vagy kötvényt szerepeltet az eszközei között, amelyet a piacon kockázatosnak tartott országokban nyújtottak, illetve bocsátottak ki.

| (37) | Továbbá, a jelenlegi válság bekövetkeztéig a Dexiának nem jutott ideje arra, hogy végrehajtsa a szerkezetátalakítási tervét, aminek következtében egyértelműen megerősített likviditási kockázati profillal rendelkezett volna. A Dexia még mindig rendkívül sebezhető likviditási profilt mutat, és a piac különösen jól ismeri a Dexia sebezhetőségét, amelyet így a többi banknál is inkább érinthet a növekvő bizalmatlanság. |
| --- | --- |

(37)

Továbbá, a jelenlegi válság bekövetkeztéig a Dexiának nem jutott ideje arra, hogy végrehajtsa a szerkezetátalakítási tervét, aminek következtében egyértelműen megerősített likviditási kockázati profillal rendelkezett volna. A Dexia még mindig rendkívül sebezhető likviditási profilt mutat, és a piac különösen jól ismeri a Dexia sebezhetőségét, amelyet így a többi banknál is inkább érinthet a növekvő bizalmatlanság.

| (38) | A Dexia finanszírozási igényei kiváltképpen az alábbi tényezők miatt növekedtek meg:






  i. | A kamatláb 2011 nyarán bekövetkezett jelentős csökkenése legalább [5–20] milliárd EUR-val megnövelte a pénzügyi biztosíték (collateral) nyújtása iránti igényt, amely az eszközportfóliónak a mérleg fedezeténél alkalmazott kamatláb szerint számított piaci értékének változása miatti pótfedezeti felhívások következtében jelentkezett; |
| --- | --- | --- |

(38)

A Dexia finanszírozási igényei kiváltképpen az alábbi tényezők miatt növekedtek meg:

i.

A kamatláb 2011 nyarán bekövetkezett jelentős csökkenése legalább [5–20] milliárd EUR-val megnövelte a pénzügyi biztosíték (collateral) nyújtása iránti igényt, amely az eszközportfóliónak a mérleg fedezeténél alkalmazott kamatláb szerint számított piaci értékének változása miatti pótfedezeti felhívások következtében jelentkezett;

| ii. | Számos kibocsátott kötvény (különösen a Dexia által korábban állami kezességvállalás mellett kibocsátott kötvények) olyan időpontban járt le, amikor e kötvények refinanszírozásának piaci feltételei nem voltak optimálisak; |
| --- | --- |

ii.

Számos kibocsátott kötvény (különösen a Dexia által korábban állami kezességvállalás mellett kibocsátott kötvények) olyan időpontban járt le, amikor e kötvények refinanszírozásának piaci feltételei nem voltak optimálisak;

| iii. | A Dexia által az igényelt finanszírozás biztosítékául használt eszközök piaci értékének és hitelminőségének erőteljes csökkenése; |
| --- | --- |

iii.

A Dexia által az igényelt finanszírozás biztosítékául használt eszközök piaci értékének és hitelminőségének erőteljes csökkenése;

| iv. | A befektetők nagy részének bizalomvesztése azt követően, hogy – többek között – a pénzintézet 2011 második negyedévében jelentős mértékű (közel 4 milliárd EUR) veszteségről számolt be, és egyes hitelminősítők alacsonyabb hitelbesorolást adtak a számára; |
| --- | --- |

iv.

A befektetők nagy részének bizalomvesztése azt követően, hogy – többek között – a pénzintézet 2011 második negyedévében jelentős mértékű (közel 4 milliárd EUR) veszteségről számolt be, és egyes hitelminősítők alacsonyabb hitelbesorolást adtak a számára;

| v. | A Dexia nehézségei miatt 2011 októberében a belgiumi és luxemburgi ügyfelek is tömegesen vonták ki a betéteiket. |
| --- | --- |

v.

A Dexia nehézségei miatt 2011 októberében a belgiumi és luxemburgi ügyfelek is tömegesen vonták ki a betéteiket.

| (39) | Mivel a Dexia nem képes magát a piacról és [...] (16) refinanszírozni, a Dexiának először új rendkívüli likviditási segítségnyújtási intézkedést kellett igényelnie a belga Nemzeti Bank és a Francia Nemzeti Bank részéről. Az érintett tagállamok ilyen körülmények között nyújtottak ideiglenes refinanszírozási garanciát a Dexia számára. |
| --- | --- |

(39)

Mivel a Dexia nem képes magát a piacról és [...] (16) refinanszírozni, a Dexiának először új rendkívüli likviditási segítségnyújtási intézkedést kellett igényelnie a belga Nemzeti Bank és a Francia Nemzeti Bank részéről. Az érintett tagállamok ilyen körülmények között nyújtottak ideiglenes refinanszírozási garanciát a Dexia számára.

| (40) | Jóllehet a Dexia csoport problémái nem a Dexia BIL-től származnak, [...], a bank a betétállomány erőteljes csökkenésével szembesült, amire különösen 2011. szeptember 30. és 2011. október 10. között került sor, amely időszak folyamán a betétállomány [1–5] milliárd EUR-val csökkent ([5–15] milliárd EUR-ról [5–15] milliárd EUR-ra). A betétállomány ezután stabilizálódott, azt követően, hogy egy sor olyan intézkedést jelentettek be, amelyek a Dexia csoport feldarabolását, és a csoport egyes leányvállalatainak (köztük a Dexia BIL-nek) biztonságossá tételét célozták. A Dexia 2011. október 6-án bejelentette, hogy a Dexia BIL értékesítése céljából tárgyalásokat kezdett egy befektetői csoporttal és Luxemburggal. Miután 2011. november 22-én a bank betétállománya [5–15] milliárd EUR-val elérte a mélypontot, a Dexia BIL betétállománya lassú növekedésnek indult, és 2011. december 14-én [5– 15] milliárd EUR-t tett ki. |
| --- | --- |

(40)

Jóllehet a Dexia csoport problémái nem a Dexia BIL-től származnak, [...], a bank a betétállomány erőteljes csökkenésével szembesült, amire különösen 2011. szeptember 30. és 2011. október 10. között került sor, amely időszak folyamán a betétállomány [1–5] milliárd EUR-val csökkent ([5–15] milliárd EUR-ról [5–15] milliárd EUR-ra). A betétállomány ezután stabilizálódott, azt követően, hogy egy sor olyan intézkedést jelentettek be, amelyek a Dexia csoport feldarabolását, és a csoport egyes leányvállalatainak (köztük a Dexia BIL-nek) biztonságossá tételét célozták. A Dexia 2011. október 6-án bejelentette, hogy a Dexia BIL értékesítése céljából tárgyalásokat kezdett egy befektetői csoporttal és Luxemburggal. Miután 2011. november 22-én a bank betétállománya [5–15] milliárd EUR-val elérte a mélypontot, a Dexia BIL betétállománya lassú növekedésnek indult, és 2011. december 14-én [5– 15] milliárd EUR-t tett ki.

2.4.   A Dexia BIL értékesítésére vonatkozó intézkedés ismertetése

| (41) | Luxemburg 2012. március 23-án bejelentette a Dexia BIL értékesítését. Az ügylet lezárásához szükséges volt a Bizottság előzetes jóváhagyása. |
| --- | --- |

(41)

Luxemburg 2012. március 23-án bejelentette a Dexia BIL értékesítését. Az ügylet lezárásához szükséges volt a Bizottság előzetes jóváhagyása.

| (42) | A Dexia BIL értékesítésére vonatkozó, a Bizottságnak bejelentett intézkedés tekintetében nem került sor hivatalos tendereljárásra. A luxemburgi hatóságok szerint a Dexia láthatólag régóta tervezte a Dexia BIL értékesítését, és ebből a célból egy sor piaci szereplővel – nevezetesen a [....] – lépett kapcsolatba 2009 és 2011 között. [...]. A tárgyalások többé-kevésbé előrehaladtak, de az említett piaci szereplők egyike sem nyújtott be konkrét tervet a Dexia BIL felvásárlására. |
| --- | --- |

(42)

A Dexia BIL értékesítésére vonatkozó, a Bizottságnak bejelentett intézkedés tekintetében nem került sor hivatalos tendereljárásra. A luxemburgi hatóságok szerint a Dexia láthatólag régóta tervezte a Dexia BIL értékesítését, és ebből a célból egy sor piaci szereplővel – nevezetesen a [....] – lépett kapcsolatba 2009 és 2011 között. [...]. A tárgyalások többé-kevésbé előrehaladtak, de az említett piaci szereplők egyike sem nyújtott be konkrét tervet a Dexia BIL felvásárlására.

| (43) | Végezetül a Precision Capital csoporttal zajló kapcsolatfelvétel eredményeként került sor a kizárólagos tárgyalások megkezdésének 2011. október 6-i bejelentésére. A 2011. december 20-án megkötött Mémorandum of Understanding révén a Dexia csoport Dexia BIL-ben birtokolt 99,906 %-os tulajdoni hányadának értékesítésére vonatkozó, kötelező erejű egyetértési megállapodás jött létre. Az említett egyetértési megállapodás értelmében a Precision Capital szerzi meg az értékesített részesedés 90 %-át, a fennmaradó 10 %-ot pedig Luxemburg szerzi meg azonos feltételekkel, mint a Precision Capital. |
| --- | --- |

(43)

Végezetül a Precision Capital csoporttal zajló kapcsolatfelvétel eredményeként került sor a kizárólagos tárgyalások megkezdésének 2011. október 6-i bejelentésére. A 2011. december 20-án megkötött Mémorandum of Understanding révén a Dexia csoport Dexia BIL-ben birtokolt 99,906 %-os tulajdoni hányadának értékesítésére vonatkozó, kötelező erejű egyetértési megállapodás jött létre. Az említett egyetértési megállapodás értelmében a Precision Capital szerzi meg az értékesített részesedés 90 %-át, a fennmaradó 10 %-ot pedig Luxemburg szerzi meg azonos feltételekkel, mint a Precision Capital.

| (44) | A Dexia BIL egyes eszközeit kizárták ebből az ügyletből, és emiatt az értékesítés csupán a Dexia BIL egy részére – nevezetesen a lakossági (retail) és a magánbanki tevékenységre (a továbbiakban: az értékesített üzletágak) – terjedt ki. Konkrétabban az alábbi eszközöket zárták ki az értékesítésből: a Dexia BIL-nek a DAM-ban birtokolt 51 %-os részesedése, a Dexia BIL-nek az RBCD-ben birtokolt 50 %-os részesedése, a Poplar Banca Privada 40 %-os tulajdonrésze, a Dexia BIL múltból örökölt, ún. „legacy” portfóliója (valamint egyes kapcsolódó származtatott termékek), a Dexia BIL részesedése a Dexia LDG Banque et Parfiparban. Az említett üzletágakat az ügylet lezárásakor a Dexiára ruházzák át, a Dexia BIL pedig jogosult az átruházások nettó jövedelmének visszakövetelésére. Ezenfelül az egyetértési megállapodás az értékesítés előfeltételeként határozza meg a Dexia csoportot alkotó szervezetek által nem biztosított hitelek és kölcsönök törlését, valamint a Dexia csoportot alkotó szervezetek által biztosított számos hitel és kölcsön törlését. 2012. február 10-én a csoport többi tagja számára biztosított finanszírozás körülbelül [0–5] milliárd EUR-t tett ki, amelyből kevesebb mint [500–800] millió volt a biztosított finanszírozás. Az összes említett eszköz kizárása lehetővé teszi, hogy a Dexia BIL teljes eszközállományát körülbelül 16,9 milliárd EUR-ra csökkentsék a 2011. június 30-i 41 milliárd EUR-s teljes eszközállományhoz képest (ami a teljes eszközállomány 40 %-os, és kockázatokkal súlyozott eszközállomány 50 %-os csökkenésének felel meg). |
| --- | --- |

(44)

A Dexia BIL egyes eszközeit kizárták ebből az ügyletből, és emiatt az értékesítés csupán a Dexia BIL egy részére – nevezetesen a lakossági (retail) és a magánbanki tevékenységre (a továbbiakban: az értékesített üzletágak) – terjedt ki. Konkrétabban az alábbi eszközöket zárták ki az értékesítésből: a Dexia BIL-nek a DAM-ban birtokolt 51 %-os részesedése, a Dexia BIL-nek az RBCD-ben birtokolt 50 %-os részesedése, a Poplar Banca Privada 40 %-os tulajdonrésze, a Dexia BIL múltból örökölt, ún. „legacy” portfóliója (valamint egyes kapcsolódó származtatott termékek), a Dexia BIL részesedése a Dexia LDG Banque et Parfiparban. Az említett üzletágakat az ügylet lezárásakor a Dexiára ruházzák át, a Dexia BIL pedig jogosult az átruházások nettó jövedelmének visszakövetelésére. Ezenfelül az egyetértési megállapodás az értékesítés előfeltételeként határozza meg a Dexia csoportot alkotó szervezetek által nem biztosított hitelek és kölcsönök törlését, valamint a Dexia csoportot alkotó szervezetek által biztosított számos hitel és kölcsön törlését. 2012. február 10-én a csoport többi tagja számára biztosított finanszírozás körülbelül [0–5] milliárd EUR-t tett ki, amelyből kevesebb mint [500–800] millió volt a biztosított finanszírozás. Az összes említett eszköz kizárása lehetővé teszi, hogy a Dexia BIL teljes eszközállományát körülbelül 16,9 milliárd EUR-ra csökkentsék a 2011. június 30-i 41 milliárd EUR-s teljes eszközállományhoz képest (ami a teljes eszközállomány 40 %-os, és kockázatokkal súlyozott eszközállomány 50 %-os csökkenésének felel meg).

| (45) | A bejelentett intézkedésben kikötik, hogy az értékesítés lezárultakor a Dexia BIL a Bázel III szabályozás szerint pontosan 9 %-os elsődleges alapvető tőkearánnyal rendelkezik majd. |
| --- | --- |

(45)

A bejelentett intézkedésben kikötik, hogy az értékesítés lezárultakor a Dexia BIL a Bázel III szabályozás szerint pontosan 9 %-os elsődleges alapvető tőkearánnyal rendelkezik majd.

| (46) | A vételárat 730 millió EUR-ban határozták meg, az ügylet lezárultakor elérendő pontosan 9 %-os elsődleges alapvető tőkearány mellett. Amennyiben a lezáráskor a tőke mennyisége meghaladja a Bázel III szabályozás szerinti 9 %-os elsődleges alapvető tőkét, a vételárat az ügylet lezárásakor rendelkezésre álló tőketöbbletnek megfelelően kiigazítják. Amennyiben tőkehiány mutatkozik a 9 %-os elsődleges alapvető tőkéhez képest, a Dexia SA kiegyenlíti ezt a különbözetet. |
| --- | --- |

(46)

A vételárat 730 millió EUR-ban határozták meg, az ügylet lezárultakor elérendő pontosan 9 %-os elsődleges alapvető tőkearány mellett. Amennyiben a lezáráskor a tőke mennyisége meghaladja a Bázel III szabályozás szerinti 9 %-os elsődleges alapvető tőkét, a vételárat az ügylet lezárásakor rendelkezésre álló tőketöbbletnek megfelelően kiigazítják. Amennyiben tőkehiány mutatkozik a 9 %-os elsődleges alapvető tőkéhez képest, a Dexia SA kiegyenlíti ezt a különbözetet.

| (47) | A 2012. március 23-án bejelentett intézkedés egy olyan klauzulát is tartalmazott, hogy amennyiben a Dexia SA vagy a Dexia csoport valamely tagja állami garanciát szerez az ezen értékesítésre vonatkozó konkrét szerződéses garancia alapján e felvásárlóval szemben fennálló kártérítési kötelezettség tekintetében, továbbá abban az esetben, ha a szóban forgó felvásárló magánszervezet (nem tartozik állami szervek közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alá), a Dexia köteles eljárni annak érdekében, hogy ugyanaz a garanciavállaló (vagy azonos hitelminősítésű alternatív garanciavállaló) hasonló feltételekkel olyan garanciát nyújtson, amely kiterjed az értékesítési szerződések alapján a felvásárlókkal szemben fennálló, hasonló szerződéses feltételekre is. Ez a kötelezettség 2017. január 1-jétől lépett volna életbe (a továbbiakban: 3.3.5. klauzula). Márpedig a későbbiekben elhagyták ezt a klauzulát, és nem vették át az egyetértési megállapodás helyébe lépő végleges részvényátruházási szerződésekbe. |
| --- | --- |

(47)

A 2012. március 23-án bejelentett intézkedés egy olyan klauzulát is tartalmazott, hogy amennyiben a Dexia SA vagy a Dexia csoport valamely tagja állami garanciát szerez az ezen értékesítésre vonatkozó konkrét szerződéses garancia alapján e felvásárlóval szemben fennálló kártérítési kötelezettség tekintetében, továbbá abban az esetben, ha a szóban forgó felvásárló magánszervezet (nem tartozik állami szervek közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alá), a Dexia köteles eljárni annak érdekében, hogy ugyanaz a garanciavállaló (vagy azonos hitelminősítésű alternatív garanciavállaló) hasonló feltételekkel olyan garanciát nyújtson, amely kiterjed az értékesítési szerződések alapján a felvásárlókkal szemben fennálló, hasonló szerződéses feltételekre is. Ez a kötelezettség 2017. január 1-jétől lépett volna életbe (a továbbiakban: 3.3.5. klauzula). Márpedig a későbbiekben elhagyták ezt a klauzulát, és nem vették át az egyetértési megállapodás helyébe lépő végleges részvényátruházási szerződésekbe.

| (48) | Az egyetértési megállapodás véglegesítését megelőzően a Dexia BIL értékesítésére vonatkozó előzetes tervben szereplő forgatókönyveket egy külső szakértő elé terjesztették, hogy foglaljon állást a vételárár méltányossága tekintetében (17). Ez a 2011. december 10-én – három különböző módszer szerint (18) elvégzett – értékelés arra következtetésre jutott, hogy az árérték a [600–700] és a [800–900] millió EUR közötti tartományban mozog. A méltányossági állásfoglalás 2012. május 30-i frissítése azonos következtetésekre jutott. |
| --- | --- |

(48)

Az egyetértési megállapodás véglegesítését megelőzően a Dexia BIL értékesítésére vonatkozó előzetes tervben szereplő forgatókönyveket egy külső szakértő elé terjesztették, hogy foglaljon állást a vételárár méltányossága tekintetében (17). Ez a 2011. december 10-én – három különböző módszer szerint (18) elvégzett – értékelés arra következtetésre jutott, hogy az árérték a [600–700] és a [800–900] millió EUR közötti tartományban mozog. A méltányossági állásfoglalás 2012. május 30-i frissítése azonos következtetésekre jutott.

2.5.   A hivatalos vizsgálati eljárás megindításához vezető okok ismertetése

| (49) | A vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy vélte, az adott szakaszban nem zárható ki, hogy az ügylet támogatási elemet tartalmaz. |
| --- | --- |

(49)

A vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy vélte, az adott szakaszban nem zárható ki, hogy az ügylet támogatási elemet tartalmaz.

| (50) | A Bizottság szerint a 3.3.5. klauzula állami támogatási lehetőséget rejt magában. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság szerint a 3.3.5. klauzula állami támogatási lehetőséget rejt magában.

| (51) | A Bizottság emellett úgy ítélte meg, hogy a Dexia BIL értékesítési eljárása nem volt nyitott, átlátható és megkülönböztetésmentes. Az értékesítési eljárás az egyes potenciális felvásárlókkal folytatott kétoldalú tárgyalásokra korlátozódott, és nem került sor tendereljárásra. A Bizottság tehát nem tudta megállapítani, hogy az értékesítési eljárás jellege biztosította-e piaci ár kialakulását, és ennek megfelelően nem tartalmazott-e állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság emellett úgy ítélte meg, hogy a Dexia BIL értékesítési eljárása nem volt nyitott, átlátható és megkülönböztetésmentes. Az értékesítési eljárás az egyes potenciális felvásárlókkal folytatott kétoldalú tárgyalásokra korlátozódott, és nem került sor tendereljárásra. A Bizottság tehát nem tudta megállapítani, hogy az értékesítési eljárás jellege biztosította-e piaci ár kialakulását, és ennek megfelelően nem tartalmazott-e állami támogatási elemeket.

| (52) | A Bizottság szerint a külső szakértő méltányossági állásfoglalásának közzétételére a tárgyalások folyamán (19), még a 2012. március 23-i bejelentés tárgyát képező 2011. december 20-i egyetértési megállapodás pontos feltételeinek meghatározását megelőzően került sor. A Bizottságnak tehát azzal kapcsolatosan voltak kételyei, hogy a méltányossági állásfoglalásban pontosan az értékesített üzletágak körét vették-e figyelembe, valamint hogy szem előtt tartották-e a bejelentett intézkedésben szereplő feltételeket, így az átruházások nettó jövedelmének visszakövetelésére vonatkozó rendelkezést és a 3.3.5. klauzulát. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság szerint a külső szakértő méltányossági állásfoglalásának közzétételére a tárgyalások folyamán (19), még a 2012. március 23-i bejelentés tárgyát képező 2011. december 20-i egyetértési megállapodás pontos feltételeinek meghatározását megelőzően került sor. A Bizottságnak tehát azzal kapcsolatosan voltak kételyei, hogy a méltányossági állásfoglalásban pontosan az értékesített üzletágak körét vették-e figyelembe, valamint hogy szem előtt tartották-e a bejelentett intézkedésben szereplő feltételeket, így az átruházások nettó jövedelmének visszakövetelésére vonatkozó rendelkezést és a 3.3.5. klauzulát.

| (53) | Ezért a Bizottságnak nem állt módjában megállapítani, hogy a Dexia BIL átruházásának feltételei piaci áron történő értékesítést eredményeztek, mivel az átruházásra tendereljárás mellőzésével került sor, valamint nem álltak rendelkezésre pontos információk azzal kapcsolatban, hogy megfelelően értékelték-e az ügyletet, különösen az átruházott üzletágak köre és az esetleges 3.3.5. klauzula tekintetében. |
| --- | --- |

(53)

Ezért a Bizottságnak nem állt módjában megállapítani, hogy a Dexia BIL átruházásának feltételei piaci áron történő értékesítést eredményeztek, mivel az átruházásra tendereljárás mellőzésével került sor, valamint nem álltak rendelkezésre pontos információk azzal kapcsolatban, hogy megfelelően értékelték-e az ügyletet, különösen az átruházott üzletágak köre és az esetleges 3.3.5. klauzula tekintetében.

3.   HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (54) | A hivatalos vizsgálati eljárás 2012. április 3-i közzétételét követően a Bizottsághoz két érdekelt harmadik fél észrevétele érkezett be. |
| --- | --- |

(54)

A hivatalos vizsgálati eljárás 2012. április 3-i közzétételét követően a Bizottsághoz két érdekelt harmadik fél észrevétele érkezett be.

| (55) | Az egy befektetői szövetségtől kapott egyik észrevétel (a továbbiakban: A. észrevétel) a vételárra vonatkozik. Ez a szövetség úgy véli, hogy a Dexia BIL vételára túl alacsony, különösen a Dexia BIL korábbi jó eredményeit figyelembe véve. |
| --- | --- |

(55)

Az egy befektetői szövetségtől kapott egyik észrevétel (a továbbiakban: A. észrevétel) a vételárra vonatkozik. Ez a szövetség úgy véli, hogy a Dexia BIL vételára túl alacsony, különösen a Dexia BIL korábbi jó eredményeit figyelembe véve.

| (56) | A másik harmadik fél a Dexia SA részvényese, aki az észrevételeiben (a továbbiakban: B. észrevétel) kétségeit fogalmazta meg a Dexia SA, a Dexia BIL és az e társaságok ellenőrzésére hivatott személyek és szervek 1998-tól tanúsított magatartásával kapcsolatosan. Ez a részvényes úgy véli továbbá, hogy nem megfelelő a Dexia SA-tól a részvényesei felé irányuló információáramlás. A szóban forgó részvényes emellett az gondolja, hogy az 1999 óta megtartott közgyűlések jegyzőkönyveit, és az azokon elhangzott hozzászólásainak mellékleteit, valamint a közte és a Dexia SA, a Dexia BIL, illetve annak ügyintézői közötti levelezést a Dexia SA köteles lett volna átadni a Dexia BIL potenciális felvásárlóinak. |
| --- | --- |

(56)

A másik harmadik fél a Dexia SA részvényese, aki az észrevételeiben (a továbbiakban: B. észrevétel) kétségeit fogalmazta meg a Dexia SA, a Dexia BIL és az e társaságok ellenőrzésére hivatott személyek és szervek 1998-tól tanúsított magatartásával kapcsolatosan. Ez a részvényes úgy véli továbbá, hogy nem megfelelő a Dexia SA-tól a részvényesei felé irányuló információáramlás. A szóban forgó részvényes emellett az gondolja, hogy az 1999 óta megtartott közgyűlések jegyzőkönyveit, és az azokon elhangzott hozzászólásainak mellékleteit, valamint a közte és a Dexia SA, a Dexia BIL, illetve annak ügyintézői közötti levelezést a Dexia SA köteles lett volna átadni a Dexia BIL potenciális felvásárlóinak.

4.   A DEXIA SA ÉSZREVÉTELEI

| (57) | A Dexia SA hangsúlyozza, hogy a Dexia BIL értékesítése fontos lépés a Dexia BIL helyzetének megszilárdítása felé a 2011 októberében bekövetkezett betétkivonásokat követően. Létfontosságú, hogy az ügyletben részt vevő felek a lehető leghamarabb megerősítést kapjanak arról, hogy állami támogatási elemek nem játszottak közre a Dexia BIL értékesítésében. |
| --- | --- |

(57)

A Dexia SA hangsúlyozza, hogy a Dexia BIL értékesítése fontos lépés a Dexia BIL helyzetének megszilárdítása felé a 2011 októberében bekövetkezett betétkivonásokat követően. Létfontosságú, hogy az ügyletben részt vevő felek a lehető leghamarabb megerősítést kapjanak arról, hogy állami támogatási elemek nem játszottak közre a Dexia BIL értékesítésében.

| (58) | Mivel a 3.3.5. klauzulát nem vették át az egyetértési megállapodás helyébe lépett végleges részvényátruházási szerződésekbe, ezek az aggodalmak okafogyottá váltak. |
| --- | --- |

(58)

Mivel a 3.3.5. klauzulát nem vették át az egyetértési megállapodás helyébe lépett végleges részvényátruházási szerződésekbe, ezek az aggodalmak okafogyottá váltak.

| (59) | A Dexia SA és az esetleges felvásárlók között 2009 óta történt számos kapcsolatfelvétel révén, valamint a Dexia BIL-nek egy nemzetközi befektetői csoport számára történő lehetséges értékesítéséről szóló 2011. október 6-i hivatalos bejelentést követően nyilvánossá vált a Dexia BIL értékesítésének terve. A kizárólagosságot csak több mint két héttel később biztosították hivatalosan, tehát a Dexia BIL megvásárlása iránt komolyan érdeklődő más jelentkezőknek bőven lett volna idejük arra, hogy – adott esetben – bejelentsék ilyen irányú szándékukat. Ezenfelül pedig a Dexia SA a Precision Capital-lel folytatott, magánszereplők közötti, és azok saját felelőssége mellett, állami források bevonása nélkül, piaci alapon (at arms'length) zajló tárgyalások keretében határozta meg a Dexia BIL értékesítésének feltételeit. Továbbá sürgősen vevőt kellett találni a Dexia BIL számára, a bank betéteseinek és ügyfeleinek védelme, a bank értékének megőrzése, valamint a pénzügyi rendszer többi részére való átterjedéssel kapcsolatos kockázatok megfékezése érdekében. Ilyen körülmények között a Dexia értékesítési eljárása nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárásnak tekinthető, amely képes biztosítani piaci ár kialakulását. Következtetésképpen nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(59)

A Dexia SA és az esetleges felvásárlók között 2009 óta történt számos kapcsolatfelvétel révén, valamint a Dexia BIL-nek egy nemzetközi befektetői csoport számára történő lehetséges értékesítéséről szóló 2011. október 6-i hivatalos bejelentést követően nyilvánossá vált a Dexia BIL értékesítésének terve. A kizárólagosságot csak több mint két héttel később biztosították hivatalosan, tehát a Dexia BIL megvásárlása iránt komolyan érdeklődő más jelentkezőknek bőven lett volna idejük arra, hogy – adott esetben – bejelentsék ilyen irányú szándékukat. Ezenfelül pedig a Dexia SA a Precision Capital-lel folytatott, magánszereplők közötti, és azok saját felelőssége mellett, állami források bevonása nélkül, piaci alapon (at arms'length) zajló tárgyalások keretében határozta meg a Dexia BIL értékesítésének feltételeit. Továbbá sürgősen vevőt kellett találni a Dexia BIL számára, a bank betéteseinek és ügyfeleinek védelme, a bank értékének megőrzése, valamint a pénzügyi rendszer többi részére való átterjedéssel kapcsolatos kockázatok megfékezése érdekében. Ilyen körülmények között a Dexia értékesítési eljárása nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárásnak tekinthető, amely képes biztosítani piaci ár kialakulását. Következtetésképpen nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

| (60) | A 2011. decemberi méltányossági állásfoglalás a Dexia BIL új tevékenységi körére (az értékesített üzletágak) vonatkozott, amit a 2012. május 30-i, naprakésszé tett méltányossági állásfoglalás is megerősített. |
| --- | --- |

(60)

A 2011. decemberi méltányossági állásfoglalás a Dexia BIL új tevékenységi körére (az értékesített üzletágak) vonatkozott, amit a 2012. május 30-i, naprakésszé tett méltányossági állásfoglalás is megerősített.

| (61) | A vételár az ügylet lezárásakor elérendő, a Bázel III. szabályozás szerinti 9 %-os alapvető saját tőke („Core Equity Tier 1”) arányra alapult. Amennyiben a tőke szintje az értékesítés lezárásakor eltér ettől a szinttől, a kiigazítási rendelkezés garantálja ennek a vevő vagy az eladó általi visszatérítését és/vagy az értékesítési ár kiigazítását. A Dexia SA úgy véli, hogy ilyen feltételek mellett az ügyletből kizárt részesedések vagy eszközök értékelése nem játszik közre a piaci ár meghatározásában. |
| --- | --- |

(61)

A vételár az ügylet lezárásakor elérendő, a Bázel III. szabályozás szerinti 9 %-os alapvető saját tőke („Core Equity Tier 1”) arányra alapult. Amennyiben a tőke szintje az értékesítés lezárásakor eltér ettől a szinttől, a kiigazítási rendelkezés garantálja ennek a vevő vagy az eladó általi visszatérítését és/vagy az értékesítési ár kiigazítását. A Dexia SA úgy véli, hogy ilyen feltételek mellett az ügyletből kizárt részesedések vagy eszközök értékelése nem játszik közre a piaci ár meghatározásában.

| (62) | A Dexia BIL közvetlenül nem részesült a Dexia csoport által kapott korábbi támogatásokból. Éppen ellenkezőleg, a Dexia BIL 2008 óta folyamatosan nettó likviditást biztosított a Dexia csoport számára. Ezenfelül a Bizottság nem feltételezheti azt, hogy egy adott vállalkozás egy vállalkozási csoporthoz való tartozása okán részesült az utóbbi által kapott támogatásokból, kiváltképpen amennyiben – mint jelen esetben – a csoporton belüli átruházási mechanizmusokat kizárólag e vállalkozás rovására, és nem annak javára alkalmazták (20). Hasonlóképpen, a Bizottság nem feltételezheti, hogy az ügylet az államnak tulajdonítható vagy azt állami forrásból finanszírozzák annak ellenére, hogy a Dexia és a felvásárló közötti üzleti megegyezés (at arms’length) alapján, és állami források bevonása nélkül valósult meg. |
| --- | --- |

(62)

A Dexia BIL közvetlenül nem részesült a Dexia csoport által kapott korábbi támogatásokból. Éppen ellenkezőleg, a Dexia BIL 2008 óta folyamatosan nettó likviditást biztosított a Dexia csoport számára. Ezenfelül a Bizottság nem feltételezheti azt, hogy egy adott vállalkozás egy vállalkozási csoporthoz való tartozása okán részesült az utóbbi által kapott támogatásokból, kiváltképpen amennyiben – mint jelen esetben – a csoporton belüli átruházási mechanizmusokat kizárólag e vállalkozás rovására, és nem annak javára alkalmazták (20). Hasonlóképpen, a Bizottság nem feltételezheti, hogy az ügylet az államnak tulajdonítható vagy azt állami forrásból finanszírozzák annak ellenére, hogy a Dexia és a felvásárló közötti üzleti megegyezés (at arms’length) alapján, és állami források bevonása nélkül valósult meg.

| (63) | Mindenesetre a Dexia SA kiemeli, hogy a Dexia BIL piaci áron történt felvásárlása elegendő annak az eshetőségnek a kizárásához, hogy a Dexia csoport által korábban kapott támogatásokat esetleg átruházták akár a felvásárlóra, akár a Dexia BIL értékesített üzletágára (21). |
| --- | --- |

(63)

Mindenesetre a Dexia SA kiemeli, hogy a Dexia BIL piaci áron történt felvásárlása elegendő annak az eshetőségnek a kizárásához, hogy a Dexia csoport által korábban kapott támogatásokat esetleg átruházták akár a felvásárlóra, akár a Dexia BIL értékesített üzletágára (21).

| (64) | A Dexia BIL értékesítése nem foglal magában új támogatást, amennyiben a luxemburgi állam általi felvásárlás során a Dexia BIL nem kapott új tőkeinjekciót a luxemburgi államtól. E tekintetben a Dexia SA azt hangsúlyozza, hogy kiegészítő támogatás hiányában a Dexia BIL értékesítése nem okoz versenytorzulást, ezért nincs szükség további intézkedésekre a versenytorzulás korlátozása céljából. Mindenesetre a Dexia BIL méretének az értékesítésből kizárt üzletágakkal történő csökkentése elég jelentős ahhoz, hogy a további intézkedések szükségtelenné váljanak. |
| --- | --- |

(64)

A Dexia BIL értékesítése nem foglal magában új támogatást, amennyiben a luxemburgi állam általi felvásárlás során a Dexia BIL nem kapott új tőkeinjekciót a luxemburgi államtól. E tekintetben a Dexia SA azt hangsúlyozza, hogy kiegészítő támogatás hiányában a Dexia BIL értékesítése nem okoz versenytorzulást, ezért nincs szükség további intézkedésekre a versenytorzulás korlátozása céljából. Mindenesetre a Dexia BIL méretének az értékesítésből kizárt üzletágakkal történő csökkentése elég jelentős ahhoz, hogy a további intézkedések szükségtelenné váljanak.

5.   LUXEMBURG ÉSZREVÉTELEI

| (65) | Luxemburg úgy véli, hogy a Dexia BIL értékesítése a magánfelek piaci megoldása, és nem tartalmaz semmiféle állami támogatási elemet. |
| --- | --- |

(65)

Luxemburg úgy véli, hogy a Dexia BIL értékesítése a magánfelek piaci megoldása, és nem tartalmaz semmiféle állami támogatási elemet.

| (66) | Luxemburg megjegyzi, hogy a Dexia BIL értékesítésének tervét 2011. október 6-án közölték hivatalosan, vagyis még annak a bejelentését megelőzően, hogy a tagállamok új refinanszírozási garanciát nyújtanak a Dexia SA és a DCL számára. |
| --- | --- |

(66)

Luxemburg megjegyzi, hogy a Dexia BIL értékesítésének tervét 2011. október 6-án közölték hivatalosan, vagyis még annak a bejelentését megelőzően, hogy a tagállamok új refinanszírozási garanciát nyújtanak a Dexia SA és a DCL számára.

| (67) | Luxemburg hangsúlyozza, hogy a Dexia BIL egyike a Luxemburgban fiókhálózattal rendelkező nagybankoknak, és úgy a lakosság és a vállalkozások betéti bankjaként, mint fogyasztási, ingatlan- és vállalati hiteleket nyújtó hitelintézetként a helyi gazdaság alapvető szereplője. A Dexia BIL rendszerszintű szerepet tölt be a luxemburgi gazdaságban (22), és e bank csődje (sőt még a sorsával kapcsolatos bizonytalanság is) rendkívül súlyos hatást gyakorolhat a luxemburgi pénzügyi rendszer stabilitására és általában a luxemburgi gazdaságra, ami a szomszédos országokban is érezhetővé válhat. |
| --- | --- |

(67)

Luxemburg hangsúlyozza, hogy a Dexia BIL egyike a Luxemburgban fiókhálózattal rendelkező nagybankoknak, és úgy a lakosság és a vállalkozások betéti bankjaként, mint fogyasztási, ingatlan- és vállalati hiteleket nyújtó hitelintézetként a helyi gazdaság alapvető szereplője. A Dexia BIL rendszerszintű szerepet tölt be a luxemburgi gazdaságban (22), és e bank csődje (sőt még a sorsával kapcsolatos bizonytalanság is) rendkívül súlyos hatást gyakorolhat a luxemburgi pénzügyi rendszer stabilitására és általában a luxemburgi gazdaságra, ami a szomszédos országokban is érezhetővé válhat.

| (68) | A luxemburgi hatóságok szerint a Dexia SA-nak és a Dexia BIL-nek semmiféle előnye nem származott abból, hogy a luxemburgi állam visszavásárolta a Dexia BIL 10 %-os tulajdonrészét, mivel a visszavásárlásra piaci feltételek mellett került sor, ugyanis a fizetett vételár és a feltételek megegyeztek a Precision Capital esetében alkalmazottakkal. |
| --- | --- |

(68)

A luxemburgi hatóságok szerint a Dexia SA-nak és a Dexia BIL-nek semmiféle előnye nem származott abból, hogy a luxemburgi állam visszavásárolta a Dexia BIL 10 %-os tulajdonrészét, mivel a visszavásárlásra piaci feltételek mellett került sor, ugyanis a fizetett vételár és a feltételek megegyeztek a Precision Capital esetében alkalmazottakkal.

| (69) | Luxemburg megjegyzi továbbá, hogy a Dexia SA régóta tervezte a Dexia BIL értékesítését, és ebből a célból 2009 és 2011 között egy sor gazdasági szereplővel vette fel a kapcsolatot, nevezetesen a [....]. A tárgyalások többé-kevésbé előrehaladtak, de az említett szereplők egyike sem mutatott érdeklődést a Dexia BIL iránt. Bár a luxemburgi hatóságok elismerik, hogy az eljárás nem minősült hivatalos tendernek, megállapításuk szerint valószínűtlen, hogy egy hivatalos tendereljárás eltérő eredményre vezetett volna. Nem volt mód ilyen tender megszervezésére, mivel a Dexia BIL betétállományának 2011. szeptember végén felgyorsult apadása rövidebb határidőt tett szükségessé. Mindezt a Dexia csoport nehézségeivel kapcsolatos híresztelések okozták, és az, hogy a Moody's hitelminősítő intézet 2011. október 3-án lerontotta a Dexia SA hitelminősítését, felerősítve az európai bankrendszert övező szóbeszédek, az államadósság-válság és az euróövezet-beli nehézségek hatását. Ez a sürgősségi helyzet vezetett a Dexia BIL tervezett értékesítésének bejelentéséhez és a Precision Capital-lel való tárgyalások 2011. október 6-i megkezdéséhez. A fenti időpont és a kizárólagos tárgyalások megkezdése (23) között egyetlen pályázat vagy komoly ajánlat sem érkezett, az egyéb potenciális befektetők [...] színre lépése ellenére sem (24). |
| --- | --- |

(69)

Luxemburg megjegyzi továbbá, hogy a Dexia SA régóta tervezte a Dexia BIL értékesítését, és ebből a célból 2009 és 2011 között egy sor gazdasági szereplővel vette fel a kapcsolatot, nevezetesen a [....]. A tárgyalások többé-kevésbé előrehaladtak, de az említett szereplők egyike sem mutatott érdeklődést a Dexia BIL iránt. Bár a luxemburgi hatóságok elismerik, hogy az eljárás nem minősült hivatalos tendernek, megállapításuk szerint valószínűtlen, hogy egy hivatalos tendereljárás eltérő eredményre vezetett volna. Nem volt mód ilyen tender megszervezésére, mivel a Dexia BIL betétállományának 2011. szeptember végén felgyorsult apadása rövidebb határidőt tett szükségessé. Mindezt a Dexia csoport nehézségeivel kapcsolatos híresztelések okozták, és az, hogy a Moody's hitelminősítő intézet 2011. október 3-án lerontotta a Dexia SA hitelminősítését, felerősítve az európai bankrendszert övező szóbeszédek, az államadósság-válság és az euróövezet-beli nehézségek hatását. Ez a sürgősségi helyzet vezetett a Dexia BIL tervezett értékesítésének bejelentéséhez és a Precision Capital-lel való tárgyalások 2011. október 6-i megkezdéséhez. A fenti időpont és a kizárólagos tárgyalások megkezdése (23) között egyetlen pályázat vagy komoly ajánlat sem érkezett, az egyéb potenciális befektetők [...] színre lépése ellenére sem (24).

| (70) | A luxemburgi hatóságok szerint a rövidebb határidővel és a körülmények által megszabott sajátos eljárásnak megfelelően megszervezett nem hivatalos tendereljárás olyan nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárásnak tekinthető, amely garantálja a piaci ár kialakulását. A luxemburgi hatóságok azt is megjegyzik, hogy a vételárra vonatkozó 2011. december 10-i méltányossági állásfoglalás, és annak 2012. május 30-i frissítése által levont következtetés szerint a vételár méltányosnak látszik az aktuális piaci körülmények között, továbbá megállapítják, hogy a független szakértő által elvégzett méltányossági értékelés alapján a Bizottságnak már el kellett volna fogadnia, hogy a vállalat értékének megállapítása összhangban lehet a piaci árral. |
| --- | --- |

(70)

A luxemburgi hatóságok szerint a rövidebb határidővel és a körülmények által megszabott sajátos eljárásnak megfelelően megszervezett nem hivatalos tendereljárás olyan nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárásnak tekinthető, amely garantálja a piaci ár kialakulását. A luxemburgi hatóságok azt is megjegyzik, hogy a vételárra vonatkozó 2011. december 10-i méltányossági állásfoglalás, és annak 2012. május 30-i frissítése által levont következtetés szerint a vételár méltányosnak látszik az aktuális piaci körülmények között, továbbá megállapítják, hogy a független szakértő által elvégzett méltányossági értékelés alapján a Bizottságnak már el kellett volna fogadnia, hogy a vállalat értékének megállapítása összhangban lehet a piaci árral.

| (71) | A Dexia BIL 2008 óta folyamatosan nettó likviditást biztosított a csoport többi tagja számára. Ami a Bizottság által 2011. december 21-én átmenetileg engedélyezett ideiglenes garanciát illeti, a Dexia BIL-re a garancia nem terjed ki, és nem haszonélvezője ennek az ideiglenes garanciának. |
| --- | --- |

(71)

A Dexia BIL 2008 óta folyamatosan nettó likviditást biztosított a csoport többi tagja számára. Ami a Bizottság által 2011. december 21-én átmenetileg engedélyezett ideiglenes garanciát illeti, a Dexia BIL-re a garancia nem terjed ki, és nem haszonélvezője ennek az ideiglenes garanciának.

| (72) | Ezenfelül a luxemburgi hatóságok megjegyzik, hogy a Dexia BIL az értékesítést követően erőteljes likviditási helyzetbe kerül, a lakossági és a magánbanki üzletágra koncentrálja a tevékenységét, továbbá megszakad a kapcsolata a Dexia csoport maradékával, a múltból örökölt ún. „legacy” portfólió és a Dexia LDG leválasztása, valamint az RBCD-beli és a DAM-beli részesedések értékesítése révén. Ennek megfelelően az egyetértési megállapodás arra épült, hogy a Dexia BIL az értékesítést követően nem finanszírozza a Dexia SA-t vagy a csoport többi fennmaradó tagját. |
| --- | --- |

(72)

Ezenfelül a luxemburgi hatóságok megjegyzik, hogy a Dexia BIL az értékesítést követően erőteljes likviditási helyzetbe kerül, a lakossági és a magánbanki üzletágra koncentrálja a tevékenységét, továbbá megszakad a kapcsolata a Dexia csoport maradékával, a múltból örökölt ún. „legacy” portfólió és a Dexia LDG leválasztása, valamint az RBCD-beli és a DAM-beli részesedések értékesítése révén. Ennek megfelelően az egyetértési megállapodás arra épült, hogy a Dexia BIL az értékesítést követően nem finanszírozza a Dexia SA-t vagy a csoport többi fennmaradó tagját.

| (73) | Luxemburg emellett azt is kérelmezi, hogy a Dexia BIL-re többé ne vonatkozzanak sem a 2010. február 26-i határozatba foglalt feltételek és kötelezettségvállalások, és mentesüljön a Dexia szerkezetátalakítására és rendezett szanálására vonatkozó, a 2011. december 21-i határozat keretében kidolgozandó új terv benyújtása alól. A Dexia BIL abból kifolyólag tartozik a 2010. február 26-i határozattal jóváhagyott szerkezetátalakítási terv, és az e tervben előirányzott feltételek és kötelezettségvállalások hatálya alá, hogy a Dexia csoporthoz tartozik, amelyet az említett határozatok a nyújtott támogatások egyedüli kedvezményezettjeként határoztak meg. Ez a helyzet egyébként abból is kiviláglik, hogy a Dexia szerkezetátalakítási tervében szereplő kötelezettségvállalások többsége a Dexia csoportra vagy a Dexia SA-ra vonatkozik, és csupán annyiban érinti a Dexia BIL-t, hogy az utóbbi a csoport leányvállalata és a Dexia SA-val azonos gazdasági egységet alkot. Mindenesetre a Dexia BIL értékesítése nem tartalmaz állami támogatási elemet, és piaci áron valósult meg. |
| --- | --- |

(73)

Luxemburg emellett azt is kérelmezi, hogy a Dexia BIL-re többé ne vonatkozzanak sem a 2010. február 26-i határozatba foglalt feltételek és kötelezettségvállalások, és mentesüljön a Dexia szerkezetátalakítására és rendezett szanálására vonatkozó, a 2011. december 21-i határozat keretében kidolgozandó új terv benyújtása alól. A Dexia BIL abból kifolyólag tartozik a 2010. február 26-i határozattal jóváhagyott szerkezetátalakítási terv, és az e tervben előirányzott feltételek és kötelezettségvállalások hatálya alá, hogy a Dexia csoporthoz tartozik, amelyet az említett határozatok a nyújtott támogatások egyedüli kedvezményezettjeként határoztak meg. Ez a helyzet egyébként abból is kiviláglik, hogy a Dexia szerkezetátalakítási tervében szereplő kötelezettségvállalások többsége a Dexia csoportra vagy a Dexia SA-ra vonatkozik, és csupán annyiban érinti a Dexia BIL-t, hogy az utóbbi a csoport leányvállalata és a Dexia SA-val azonos gazdasági egységet alkot. Mindenesetre a Dexia BIL értékesítése nem tartalmaz állami támogatási elemet, és piaci áron valósult meg.

| (74) | Az eljárás megindítására vonatkozó határozattal kapcsolatos észrevételeiben Luxemburg megerősíti, hogy a 3.3.5. klauzulát nem vették át az egyetértési megállapodás helyébe lépő végleges részvényátruházási szerződésekbe, és az említett aggodalmak okafogyottá váltak. |
| --- | --- |

(74)

Az eljárás megindítására vonatkozó határozattal kapcsolatos észrevételeiben Luxemburg megerősíti, hogy a 3.3.5. klauzulát nem vették át az egyetértési megállapodás helyébe lépő végleges részvényátruházási szerződésekbe, és az említett aggodalmak okafogyottá váltak.

| (75) | A luxemburgi hatóságok megerősítik továbbá, hogy a méltányossági állásfoglalás hatóköre pontosan megfelel az értékesített üzletágak körének. Ezenfelül a Bázel III szabályozás szerinti pontosan 9 %-os elsődleges alapvető tőkével kapcsolatos kiigazítási mechanizmus lehetővé teszi annak biztosítását, hogy az ügyletből kizárt tevékenységek ([44] preambulumbekezdés) se pozitív, se negatív pénzügyi hatást ne gyakoroljanak a felvásárlóra. A luxemburgi hatóságok arra is hivatkoznak, hogy a 2012. május [végén] naprakésszé tett méltányossági állásfoglalás osztja ezeket a következtetéseket. Tehát a Dexia BIL értékesítési ára piaci árnak tekinthető, ami kizárja bármilyen támogatás átruházását ebben a tekintetben. |
| --- | --- |

(75)

A luxemburgi hatóságok megerősítik továbbá, hogy a méltányossági állásfoglalás hatóköre pontosan megfelel az értékesített üzletágak körének. Ezenfelül a Bázel III szabályozás szerinti pontosan 9 %-os elsődleges alapvető tőkével kapcsolatos kiigazítási mechanizmus lehetővé teszi annak biztosítását, hogy az ügyletből kizárt tevékenységek ([44] preambulumbekezdés) se pozitív, se negatív pénzügyi hatást ne gyakoroljanak a felvásárlóra. A luxemburgi hatóságok arra is hivatkoznak, hogy a 2012. május [végén] naprakésszé tett méltányossági állásfoglalás osztja ezeket a következtetéseket. Tehát a Dexia BIL értékesítési ára piaci árnak tekinthető, ami kizárja bármilyen támogatás átruházását ebben a tekintetben.

| (76) | Végezetül a luxemburgi hatóságok csatlakoznak a Dexia SA észrevételeihez (a fenti 4. rész). |
| --- | --- |

(76)

Végezetül a luxemburgi hatóságok csatlakoznak a Dexia SA észrevételeihez (a fenti 4. rész).

| (77) | A luxemburgi hatóságok úgy vélik, hogy az A. észrevételben szereplő állítások szórványos adatokra épülnek, és nem terjednek ki a helyzet teljes körű elemzésére. Kiváltképpen nem veszik figyelembe az ügylet pontos feltételeit. Ezzel kapcsolatosan a luxemburgi hatóságok az általuk és a Dexia SA által a Bizottságnak átadott különféle dokumentumokra hivatkoznak, különösen a vételárra vonatkozó, külső szakértő által kiadott méltányossági állásfoglalásokra, amelyek arra a következtetésre jutottak, hogy a kifizetett vételár méltányos az ügylet feltételeihez képest. Ez a külső szakértő 2011. december 10-i állásfoglalásából, és az ugyanazon iroda, vagyis a [...] által adott 2012. május 30-án kelt megerősítésből derül ki. |
| --- | --- |

(77)

A luxemburgi hatóságok úgy vélik, hogy az A. észrevételben szereplő állítások szórványos adatokra épülnek, és nem terjednek ki a helyzet teljes körű elemzésére. Kiváltképpen nem veszik figyelembe az ügylet pontos feltételeit. Ezzel kapcsolatosan a luxemburgi hatóságok az általuk és a Dexia SA által a Bizottságnak átadott különféle dokumentumokra hivatkoznak, különösen a vételárra vonatkozó, külső szakértő által kiadott méltányossági állásfoglalásokra, amelyek arra a következtetésre jutottak, hogy a kifizetett vételár méltányos az ügylet feltételeihez képest. Ez a külső szakértő 2011. december 10-i állásfoglalásából, és az ugyanazon iroda, vagyis a [...] által adott 2012. május 30-án kelt megerősítésből derül ki.

| (78) | Ezenfelül a Bizottság rendelkezésére álló iratanyagból világosan látszik, hogy a luxemburgi állam sem nem kínált, sem nem nyújtott garanciát a vásárlónak. |
| --- | --- |

(78)

Ezenfelül a Bizottság rendelkezésére álló iratanyagból világosan látszik, hogy a luxemburgi állam sem nem kínált, sem nem nyújtott garanciát a vásárlónak.

| (79) | A luxemburgi hatóságok tehát megállapítják, hogy az A. észrevételek látszólag hiányos információkon alapulnak, és téves megállapításokat tartalmaznak, anélkül, hogy ezeket akár a legcsekélyebb bizonyítékkal is alátámasztanák, ezért arra kérik a Bizottságot, hogy végleges határozatában ne vegye figyelembe azokat, kivéve ha a luxemburgi hatóságoknak és a Dexia SA-nak a Bizottsággal folytatott levelezésében adott magyarázatokra utal, amelyek kimerítően megválaszolják a felvetett kérdéseket, és lehető teszik a megfogalmazott kritikák elvetését. |
| --- | --- |

(79)

A luxemburgi hatóságok tehát megállapítják, hogy az A. észrevételek látszólag hiányos információkon alapulnak, és téves megállapításokat tartalmaznak, anélkül, hogy ezeket akár a legcsekélyebb bizonyítékkal is alátámasztanák, ezért arra kérik a Bizottságot, hogy végleges határozatában ne vegye figyelembe azokat, kivéve ha a luxemburgi hatóságoknak és a Dexia SA-nak a Bizottsággal folytatott levelezésében adott magyarázatokra utal, amelyek kimerítően megválaszolják a felvetett kérdéseket, és lehető teszik a megfogalmazott kritikák elvetését.

| (80) | A luxemburgi hatóságok megállapítják, hogy a B. észrevétel e harmadik félnek a Dexia SA és a Dexia BIL vezetőivel, illetve a felügyeleti hatóságokkal 2005-től és 2011 végéig folytatott levélváltásaiból áll, amelyek nem állnak közvetlen kapcsolatban a Dexia BIL értékesítésével. Különböző kéréseket és kritikákat fogalmaznak meg a Dexia SA irányába, amelyek a Dexia BIL értékesítését – a Dexia BIL értékesítésére vonatkozó jelen határozat egyedüli tárgyát – jóval megelőző eseményekre vonatkoznak. A luxemburgi hatóságok tehát arra kérik a Bizottságot, hogy – mivel azok nem tartoznak a tárgyhoz – utasítsa el ezeket a dokumentumokat. |
| --- | --- |

(80)

A luxemburgi hatóságok megállapítják, hogy a B. észrevétel e harmadik félnek a Dexia SA és a Dexia BIL vezetőivel, illetve a felügyeleti hatóságokkal 2005-től és 2011 végéig folytatott levélváltásaiból áll, amelyek nem állnak közvetlen kapcsolatban a Dexia BIL értékesítésével. Különböző kéréseket és kritikákat fogalmaznak meg a Dexia SA irányába, amelyek a Dexia BIL értékesítését – a Dexia BIL értékesítésére vonatkozó jelen határozat egyedüli tárgyát – jóval megelőző eseményekre vonatkoznak. A luxemburgi hatóságok tehát arra kérik a Bizottságot, hogy – mivel azok nem tartoznak a tárgyhoz – utasítsa el ezeket a dokumentumokat.

| (81) | A luxemburgi hatóságok megállapítják, hogy a Dexia SA következtetése szerint (lásd a fenti 4. részt) a Dexia BIL-ügyletre piaci áron és támogatási elem nélkül került sor. Ez a következtetés megfelel a luxemburgi hatóságok megállapításainak, tehát ezekhez az észrevételekhez a saját részükről nem fűznek más megjegyzéseket. |
| --- | --- |

(81)

A luxemburgi hatóságok megállapítják, hogy a Dexia SA következtetése szerint (lásd a fenti 4. részt) a Dexia BIL-ügyletre piaci áron és támogatási elem nélkül került sor. Ez a következtetés megfelel a luxemburgi hatóságok megállapításainak, tehát ezekhez az észrevételekhez a saját részükről nem fűznek más megjegyzéseket.

| (82) | Következtetésképpen a luxemburgi hatóságok megállapítják, hogy a harmadik felek továbbított észrevételeinek egyike sem alkalmas a bejelentésükbe és észrevételeikbe foglalt fejlemények megkérdőjelezésére. A luxemburgi hatóságok emellett megjegyzik, hogy a harmadik felek észrevételeinek egyike sem alkalmas annak az érvelésnek a kétségbe vonására, miszerint a Dexia BIL értékesítési eljárását – a Bizottság döntéshozatali gyakorlatának megfelelően – egyenértékűnek kell tekinteni az olyan nyitott, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárással, amely alkalmas annak garantálására, hogy az ügyletet piaci áron bonyolítsák le. A luxemburgi hatóságok tehát fenntartják, hogy az ügylet támogatási elem nélkül jött létre. |
| --- | --- |

(82)

Következtetésképpen a luxemburgi hatóságok megállapítják, hogy a harmadik felek továbbított észrevételeinek egyike sem alkalmas a bejelentésükbe és észrevételeikbe foglalt fejlemények megkérdőjelezésére. A luxemburgi hatóságok emellett megjegyzik, hogy a harmadik felek észrevételeinek egyike sem alkalmas annak az érvelésnek a kétségbe vonására, miszerint a Dexia BIL értékesítési eljárását – a Bizottság döntéshozatali gyakorlatának megfelelően – egyenértékűnek kell tekinteni az olyan nyitott, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárással, amely alkalmas annak garantálására, hogy az ügyletet piaci áron bonyolítsák le. A luxemburgi hatóságok tehát fenntartják, hogy az ügylet támogatási elem nélkül jött létre.

6.   A TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSÁNAK ÉRTÉKELÉSE

| (83) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy ha a szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(83)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy ha a szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (84) | A Dexia BIL európai szinten tevékenykedik, tehát egyértelműen versenyben áll a külföldi piacok más szereplőivel. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a Dexia BIL értékesítése során nyújtott esetleges támogatás érinthetné a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzíthatná a versenyt vagy azzal fenyegetne. |
| --- | --- |

(84)

A Dexia BIL európai szinten tevékenykedik, tehát egyértelműen versenyben áll a külföldi piacok más szereplőivel. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a Dexia BIL értékesítése során nyújtott esetleges támogatás érinthetné a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzíthatná a versenyt vagy azzal fenyegetne.

| (85) | 2010. február 26-i határozatában a Bizottság már megállapította, hogy a Dexia által kapott, tőke, finanszírozási garancia, állami kezességvállalással ellátott rendkívüli likviditási segítségnyújtási művelet, valamint az értékvesztett eszközök támogatása (Financial Security Assurance, FSA-intézkedés) formájában (Belgium, Luxemburg és Franciaország által nyújtott) támogatás állami támogatásnak minősül. Tehát ellenőrizni kell, hogy az értékesített üzletágak nem őrizték-e meg a Dexia által korábban kapott támogatásokból származó hasznot. |
| --- | --- |

(85)

2010. február 26-i határozatában a Bizottság már megállapította, hogy a Dexia által kapott, tőke, finanszírozási garancia, állami kezességvállalással ellátott rendkívüli likviditási segítségnyújtási művelet, valamint az értékvesztett eszközök támogatása (Financial Security Assurance, FSA-intézkedés) formájában (Belgium, Luxemburg és Franciaország által nyújtott) támogatás állami támogatásnak minősül. Tehát ellenőrizni kell, hogy az értékesített üzletágak nem őrizték-e meg a Dexia által korábban kapott támogatásokból származó hasznot.

| (86) | Az Európai Bíróság Olaszország és SIM 2 kontra Bizottság
   (25) ügyben hozott 2003. május 8-i ítélete értelmében, amelyre a Bizottság az Olympic Airlines
   (26) és az Alitalia
   (27) ügyben hozott határozataiban támaszkodott, a korábbi társaság és az új struktúra közötti gazdasági folytonosság vizsgálata a körülmények csoportjának segítségével történik. E körülmények közé tartozik különösen az adásvétel tárgya, az átruházási ár, a visszavásárló vagy felvásárolt vállalkozás részvényeseinek vagy tulajdonosainak személyazonossága. A fentieket alátmasztja a Törvényszék Ryanair kontra Bizottság
   (28) ügyben hozott 2012. március 28-i ítélete, amely megerősítette az Alitalia ügyben hozott határozatot. |
| --- | --- |

(86)

Az Európai Bíróság Olaszország és SIM 2 kontra Bizottság
   (25) ügyben hozott 2003. május 8-i ítélete értelmében, amelyre a Bizottság az Olympic Airlines
   (26) és az Alitalia
   (27) ügyben hozott határozataiban támaszkodott, a korábbi társaság és az új struktúra közötti gazdasági folytonosság vizsgálata a körülmények csoportjának segítségével történik. E körülmények közé tartozik különösen az adásvétel tárgya, az átruházási ár, a visszavásárló vagy felvásárolt vállalkozás részvényeseinek vagy tulajdonosainak személyazonossága. A fentieket alátmasztja a Törvényszék Ryanair kontra Bizottság
   (28) ügyben hozott 2012. március 28-i ítélete, amely megerősítette az Alitalia ügyben hozott határozatot.

| (87) | Ami az adásvétel tárgyát illeti, az értékesített üzletágak köre a lakossági (retail) és a magánbanki tevékenységekre korlátozódik; ezek pedig látszólag nem tartoznak azon problémás területek közé, amelyek szükségessé tették az állami támogatást a Dexia csoport számára. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Dexia BIL birtokában lévő portfóliónak – a csoport refinanszírozási problémáihoz kapcsolódó – „legacy” része, amely hozzájárult a 2010. február 26-i határozattal már jóváhagyott támogatási igényekhez, nem képezi az értékesített üzletágak részét. Mennyiségi szempontból az értékesített üzletágak köre a Dexia BIL mérlegfőösszegének körülbelül 60 %-át, a Dexia csoport mérlegfőösszegének pedig [0–10] %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(87)

Ami az adásvétel tárgyát illeti, az értékesített üzletágak köre a lakossági (retail) és a magánbanki tevékenységekre korlátozódik; ezek pedig látszólag nem tartoznak azon problémás területek közé, amelyek szükségessé tették az állami támogatást a Dexia csoport számára. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Dexia BIL birtokában lévő portfóliónak – a csoport refinanszírozási problémáihoz kapcsolódó – „legacy” része, amely hozzájárult a 2010. február 26-i határozattal már jóváhagyott támogatási igényekhez, nem képezi az értékesített üzletágak részét. Mennyiségi szempontból az értékesített üzletágak köre a Dexia BIL mérlegfőösszegének körülbelül 60 %-át, a Dexia csoport mérlegfőösszegének pedig [0–10] %-át teszi ki.

| (88) | A magánfelvásárló, a Precision Capital nem áll kapcsolatban a Dexia SA jelenlegi részvényeseivel, így eleget tesz annak a feltételnek, hogy a magánfelvásárlónak az általa hozott döntések és a Dexia BIL értékesített üzletágaira vonatkozóan megállapított stratégia tekintetében függetlennek kell lennie Dexia SA-tól. |
| --- | --- |

(88)

A magánfelvásárló, a Precision Capital nem áll kapcsolatban a Dexia SA jelenlegi részvényeseivel, így eleget tesz annak a feltételnek, hogy a magánfelvásárlónak az általa hozott döntések és a Dexia BIL értékesített üzletágaira vonatkozóan megállapított stratégia tekintetében függetlennek kell lennie Dexia SA-tól.

| (89) | Ezenfelül az értékesített üzletágak piaci áron történő felvásárlása biztosítja, hogy a felvásárló megfelelő árat fizet a támogatás azon részéért, amelyből a Dexia BIL a Dexia csoport tagjaként részesülhetett, továbbá hogy a Dexia BIL értékesítési ára nem tartalmaz támogatási elemet. |
| --- | --- |

(89)

Ezenfelül az értékesített üzletágak piaci áron történő felvásárlása biztosítja, hogy a felvásárló megfelelő árat fizet a támogatás azon részéért, amelyből a Dexia BIL a Dexia csoport tagjaként részesülhetett, továbbá hogy a Dexia BIL értékesítési ára nem tartalmaz támogatási elemet.

| (90) | A vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatot követően a Bizottság kiegészítő információkat kapott a piaci ár értékeléséről. |
| --- | --- |

(90)

A vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatot követően a Bizottság kiegészítő információkat kapott a piaci ár értékeléséről.

| (91) | A Bizottság megállapítja, hogy a Dexia BIL eladása tekintetében 2011. december 10-én került sor a vételár méltányosságára vonatkozó, első független szakértői állásfoglalásra, majd 2012. május 30-án annak frissítésére. Az említett állásfoglalásokat az alábbi három különböző módszer szerint készítették: i. a „cash flow to equity” naprakésszé tételi módszer, amely az alapvető tőkére (Core Tier 1) vonatkozó szabályozás szerinti arány teljesítése mellett a részvényesek között kiosztható tőkén alapul; ii. a „price to book ratio” módszer, amely a tőkeköltséghez viszonyított többletnyereségen alapul; iii. a tőzsdei összehasonlítási módszer A vételár méltányosságára vonatkozó első, 2011. december 10-i független szakértői állásfoglalás a [600–700] és a [800–900] millió EUR közötti sávban határozta meg a vételár értékét. Az említett állásfoglalás 2012. május 30-i naprakésszé tétele megerősíti, hogy az állásfoglalás pontosan az értékesített üzletágak körét vette figyelembe, és szintén arra a következtetésre jut, hogy a méltányos ár a [600–700] és a [800–900] millió EUR közötti sávban található. A Bizottság megállapítja, hogy az említett állásfoglalások az e területen általánosan alkalmazható szabványos módszerekre épülnek, és figyelembe veszik az ügylet feltételeit és pontos hatókörét. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság megállapítja, hogy a Dexia BIL eladása tekintetében 2011. december 10-én került sor a vételár méltányosságára vonatkozó, első független szakértői állásfoglalásra, majd 2012. május 30-án annak frissítésére. Az említett állásfoglalásokat az alábbi három különböző módszer szerint készítették: i. a „cash flow to equity” naprakésszé tételi módszer, amely az alapvető tőkére (Core Tier 1) vonatkozó szabályozás szerinti arány teljesítése mellett a részvényesek között kiosztható tőkén alapul; ii. a „price to book ratio” módszer, amely a tőkeköltséghez viszonyított többletnyereségen alapul; iii. a tőzsdei összehasonlítási módszer A vételár méltányosságára vonatkozó első, 2011. december 10-i független szakértői állásfoglalás a [600–700] és a [800–900] millió EUR közötti sávban határozta meg a vételár értékét. Az említett állásfoglalás 2012. május 30-i naprakésszé tétele megerősíti, hogy az állásfoglalás pontosan az értékesített üzletágak körét vette figyelembe, és szintén arra a következtetésre jut, hogy a méltányos ár a [600–700] és a [800–900] millió EUR közötti sávban található. A Bizottság megállapítja, hogy az említett állásfoglalások az e területen általánosan alkalmazható szabványos módszerekre épülnek, és figyelembe veszik az ügylet feltételeit és pontos hatókörét.

| (92) | A 730 millió EUR-s ügyleti ár beletartozik a méltányossági állásfoglalásokban meghatározott sávba. Tehát nincs jele annak, hogy a fizetett vételár alulmúlná vagy meghaladná a piaci árat. Ennélfogva a Dexia BIL értékesítési ára piaci árnak tekinthető, ami azt is kizárja, hogy az értékesítéskor átruháztak volna bármely, korábban esetlegesen a Dexiának nyújtott támogatást. |
| --- | --- |

(92)

A 730 millió EUR-s ügyleti ár beletartozik a méltányossági állásfoglalásokban meghatározott sávba. Tehát nincs jele annak, hogy a fizetett vételár alulmúlná vagy meghaladná a piaci árat. Ennélfogva a Dexia BIL értékesítési ára piaci árnak tekinthető, ami azt is kizárja, hogy az értékesítéskor átruháztak volna bármely, korábban esetlegesen a Dexiának nyújtott támogatást.

| (93) | A Dexia BIL egyes üzletágait kizárták ezen értékesítésből (a [43] preambulumbekezdés). Az ügylet lezárása előtt ezeket az üzletágakat átruházzák a Dexia SA-ra, a Dexia BIL pedig jogosult az átruházások nettó jövedelmének visszakövetelésére. A Bizottság megjegyzi, hogy a vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatát követően kapott kiegészítő információk megerősítik, hogy az ügyletből kizárt üzletágak eszközértékelését nem veszik figyelembe a piaci ár meghatározásakor. A vételár azon alapul, hogy az ügylet lezárásakor a Bázel III szabályozás szerinti alapvető saját tőke aránya pontosan 9 %-os. Amennyiben eltérés mutatkozik e szint és az értékesítés lezárásakor meglévő tőke szintje között, a kiigazítási rendelkezés garantálja ennek a vásárló vagy az eladó általi visszatérítését és/vagy az értékesítési ár kiigazítását. Az ügyletből kizárt részesedések vagy eszközök értékelését tehát nem veszik figyelembe a piaci ár meghatározásakor. Az említett kiigazítási rendelkezést szintén figyelembe vették a méltányosság értékelésekor. |
| --- | --- |

(93)

A Dexia BIL egyes üzletágait kizárták ezen értékesítésből (a [43] preambulumbekezdés). Az ügylet lezárása előtt ezeket az üzletágakat átruházzák a Dexia SA-ra, a Dexia BIL pedig jogosult az átruházások nettó jövedelmének visszakövetelésére. A Bizottság megjegyzi, hogy a vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatát követően kapott kiegészítő információk megerősítik, hogy az ügyletből kizárt üzletágak eszközértékelését nem veszik figyelembe a piaci ár meghatározásakor. A vételár azon alapul, hogy az ügylet lezárásakor a Bázel III szabályozás szerinti alapvető saját tőke aránya pontosan 9 %-os. Amennyiben eltérés mutatkozik e szint és az értékesítés lezárásakor meglévő tőke szintje között, a kiigazítási rendelkezés garantálja ennek a vásárló vagy az eladó általi visszatérítését és/vagy az értékesítési ár kiigazítását. Az ügyletből kizárt részesedések vagy eszközök értékelését tehát nem veszik figyelembe a piaci ár meghatározásakor. Az említett kiigazítási rendelkezést szintén figyelembe vették a méltányosság értékelésekor.

| (94) | A vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megállapította, hogy a luxemburgi állam – 10 %-os részesedés felvásárlójaként – a Precision Capital-lel azonos feltételekkel vesz részt a Dexia BIL értékesítésében. Tehát nyilvánvaló, hogy Luxemburg részvétele miatt állami források bevonására kerül sor. Márpedig – mivel Luxemburg a Precision Capital-lel azonos feltételekkel vesz részt az ügyletben – a Bizottság úgy véli, hogy Luxemburg elvileg magánbefektetőként jár el, ami kizárja a 10 %-os részesedésével kapcsolatos támogatás fennállását. |
| --- | --- |

(94)

A vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megállapította, hogy a luxemburgi állam – 10 %-os részesedés felvásárlójaként – a Precision Capital-lel azonos feltételekkel vesz részt a Dexia BIL értékesítésében. Tehát nyilvánvaló, hogy Luxemburg részvétele miatt állami források bevonására kerül sor. Márpedig – mivel Luxemburg a Precision Capital-lel azonos feltételekkel vesz részt az ügyletben – a Bizottság úgy véli, hogy Luxemburg elvileg magánbefektetőként jár el, ami kizárja a 10 %-os részesedésével kapcsolatos támogatás fennállását.

| (95) | A vizsgálat megindításáról szóló határozatában a Bizottság azt is megállapította, hogy a Precision Capital és a luxemburgi állam a 3.3.5. klauzula eltörlését tervezi. A Bizottság megjegyezte, hogy ezzel a klauzulával a Dexia SA arra vállalt kötelezettséget, hogy utólag állami garanciákat szerez a Dexia BIL felvásárlója számára. Tehát a klauzula érvényesítése garanciavállalás formájában biztosítandó állami források iránti esetleges kérelmet jelentene. Ezenfelül e klauzula megléte önmagában is alkalmas volna arra, hogy előnyöket biztosítson a Dexia BIL felvásárlójának. A vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatát követően a Bizottság olyan kiegészítő információkat kapott, amelyek megerősítették, hogy a 3.3.5. klauzulát nem vették át az egyetértési megállapodás helyébe lépő, végleges részvény-átruházási szerződésekbe. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy e tekintetben nem állnak fenn támogatási elemek, mivel elhagyták az említett klauzulát, amely nem került végrehajtásra. |
| --- | --- |

(95)

A vizsgálat megindításáról szóló határozatában a Bizottság azt is megállapította, hogy a Precision Capital és a luxemburgi állam a 3.3.5. klauzula eltörlését tervezi. A Bizottság megjegyezte, hogy ezzel a klauzulával a Dexia SA arra vállalt kötelezettséget, hogy utólag állami garanciákat szerez a Dexia BIL felvásárlója számára. Tehát a klauzula érvényesítése garanciavállalás formájában biztosítandó állami források iránti esetleges kérelmet jelentene. Ezenfelül e klauzula megléte önmagában is alkalmas volna arra, hogy előnyöket biztosítson a Dexia BIL felvásárlójának. A vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatát követően a Bizottság olyan kiegészítő információkat kapott, amelyek megerősítették, hogy a 3.3.5. klauzulát nem vették át az egyetértési megállapodás helyébe lépő, végleges részvény-átruházási szerződésekbe. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy e tekintetben nem állnak fenn támogatási elemek, mivel elhagyták az említett klauzulát, amely nem került végrehajtásra.

7.   KÖVETKEZTETÉS

| (96) | A fentiekben kifejtett okokból a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Dexia BIL értékesítését alkotó intézkedés nem minősül támogatásnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Különösen nem jelent új támogatást sem a Dexia SA, sem pedig a Dexia BIL számára. |
| --- | --- |

(96)

A fentiekben kifejtett okokból a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Dexia BIL értékesítését alkotó intézkedés nem minősül támogatásnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Különösen nem jelent új támogatást sem a Dexia SA, sem pedig a Dexia BIL számára.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Dexia BIL értékesítési intézkedése nem minősül támogatásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

Következésképpen a szóban forgó intézkedés végrehajtása engedélyezett.

2. cikk

E határozatnak a Luxemburgi Nagyhercegség a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 25-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 107., illetve 108. cikkévé vált. A megfelelő cikkek rendelkezései tartalmukat tekintve azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére való hivatkozást – adott esetben – az EK-Szerződés 87. és 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni. Az EUMSZ bevezetett bizonyos szóhasználatra vonatkozó változtatásokat is, mint a „Közösség” kifejezés „Unió”-val, valamint a „közös piac” kifejezés „belső piac”-cal történő felváltása. E határozatban az EUMSZ szóhasználatát alkalmaztuk.

1

(2)  HL C 146., 1998.5.12., 6. o. és HL C 210., 2006.9.1., 12. o.

2

(3)  HL C(2008) 7388 végleges.

3

(4)  E határozatban a „Dexia” vagy „Dexia csoport” névvel illetjük a Dexia SA-t és annak összes leányvállalatát.

4

(5)  HL C 181., 2009.8.4., 42. o.

5

(6)  HL C 305., 2009.12.16., 3. o.

6

(7)  HL L 274., 2010.10.19., 54. o.

7

(8)  HL C 38., 2012.2.11., 12. o.

8

(9)  A határozatot a Versenypolitikai Főigazgatóság weboldalán, a következő internetcímen tették közzé: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/243124/243124_1306879_116_2.pdf

9

(10)  A Dexia szerkezetátalakításáról szóló SA.26653. sz. ügyben hozott 2012. május 31-i határozat, még nem tették közzé.

10

(11)  A Dexia szerkezetátalakításáról szóló SA.33760., SA.33764., SA.33763. sz. „A Dexia szerkezetátalakítására vonatkozó kiegészítő intézkedések – ideiglenes garancia” ügyben hozott 2012. május 31-i határozat, még nem tették közzé.

11

(12)  Az SA.34925., SA.34927., SA.34928. sz. ügyben hozott, az ideiglenes garancia felső határának megemeléséről szóló 2012. június 6-i határozat, még nem tették közzé.

12

(13)  Lásd e sajtóközleményt a Dexia csoport weboldalán, az alábbi internetcímen: http://www.dexia.com/FR/Journaliste/communiques_de_presse/Pages/Entree-en-negociation-exclusive-pour-la-cession-de-Dexia-Banque-Internationale-a-Luxembourg.aspx

13

(14)  HL C 137., 2012.5.12., 19. o.

14

(15)  Az SA.34440 sz. ügyben – A Dexia BIL értékesítése – hozott 2012. április 3-i határozat, HL C 137., 2012.5.12., 19. o.

15

(16)  Bizalmas információ [...].

16

(17)  „A BIL Precision Capital részére történő értékesítési árának méltányossága/A tárgyalások jelenlegi állása szerinti előzetes adatok”, 2011. december 10.

17

(18)  i. A „cash flow to equity” naprakésszé tételi módszer, amely az alapvető tőke (tier 1) arányára vonatkozó szabályozás teljesítése mellett a részvényesek között kiosztható tőkén alapul. ii. A „price to book ratio” módszer, amely a tőkeköltséghez viszonyított többletnyereségen alapul iii. A tőzsdei összehasonlítási módszer.

18

(19)  „A BIL Precision Capital részére történő értékesítési árának méltányossága/A tárgyalások jelenlegi állása szerinti előzetes adatok”, 2011. december 10.

19

(20)  Lásd különösen a T-324/00. sz., CDA Datentraeger Albrecht kontra Bizottság ügyben hozott 2005. október 19-i ítélet [EBHT 2005., II-4309. o.] 93. pontját: „el kell utasítani a Bizottság azon érvelését, miszerint a megtámadott határozat 2. cikkében szereplő visszatérítési utasítás kiterjesztését indokolja a közös vállalatnak és jogutódainak a kapcsolódó vállalkozások olyan csoportjához való tartozása, amelyen belül belső mechanizmusok léteznek az eszközök átruházására. Ugyanis...a megtámadott határozatban megismételt megállapításokból világosan következik, hogy jelen esetben a csoporton belüli átruházási mechanizmusokat kizárólag e vállalkozás rovására, és nem annak javára alkalmazták. Ennélfogva nem állítható, hogy a csoporthoz tartozásánál fogva a közös vállalat ténylegesen részesült azon támogatásokból, amelyeknek nem volt kedvezményezettje.”

20

CDA Datentraeger Albrecht kontra Bizottság

el kell utasítani a Bizottság azon érvelését, miszerint a megtámadott határozat 2. cikkében szereplő visszatérítési utasítás kiterjesztését indokolja a közös vállalatnak és jogutódainak a kapcsolódó vállalkozások olyan csoportjához való tartozása, amelyen belül belső mechanizmusok léteznek az eszközök átruházására. Ugyanis...a megtámadott határozatban megismételt megállapításokból világosan következik, hogy jelen esetben a csoporton belüli átruházási mechanizmusokat kizárólag e vállalkozás rovására, és nem annak javára alkalmazták. Ennélfogva nem állítható, hogy a csoporthoz tartozásánál fogva a közös vállalat ténylegesen részesült azon támogatásokból, amelyeknek nem volt kedvezményezettje.

(21)  Lásd különösen a C-390/98. sz. Banks ügyben hozott 2001. szeptember 20-i ítélet [EBHT 2001., I-6117. o.] 78. pontját: „Ha a támogatás kedvezményében részesült valamely társaságot piaci áron értékesítették, az eladási árban megjelennek a korábbi támogatás következményei, a támogatásból származó előnyök pedig az említett társaság eladójánál maradnak. Ebben az esetben az eredeti állapot helyreállítását elsősorban úgy lehetne biztosítani, hogy az eladó téríti vissza a támogatást.”

21

Banks

Ha a támogatás kedvezményében részesült valamely társaságot piaci áron értékesítették, az eladási árban megjelennek a korábbi támogatás következményei, a támogatásból származó előnyök pedig az említett társaság eladójánál maradnak. Ebben az esetben az eredeti állapot helyreállítását elsősorban úgy lehetne biztosítani, hogy az eladó téríti vissza a támogatást.

(22)  A Nagyhercegségben közel negyven fiókkal rendelkező BIL harmadik a luxemburgi piacon, a magánbanki területen kezelt betétállomány körülbelül [5–15] %-a, a hitelállomány [5–15] %-a, és az eszközállomány nagyjából [5–15] %-a felett rendelkezik.

22

(23)  Bár az igazgatótanács 2011. október 9–10-én megkezdte a kizárólagos tárgyalásokat a Precisionnal, a hivatalos kizárólagossági időszak csak 2011. október 23-án, a Letter of intent (szándéknyilatkozat) aláírásával vette kezdetét.

23

Letter of intent

(24)  [...].

24

(25)  A C-328/99. sz. és C-399/00. sz. ügy, EBHT 2003., I-4035. o.

25

(26)  A Bizottság 2008. szeptember 17-i határozata, a 321/2008., 322/2008. és 323/2008. számú állami támogatás – Görögország – Az Olympic Airlines/Olympic Airways Services egyes eszközeinek értékesítése. HL C 18., 2010.1.23. A Bíróság T-415/05., T-416/05. és T-423/05. sz. Olympic Airlines kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének 135. pontja.

26

Olympic Airlines kontra Bizottság

(27)  A Bizottság 2008. november 12-i határozata, 510/2008. sz. állami támogatás. Vendita dei beni della compagnia aerea Alitalia, HL C 46., 2009.2.25., 6. o.

27

(28)  A Bizottság T-123/09. sz. Ryanair kontra Bizottság ügyben hozott határozatának 155. és 156. pontja.

28

Ryanair kontra Bizottság

---