# Uradni list L 314/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.314.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 314 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5514. november 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.314.slv

Uradni list

Evropske unije

L 314

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5514. november 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1061/2012 z dne 7. novembra 2012 o prepovedi ribolova na tabinje v vodah EU in mednarodnih vodah območij VIII in IX s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1062/2012 z dne 7. novembra 2012 o prepovedi ribolova na sluzoglavke v vodah EU in mednarodnih vodah območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 3 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1063/2012 z dne 13. novembra 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 142/2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (
  1
  ) | 5 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1064/2012 z dne 13. novembra 2012 o spremembi Priloge X k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 glede seznamov hitrih testov (
  1
  ) | 13 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1065/2012 z dne 13. novembra 2012 o izdaji dovoljenja za pripravke iz Lactobacillus plantarum (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 in ATCC 55944) kot krmne dodatke za vse živalske vrste (
  1
  ) | 15 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1066/2012 z dne 13. novembra 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 23 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta 2012/698/SZVP z dne 13. novembra 2012 o postavitvi skladišča civilnih misij za krizno upravljanje | 25 |
| | * | Sklep Sveta 2012/699/SZVP z dne 13. novembra 2012 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje | 27 |
| | * | Sklep Sveta 2012/700/SZVP z dne 13. novembra 2012 v okviru evropske varnostne strategije v podporo izvajanju Akcijskega načrta iz Cartagene (2010–2014), ki so ga sprejele države pogodbenice Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju iz leta 1997 | 40 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 1061/2012 z dne 7. novembra 2012 o prepovedi ribolova na tabinje v vodah EU in mednarodnih vodah območij VIII in IX s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 1062/2012 z dne 7. novembra 2012 o prepovedi ribolova na sluzoglavke v vodah EU in mednarodnih vodah območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

3

*

Uredba Komisije (EU) št. 1063/2012 z dne 13. novembra 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 142/2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (
  1
  )

1

5

*

Uredba Komisije (EU) št. 1064/2012 z dne 13. novembra 2012 o spremembi Priloge X k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 glede seznamov hitrih testov (
  1
  )

1

13

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1065/2012 z dne 13. novembra 2012 o izdaji dovoljenja za pripravke iz Lactobacillus plantarum (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 in ATCC 55944) kot krmne dodatke za vse živalske vrste (
  1
  )

Lactobacillus plantarum

1

15

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1066/2012 z dne 13. novembra 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

23

SKLEPI

*

Sklep Sveta 2012/698/SZVP z dne 13. novembra 2012 o postavitvi skladišča civilnih misij za krizno upravljanje

25

*

Sklep Sveta 2012/699/SZVP z dne 13. novembra 2012 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

27

*

Sklep Sveta 2012/700/SZVP z dne 13. novembra 2012 v okviru evropske varnostne strategije v podporo izvajanju Akcijskega načrta iz Cartagene (2010–2014), ki so ga sprejele države pogodbenice Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju iz leta 1997

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 14.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1061/2012

z dne 7. novembra 2012

o prepovedi ribolova na tabinje v vodah EU in mednarodnih vodah območij VIII in IX s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (2) določa kvote za leto 2012. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (2) določa kvote za leto 2012.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2012. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2012.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež ribolovne dejavnosti prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež ribolovne dejavnosti prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2012 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge za stalež iz Priloge k tej uredbi prepovedane. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. novembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 336, 21.12.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | FS/64/DSS |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | GFB/89- |
| Vrsta | Tabinje (Phycis spp.) |
| Območje | Vode EU in mednarodne vode območij VIII in IX |
| Datum | 18.10.2012 |

Št.

FS/64/DSS

Država članica

Španija

Stalež

GFB/89-

Vrsta

Tabinje (Phycis spp.)

Območje

Vode EU in mednarodne vode območij VIII in IX

Datum

18.10.2012

---

| 14.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1062/2012

z dne 7. novembra 2012

o prepovedi ribolova na sluzoglavke v vodah EU in mednarodnih vodah območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (2) določa kvote za leto 2012. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (2) določa kvote za leto 2012.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2012. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2012.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež ribolovne dejavnosti prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež ribolovne dejavnosti prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2012 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge za stalež iz Priloge k tej uredbi prepovedane. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. novembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 336, 21.12.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | FS/65/DSS |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | ALF/3X14- |
| Vrsta | Sluzoglavke (Beryx spp.) |
| Območje | Vode EU in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV |
| Datum | 18.10.2012 |

Št.

FS/65/DSS

Država članica

Španija

Stalež

ALF/3X14-

Vrsta

Sluzoglavke (Beryx spp.)

Območje

Vode EU in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV

Datum

18.10.2012

---

| 14.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1063/2012

z dne 13. novembra 2012

o spremembi Uredbe (EU) št. 142/2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (1) ter zlasti člena 21(6)(d) in člena 40(b), (d) in (f) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1069/2009 določa pravila v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, da se preprečijo in kar najbolj zmanjšajo tveganja za javno zdravje in zdravje živali zaradi navedenih proizvodov. Volno in dlako, pridobljeno iz živali, ki niso kazale nobenih znakov bolezni, ki bi se prek navedenega proizvoda prenašale na ljudi ali živali, bi bilo treba opredeliti kot snovi kategorije 3 iz člena 10(h) in (n) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1069/2009 določa pravila v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, da se preprečijo in kar najbolj zmanjšajo tveganja za javno zdravje in zdravje živali zaradi navedenih proizvodov. Volno in dlako, pridobljeno iz živali, ki niso kazale nobenih znakov bolezni, ki bi se prek navedenega proizvoda prenašale na ljudi ali živali, bi bilo treba opredeliti kot snovi kategorije 3 iz člena 10(h) in (n) navedene uredbe.

| (2) | Uredba Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (2), med drugim določa izvedbena pravila za dajanje volne in dlake na trg. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (2), med drugim določa izvedbena pravila za dajanje volne in dlake na trg.

| (3) | Suha neobdelana volna in dlaka, ki sta varno zaprti v pakiranju, ne predstavljata tveganja za širjenje bolezni, če sta odpremljeni neposredno v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi za uporabo zunaj krmne verige, ali obrat, ki izvaja vmesne operacije, pod pogoji, ki preprečujejo širjenje patogenov. Države članice bi zato morale imeti možnost, da nosilce dejavnosti, ki prevažajo takšno neobdelano volno in dlako neposredno v naveden obrat, izvzamejo iz obveznosti obveščanja iz člena 23(1)(a) Uredbe (ES) št. 1069/2009. Člen 20(4) Uredbe (ES) št. 142/2011 bi zato bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Suha neobdelana volna in dlaka, ki sta varno zaprti v pakiranju, ne predstavljata tveganja za širjenje bolezni, če sta odpremljeni neposredno v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi za uporabo zunaj krmne verige, ali obrat, ki izvaja vmesne operacije, pod pogoji, ki preprečujejo širjenje patogenov. Države članice bi zato morale imeti možnost, da nosilce dejavnosti, ki prevažajo takšno neobdelano volno in dlako neposredno v naveden obrat, izvzamejo iz obveznosti obveščanja iz člena 23(1)(a) Uredbe (ES) št. 1069/2009. Člen 20(4) Uredbe (ES) št. 142/2011 bi zato bilo treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Točka B poglavja VII Priloge XIII k Uredbi (EU) št. 142/2011 določa končno točko za volno in dlako. |
| --- | --- |

(4)

Točka B poglavja VII Priloge XIII k Uredbi (EU) št. 142/2011 določa končno točko za volno in dlako.

| (5) | Člen 8.5.35 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE) (3) določa seznam postopkov za inaktivacijo virusa slinavke in parkljevke v volni in dlaki prežvekovalcev za industrijsko uporabo. |
| --- | --- |

(5)

Člen 8.5.35 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE) (3) določa seznam postopkov za inaktivacijo virusa slinavke in parkljevke v volni in dlaki prežvekovalcev za industrijsko uporabo.

| (6) | Zato bi bilo treba trenutno veljavne obdelave volne in dlake za dajanje na trg v EU in za uvoz iz tretjih držav iz člena 25(2) Uredbe (EU) št. 142/2011 dopolniti z mednarodno priznanimi postopki za inaktivacijo virusa slinavke in parkljevke v volni in dlaki prežvekovalcev za industrijsko uporabo. |
| --- | --- |

(6)

Zato bi bilo treba trenutno veljavne obdelave volne in dlake za dajanje na trg v EU in za uvoz iz tretjih držav iz člena 25(2) Uredbe (EU) št. 142/2011 dopolniti z mednarodno priznanimi postopki za inaktivacijo virusa slinavke in parkljevke v volni in dlaki prežvekovalcev za industrijsko uporabo.

| (7) | Vendar imajo države članice možnost, da sprejmejo katero koli drugo metodo, ki preprečuje kakršna koli nesprejemljiva tveganja po obdelavi volne in dlake, vključno z metodo strojnega pranja, ki se razlikuje od standardov OIE. |
| --- | --- |

(7)

Vendar imajo države članice možnost, da sprejmejo katero koli drugo metodo, ki preprečuje kakršna koli nesprejemljiva tveganja po obdelavi volne in dlake, vključno z metodo strojnega pranja, ki se razlikuje od standardov OIE.

| (8) | Neobdelana volna in dlaka prežvekovalcev, ki sta namenjeni za tekstilno industrijo, ne predstavljata nesprejemljivega tveganja za zdravje živali, če sta pridobljeni iz prežvekovalcev iz držav ali regij, navedenih na seznamu v delu 1 Priloge II k Uredbi Komisije (EU) št. 206/2010 z dne 12. marca 2010 o seznamih tretjih držav, njihovih ozemelj ali delov, iz katerih se odobri vnos nekaterih živali in svežega mesa v Evropsko unijo, ter o zahtevah za izdajo veterinarskih spričeval (4) in odobrenih za uvoz v Unijo svežega mesa prežvekovalcev, za katere ne veljajo posebna jamstva A in F iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Neobdelana volna in dlaka prežvekovalcev, ki sta namenjeni za tekstilno industrijo, ne predstavljata nesprejemljivega tveganja za zdravje živali, če sta pridobljeni iz prežvekovalcev iz držav ali regij, navedenih na seznamu v delu 1 Priloge II k Uredbi Komisije (EU) št. 206/2010 z dne 12. marca 2010 o seznamih tretjih držav, njihovih ozemelj ali delov, iz katerih se odobri vnos nekaterih živali in svežega mesa v Evropsko unijo, ter o zahtevah za izdajo veterinarskih spričeval (4) in odobrenih za uvoz v Unijo svežega mesa prežvekovalcev, za katere ne veljajo posebna jamstva A in F iz navedene uredbe.

| (9) | Poleg tega mora biti tretja država porekla volne in dlake ali njena regija prosta slinavke in parkljevke ter v primeru volne in dlake ovac in koz prosta tudi osepnic ovac in koz v skladu z osnovnimi splošnimi merili iz Priloge II k Direktivi Sveta 2004/68/ES z dne 26. aprila 2004 o določitvi predpisov v zvezi z zdravstvenim varstvom živali za uvoz v Skupnost in tranzit skozi Skupnost nekaterih živih parkljarjev, o spremembi direktiv 90/426/ES in 92/65/EGS ter razveljavitvi Direktive 72/462/EGS (5). |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega mora biti tretja država porekla volne in dlake ali njena regija prosta slinavke in parkljevke ter v primeru volne in dlake ovac in koz prosta tudi osepnic ovac in koz v skladu z osnovnimi splošnimi merili iz Priloge II k Direktivi Sveta 2004/68/ES z dne 26. aprila 2004 o določitvi predpisov v zvezi z zdravstvenim varstvom živali za uvoz v Skupnost in tranzit skozi Skupnost nekaterih živih parkljarjev, o spremembi direktiv 90/426/ES in 92/65/EGS ter razveljavitvi Direktive 72/462/EGS (5).

| (10) | Da se nosilcem dejavnosti zagotovi dovolj obsežen razpon metod in postopkov za zmanjšanje tveganj zaradi trgovine z volno in dlako in njunim uvozom, bi bilo treba določiti dodatne zahteve za dajanje na trg volne in dlake, ki se uvažata brez omejitev iz tretjih držav v skladu z Uredbo (EU) št. 142/2011. Člen 25(2) Uredbe (ES) št. 142/2011 bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Da se nosilcem dejavnosti zagotovi dovolj obsežen razpon metod in postopkov za zmanjšanje tveganj zaradi trgovine z volno in dlako in njunim uvozom, bi bilo treba določiti dodatne zahteve za dajanje na trg volne in dlake, ki se uvažata brez omejitev iz tretjih držav v skladu z Uredbo (EU) št. 142/2011. Člen 25(2) Uredbe (ES) št. 142/2011 bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Zaradi jasnosti bi bilo treba ustrezno spremeniti pravila za uvoz neobdelane volne in dlake iz vrstice 8 preglednice 2 oddelka 1 poglavja II Priloge XIV k Uredbi (EU) št. 142/2011. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi jasnosti bi bilo treba ustrezno spremeniti pravila za uvoz neobdelane volne in dlake iz vrstice 8 preglednice 2 oddelka 1 poglavja II Priloge XIV k Uredbi (EU) št. 142/2011.

| (12) | Prašiči so dovzetni za prenos drugih bolezni, razen slinavke in parkljevke, zlasti afriške prašičje kuge, kar zahteva posebno obdelavo volne in dlake, pridobljene iz prašičev. Za dajanje na trg in posledično uvoz volne in dlake prašičev iz tretjih držav bi zato morali veljati isti pogoji kot za ščetine prašičev. Točko A(2) Poglavja VII Priloge XIII k Uredbi (EU) št. 142/2011 bi zato bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Prašiči so dovzetni za prenos drugih bolezni, razen slinavke in parkljevke, zlasti afriške prašičje kuge, kar zahteva posebno obdelavo volne in dlake, pridobljene iz prašičev. Za dajanje na trg in posledično uvoz volne in dlake prašičev iz tretjih držav bi zato morali veljati isti pogoji kot za ščetine prašičev. Točko A(2) Poglavja VII Priloge XIII k Uredbi (EU) št. 142/2011 bi zato bilo treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Dodatna obdelava volne in dlake, pridobljene iz drugih živali, razen prašičev, in odpremljene neposredno v obrat, ki proizvaja pridobljene proizvode iz volne in dlake za tekstilno industrijo, bi prav tako morala biti na voljo nosilcem dejavnosti v državah članicah. Točko B Poglavja VII Priloge XIII k Uredbi (EU) št. 142/2011 bi zato bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Dodatna obdelava volne in dlake, pridobljene iz drugih živali, razen prašičev, in odpremljene neposredno v obrat, ki proizvaja pridobljene proizvode iz volne in dlake za tekstilno industrijo, bi prav tako morala biti na voljo nosilcem dejavnosti v državah članicah. Točko B Poglavja VII Priloge XIII k Uredbi (EU) št. 142/2011 bi zato bilo treba ustrezno spremeniti.

| (14) | Uvoz neobdelane volne in dlake v Unijo iz nekaterih tretjih držav ali njihovih regij bi bilo treba odobriti, če so izpolnjene potrebne zahteve in je priložena izjava uvoznika v skladu z vzorcem iz Priloge IV k tej uredbi. Navedena izjava se predloži na eni izmed odobrenih mejnih kontrolnih točk Unije s seznama v Prilogi I k Odločbi Komisije 2009/821/ES z dne 28. septembra 2009 o sestavi seznama odobrenih mejnih kontrolnih točk, določitvi nekaterih pravil za kontrolne preglede, ki jih izvajajo veterinarski strokovnjaki Komisije, in določitvi veterinarskih enot v Traces (6), kjer bi se z odstopanjem od člena 4(4) Direktive Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (7), morali opraviti dokumentacijski pregledi iz člena 4(3) navedene direktive. |
| --- | --- |

(14)

Uvoz neobdelane volne in dlake v Unijo iz nekaterih tretjih držav ali njihovih regij bi bilo treba odobriti, če so izpolnjene potrebne zahteve in je priložena izjava uvoznika v skladu z vzorcem iz Priloge IV k tej uredbi. Navedena izjava se predloži na eni izmed odobrenih mejnih kontrolnih točk Unije s seznama v Prilogi I k Odločbi Komisije 2009/821/ES z dne 28. septembra 2009 o sestavi seznama odobrenih mejnih kontrolnih točk, določitvi nekaterih pravil za kontrolne preglede, ki jih izvajajo veterinarski strokovnjaki Komisije, in določitvi veterinarskih enot v Traces (6), kjer bi se z odstopanjem od člena 4(4) Direktive Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (7), morali opraviti dokumentacijski pregledi iz člena 4(3) navedene direktive.

| (15) | Uredbo (EU) št. 142/2011 bi zato bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(15)

Uredbo (EU) št. 142/2011 bi zato bilo treba ustrezno spremeniti.

| (16) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 142/2011 se spremeni:

| (1) | Člen 20(4) se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Pristojni organ lahko naslednje nosilce dejavnosti oprosti obveznosti obveščanja iz člena 23(1)(a) Uredbe (ES) št. 1069/2009:






  (a) | nosilce dejavnosti, ki ravnajo z lovskimi trofejami ali drugimi preparati iz poglavja VI Priloge XIII k tej uredbi ali jih ustvarjajo za zasebne ali nekomercialne namene; |
| --- | --- | --- |

(1)

Člen 20(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.   Pristojni organ lahko naslednje nosilce dejavnosti oprosti obveznosti obveščanja iz člena 23(1)(a) Uredbe (ES) št. 1069/2009:

(a)

nosilce dejavnosti, ki ravnajo z lovskimi trofejami ali drugimi preparati iz poglavja VI Priloge XIII k tej uredbi ali jih ustvarjajo za zasebne ali nekomercialne namene;

| (b) | nosilce dejavnosti, ki ravnajo z raziskovalnimi in diagnostičnimi vzorci za izobraževalne namene ali jih odstranjujejo; |
| --- | --- |

(b)

nosilce dejavnosti, ki ravnajo z raziskovalnimi in diagnostičnimi vzorci za izobraževalne namene ali jih odstranjujejo;

| (c) | nosilce dejavnosti, ki prevažajo suho neobdelano volno in dlako, če sta varno zaprti v pakiranju in neposredno odpremljeni v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi za uporabo zunaj krmne verige, ali obrat, ki izvaja vmesne operacije, pod pogoji, ki preprečujejo širjenje patogenov.“ |
| --- | --- |

(c)

nosilce dejavnosti, ki prevažajo suho neobdelano volno in dlako, če sta varno zaprti v pakiranju in neposredno odpremljeni v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi za uporabo zunaj krmne verige, ali obrat, ki izvaja vmesne operacije, pod pogoji, ki preprečujejo širjenje patogenov.“

| (2) | Člen 25(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Za uvoz v Unijo in tranzit skozi Unijo naslednjega ne veljajo nobeni pogoji v zvezi z zdravstvenim varstvom živali:






  (a) | volne in dlake, ki je bila strojno prana ali obdelana z drugo metodo, ki preprečuje kakršna koli nesprejemljiva tveganja; |
| --- | --- | --- |

(2)

Člen 25(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Za uvoz v Unijo in tranzit skozi Unijo naslednjega ne veljajo nobeni pogoji v zvezi z zdravstvenim varstvom živali:

(a)

volne in dlake, ki je bila strojno prana ali obdelana z drugo metodo, ki preprečuje kakršna koli nesprejemljiva tveganja;

| (b) | krzna, ki se je sušilo najmanj dva dni pri temperaturi okolja 18 °C in 55-odstotni vlažnosti; |
| --- | --- |

(b)

krzna, ki se je sušilo najmanj dva dni pri temperaturi okolja 18 °C in 55-odstotni vlažnosti;

| (c) | volne in dlake, ki sta proizvedeni iz drugih živali, razen prašičev, in sta bili obdelani s strojnim pranjem, kar vključuje namakanje volne in dlake v več kopelih z vodo, milom in natrijevim hidroksidom ali kalijevim hidroksidom; |
| --- | --- |

(c)

volne in dlake, ki sta proizvedeni iz drugih živali, razen prašičev, in sta bili obdelani s strojnim pranjem, kar vključuje namakanje volne in dlake v več kopelih z vodo, milom in natrijevim hidroksidom ali kalijevim hidroksidom;

| (d) | volne in dlake, ki sta proizvedeni iz drugih živali, razen prašičev, ki se neposredno odpremita v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi iz volne in dlake za tekstilno industrijo, ter ki sta bili obdelani vsaj po eni od naslednjih metod:






  — | kemična depilacija z gašenim apnom ali natrijevim sulfidom; |
| --- | --- | --- |

(d)

volne in dlake, ki sta proizvedeni iz drugih živali, razen prašičev, ki se neposredno odpremita v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi iz volne in dlake za tekstilno industrijo, ter ki sta bili obdelani vsaj po eni od naslednjih metod:

—

kemična depilacija z gašenim apnom ali natrijevim sulfidom;

| — | fumigacija v formaldehidu v hermetično zaprti komori vsaj 24 ur; |
| --- | --- |

—

fumigacija v formaldehidu v hermetično zaprti komori vsaj 24 ur;

| — | industrijsko čiščenje, kar vključuje namakanje volne in dlake v vodotopnem čistilnem sredstvu pri 60–70 °C; |
| --- | --- |

—

industrijsko čiščenje, kar vključuje namakanje volne in dlake v vodotopnem čistilnem sredstvu pri 60–70 °C;

| — | skladiščenje, ki lahko vključuje tudi čas prevoza, 8 dni pri 37 °C, 28 dni pri 18 °C ali 120 dni pri 4 °C; |
| --- | --- |

—

skladiščenje, ki lahko vključuje tudi čas prevoza, 8 dni pri 37 °C, 28 dni pri 18 °C ali 120 dni pri 4 °C;

| (e) | volne in dlake, ki sta suhi in varno zaprti v pakiranju, proizvedeni iz drugih živali, razen prašičev, namenjeni za odpremo v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi iz volne in dlake za tekstilno industrijo, ter izpolnjujeta vse naslednje zahteve:






  (i) | proizvedeni sta bili vsaj 21 dni pred datumom vstopa v Unijo v tretji državi ali njeni regiji, ki je






  — | navedena na seznamu v delu 1 Priloge II k Uredbi (EU) št. 206/2010 in odobrena za uvoz v Unijo svežega mesa prežvekovalcev, za katerega ne veljajo posebna jamstva A in F iz navedene uredbe; |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

volne in dlake, ki sta suhi in varno zaprti v pakiranju, proizvedeni iz drugih živali, razen prašičev, namenjeni za odpremo v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi iz volne in dlake za tekstilno industrijo, ter izpolnjujeta vse naslednje zahteve:

(i)

proizvedeni sta bili vsaj 21 dni pred datumom vstopa v Unijo v tretji državi ali njeni regiji, ki je

—

navedena na seznamu v delu 1 Priloge II k Uredbi (EU) št. 206/2010 in odobrena za uvoz v Unijo svežega mesa prežvekovalcev, za katerega ne veljajo posebna jamstva A in F iz navedene uredbe;

| — | prosta slinavke in parkljevke ter v primeru volne in dlake ovac in koz prosta tudi osepnic ovac in koz v skladu z osnovnimi splošnimi merili iz Priloge II k Direktivi Sveta 2004/68/ES; |
| --- | --- |

—

prosta slinavke in parkljevke ter v primeru volne in dlake ovac in koz prosta tudi osepnic ovac in koz v skladu z osnovnimi splošnimi merili iz Priloge II k Direktivi Sveta 2004/68/ES;

| (ii) | priložena jima je izjava uvoznika v skladu s poglavjem 21 Priloge XV; |
| --- | --- |

(ii)

priložena jima je izjava uvoznika v skladu s poglavjem 21 Priloge XV;

| (iii) | nosilec dejavnosti je izjavo predložil na eni izmed odobrenih mejnih kontrolnih točk Unije s seznama v Prilogi I k Odločbi 2009/821/ES, kjer je bil z zadovoljivimi rezultati opravljen dokumentacijski pregled v skladu s členom 4(3) Direktive 97/78/ES.“ |
| --- | --- |

(iii)

nosilec dejavnosti je izjavo predložil na eni izmed odobrenih mejnih kontrolnih točk Unije s seznama v Prilogi I k Odločbi 2009/821/ES, kjer je bil z zadovoljivimi rezultati opravljen dokumentacijski pregled v skladu s členom 4(3) Direktive 97/78/ES.“

| (3) | Točki 31 in 32 v Prilogi I se nadomestita z besedilom iz Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Točki 31 in 32 v Prilogi I se nadomestita z besedilom iz Priloge I k tej uredbi.

| (4) | Točka A(2) in točka B poglavja VII Priloge XIII se spremenita v skladu z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Točka A(2) in točka B poglavja VII Priloge XIII se spremenita v skladu z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

| (5) | Vrstica 8 preglednice 2 oddelka 1 poglavja II Priloge XIV se nadomesti z besedilom iz Priloge III k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Vrstica 8 preglednice 2 oddelka 1 poglavja II Priloge XIV se nadomesti z besedilom iz Priloge III k tej uredbi.

| (6) | Besedilo iz Priloge IV k tej uredbi se doda k Prilogi XV. |
| --- | --- |

(6)

Besedilo iz Priloge IV k tej uredbi se doda k Prilogi XV.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. novembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 300, 14.11.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 54, 26.2.2011, str. 1.

2

(3)  http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_1.8.5.htm.

3

(4)  UL L 73, 20.3.2010, str. 1.

4

(5)  UL L 226, 25.6.2004, str. 128.

5

(6)  UL L 296, 12.11.2009, str. 1.

6

(7)  UL L 24, 30.1.1998, str. 9.

7

---

PRILOGA I

Točki 31 in 32 Priloge I k Uredbi (ES) št. 142/2011 se nadomestita z naslednjim:

| „31. | „neobdelana volna“ pomeni volno, ki ni:






  (a) | strojno prana; |
| --- | --- | --- |

„31.

„neobdelana volna“ pomeni volno, ki ni:

(a)

strojno prana;

| (b) | pridobljena s strojenjem; |
| --- | --- |

(b)

pridobljena s strojenjem;

| (c) | obdelana po drugi metodi, ki preprečuje kakršna koli nesprejemljiva tveganja; |
| --- | --- |

(c)

obdelana po drugi metodi, ki preprečuje kakršna koli nesprejemljiva tveganja;

| (d) | proizvedena iz drugih živali, razen prašičev, in obdelana s strojnim pranjem, kar vključuje namakanje volne v več kopelih z vodo, milom in natrijevim hidroksidom ali kalijevim hidroksidom, ali |
| --- | --- |

(d)

proizvedena iz drugih živali, razen prašičev, in obdelana s strojnim pranjem, kar vključuje namakanje volne v več kopelih z vodo, milom in natrijevim hidroksidom ali kalijevim hidroksidom, ali

| (e) | proizvedena iz drugih živali, razen prašičev, namenjena neposredni odpremi v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi iz volne za tekstilno industrijo, ter obdelana vsaj po eni od naslednjih metod:






  (i) | kemična depilacija z gašenim apnom ali natrijevim sulfidom; |
| --- | --- | --- |

(e)

proizvedena iz drugih živali, razen prašičev, namenjena neposredni odpremi v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi iz volne za tekstilno industrijo, ter obdelana vsaj po eni od naslednjih metod:

(i)

kemična depilacija z gašenim apnom ali natrijevim sulfidom;

| (ii) | fumigacija v formaldehidu v hermetično zaprti komori vsaj 24 ur; |
| --- | --- |

(ii)

fumigacija v formaldehidu v hermetično zaprti komori vsaj 24 ur;

| (iii) | industrijsko čiščenje, kar vključuje namakanje volne v vodotopnem čistilnem sredstvu pri 60–70 °C; |
| --- | --- |

(iii)

industrijsko čiščenje, kar vključuje namakanje volne v vodotopnem čistilnem sredstvu pri 60–70 °C;

| (iv) | skladiščenje, ki lahko vključuje čas prevoza, 8 dni pri 37 °C, 28 dni pri 18 °C ali 120 dni pri 4 °C; |
| --- | --- |

(iv)

skladiščenje, ki lahko vključuje čas prevoza, 8 dni pri 37 °C, 28 dni pri 18 °C ali 120 dni pri 4 °C;

| 32. | „neobdelana dlaka“ pomeni dlako, ki ni:






  (a) | strojno prana; |
| --- | --- | --- |

32.

„neobdelana dlaka“ pomeni dlako, ki ni:

(a)

strojno prana;

| (b) | pridobljena s strojenjem; |
| --- | --- |

(b)

pridobljena s strojenjem;

| (c) | obdelana po drugi metodi, ki preprečuje kakršna koli nesprejemljiva tveganja; |
| --- | --- |

(c)

obdelana po drugi metodi, ki preprečuje kakršna koli nesprejemljiva tveganja;

| (d) | proizvedena iz drugih živali, razen prašičev, in obdelana s strojnim pranjem, kar vključuje namakanje dlake v več kopelih z vodo, milom in natrijevim hidroksidom ali kalijevim hidroksidom, ali |
| --- | --- |

(d)

proizvedena iz drugih živali, razen prašičev, in obdelana s strojnim pranjem, kar vključuje namakanje dlake v več kopelih z vodo, milom in natrijevim hidroksidom ali kalijevim hidroksidom, ali

| (e) | proizvedena iz drugih živali, razen prašičev, namenjena neposredni odpremi v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi iz dlake za tekstilno industrijo, ter obdelana vsaj po eni od naslednjih metod:






  (i) | kemična depilacija z gašenim apnom ali natrijevim sulfidom; |
| --- | --- | --- |

(e)

proizvedena iz drugih živali, razen prašičev, namenjena neposredni odpremi v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi iz dlake za tekstilno industrijo, ter obdelana vsaj po eni od naslednjih metod:

(i)

kemična depilacija z gašenim apnom ali natrijevim sulfidom;

| (ii) | fumigacija v formaldehidu v hermetično zaprti komori vsaj 24 ur; |
| --- | --- |

(ii)

fumigacija v formaldehidu v hermetično zaprti komori vsaj 24 ur;

| (iii) | industrijsko čiščenje, kar vključuje namakanje dlake v vodotopnem čistilnem sredstvu pri 60–70 °C; |
| --- | --- |

(iii)

industrijsko čiščenje, kar vključuje namakanje dlake v vodotopnem čistilnem sredstvu pri 60–70 °C;

| (iv) | skladiščenje, ki lahko vključuje čas prevoza, 8 dni pri 37 °C, 28 dni pri 18 °C ali 120 dni pri 4 °C;“. |
| --- | --- |

(iv)

skladiščenje, ki lahko vključuje čas prevoza, 8 dni pri 37 °C, 28 dni pri 18 °C ali 120 dni pri 4 °C;“.

---

PRILOGA II

Poglavje VII Priloge XIII k Uredbi (EU) št. 142/2011 se spremeni:

| (1) | Uvodni stavek točke A(2) se nadomesti z naslednjim:






  „2. | Premiki ščetin prašičev ter volne in dlake prašičev iz regij, kjer je afriška prašičja kuga endemična, so prepovedani, razen za ščetine prašičev ter volno in dlako prašičev, ki so:“. |
| --- | --- | --- |

(1)

Uvodni stavek točke A(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.

Premiki ščetin prašičev ter volne in dlake prašičev iz regij, kjer je afriška prašičja kuga endemična, so prepovedani, razen za ščetine prašičev ter volno in dlako prašičev, ki so:“.

| (2) | Točki B se doda naslednji odstavek:
  „Volna in dlaka, pridobljeni iz živali, razen prašičev, sta lahko dani na trg brez omejitev v skladu s to uredbo, če:






  (a) | sta bili obdelani s strojnim pranjem, kar vključuje namakanje volne in dlake v več kopelih z vodo, milom in natrijevim hidroksidom ali kalijevim hidroksidom, ali |
| --- | --- | --- |

(2)

Točki B se doda naslednji odstavek:

„Volna in dlaka, pridobljeni iz živali, razen prašičev, sta lahko dani na trg brez omejitev v skladu s to uredbo, če:

(a)

sta bili obdelani s strojnim pranjem, kar vključuje namakanje volne in dlake v več kopelih z vodo, milom in natrijevim hidroksidom ali kalijevim hidroksidom, ali

| (b) | sta bili neposredno odpremljeni v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi iz volne ali dlake za tekstilno industrijo, in je bila takšna volna ali dlaka obdelana z vsaj enim od naslednjih postopkov:






  (i) | kemična depilacija z gašenim apnom ali natrijevim sulfidom; |
| --- | --- | --- |

(b)

sta bili neposredno odpremljeni v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi iz volne ali dlake za tekstilno industrijo, in je bila takšna volna ali dlaka obdelana z vsaj enim od naslednjih postopkov:

(i)

kemična depilacija z gašenim apnom ali natrijevim sulfidom;

| (ii) | fumigacija v formaldehidu v hermetično zaprti komori vsaj 24 ur; |
| --- | --- |

(ii)

fumigacija v formaldehidu v hermetično zaprti komori vsaj 24 ur;

| (iii) | industrijsko čiščenje, kar vključuje namakanje volne in dlake v vodotopnem čistilnem sredstvu pri 60–70 °C; |
| --- | --- |

(iii)

industrijsko čiščenje, kar vključuje namakanje volne in dlake v vodotopnem čistilnem sredstvu pri 60–70 °C;

| (iv) | skladiščenje, ki lahko vključuje čas prevoza, 8 dni pri 37 °C, 28 dni pri 18 °C ali 120 dni pri 4 °C.“ |
| --- | --- |

(iv)

skladiščenje, ki lahko vključuje čas prevoza, 8 dni pri 37 °C, 28 dni pri 18 °C ali 120 dni pri 4 °C.“

---

PRILOGA III

Vrstica 8 preglednice 2 oddelka 1 poglavja II Priloge XIV k Uredbi (EU) št. 142/2011 se nadomesti z naslednjim:

| „8 | Neobdelana volna in dlaka, proizvedena iz drugih živali, razen prašičev | Snovi kategorije 3 iz člena 10(h) in (n) | (1) | Suha neobdelana volna in dlaka morata biti:






  (a) | varno zaprti v pakiranju ter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„8

Neobdelana volna in dlaka, proizvedena iz drugih živali, razen prašičev

Snovi kategorije 3 iz člena 10(h) in (n)

(1)

Suha neobdelana volna in dlaka morata biti:

(a)

varno zaprti v pakiranju ter

| (b) | poslani neposredno v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi za uporabo zunaj krmne verige, ali obrat, ki izvaja vmesne operacije, pod pogoji, ki preprečujejo širjenje patogenov. |
| --- | --- |

(b)

poslani neposredno v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi za uporabo zunaj krmne verige, ali obrat, ki izvaja vmesne operacije, pod pogoji, ki preprečujejo širjenje patogenov.

| (1) | Katera koli tretja država. |
| --- | --- |

(1)

Katera koli tretja država.

| (1) | Za uvoz neobdelane volne in dlake veterinarsko spričevalo ni potrebno. |
| --- | --- |

(1)

Za uvoz neobdelane volne in dlake veterinarsko spričevalo ni potrebno.

| (2) | Volna in dlaka sta volna in dlaka iz člena 25(2)(e). |
| --- | --- |

(2)

Volna in dlaka sta volna in dlaka iz člena 25(2)(e).

| (2) | Tretja država ali njena regija:






  (a) | navedena na seznamu v delu 1 Priloge II k Uredbi (EU) št. 206/2010 in odobrena za uvoz v Unijo svežega mesa prežvekovalcev, za katerega ne veljajo posebna jamstva A in F iz navedene uredbe, ter |
| --- | --- | --- |

(2)

Tretja država ali njena regija:

(a)

navedena na seznamu v delu 1 Priloge II k Uredbi (EU) št. 206/2010 in odobrena za uvoz v Unijo svežega mesa prežvekovalcev, za katerega ne veljajo posebna jamstva A in F iz navedene uredbe, ter

| (b) | je prosta slinavke in parkljevke ter v primeru volne in dlake ovac in koz prosta tudi osepnic ovac in koz v skladu s Prilogo II k Direktivi Sveta 2004/68/ES. |
| --- | --- |

(b)

je prosta slinavke in parkljevke ter v primeru volne in dlake ovac in koz prosta tudi osepnic ovac in koz v skladu s Prilogo II k Direktivi Sveta 2004/68/ES.

| (2) | Zahteva se izjava uvoznika v skladu s poglavjem 21 Priloge XV.“ |
| --- | --- |

(2)

Zahteva se izjava uvoznika v skladu s poglavjem 21 Priloge XV.“

---

PRILOGA IV

V Prilogo XV k Uredbi (ES) št. 142/2011 se doda naslednje poglavje 21:

„POGLAVJE 21

Vzorec izjave

Izjava uvoznika neobdelane volne in dlake iz člena 25(2)(e) za uvoz v Evropsko unijo

Image

Image

---

| 14.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/13

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1064/2012

z dne 13. novembra 2012

o spremembi Priloge X k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 glede seznamov hitrih testov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1) ter zlasti prvega odstavka člena 23 in uvodnega stavka in točke (a) člena 23a Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 999/2001 določa predpise za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri živalih. Uporablja se za proizvodnjo in dajanje na trg živih živali in proizvodov živalskega izvora ter v nekaterih posebnih primerih za njihov izvoz. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 999/2001 določa predpise za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri živalih. Uporablja se za proizvodnjo in dajanje na trg živih živali in proizvodov živalskega izvora ter v nekaterih posebnih primerih za njihov izvoz.

| (2) | Točka 4 poglavja C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001 določa seznam hitrih testov, ki so bili potrjeni za spremljanje TSE pri govedu, ovcah in kozah. |
| --- | --- |

(2)

Točka 4 poglavja C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001 določa seznam hitrih testov, ki so bili potrjeni za spremljanje TSE pri govedu, ovcah in kozah.

| (3) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) je 8. maja 2012 objavila mnenje o oceni novih hitrih testov za TSE, predloženih v okviru razpisa Komisije za prijavo interesa 2007/S204-247339 (2). EFSA je v tem mnenju priporočila, da je test Prionics – Check PrioSTRIP SR (protokol za vizualno odčitavanje) primeren za odobritev kot hitri test za odkrivanje TSE v centralnem živčnem sistemu malih prežvekovalcev. |
| --- | --- |

(3)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) je 8. maja 2012 objavila mnenje o oceni novih hitrih testov za TSE, predloženih v okviru razpisa Komisije za prijavo interesa 2007/S204-247339 (2). EFSA je v tem mnenju priporočila, da je test Prionics – Check PrioSTRIP SR (protokol za vizualno odčitavanje) primeren za odobritev kot hitri test za odkrivanje TSE v centralnem živčnem sistemu malih prežvekovalcev.

| (4) | Zato je primerno ustrezno spremeniti sezname hitrih testov, odobrenih za spremljanje TSE pri malih prežvekovalcih, navedenih v točki 4 poglavja C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001. |
| --- | --- |

(4)

Zato je primerno ustrezno spremeniti sezname hitrih testov, odobrenih za spremljanje TSE pri malih prežvekovalcih, navedenih v točki 4 poglavja C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001.

| (5) | Uredbo (ES) št. 999/2001 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 999/2001 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Točka 4 poglavja C Priloge X k Uredbi (EGS) št. 999/2001 se nadomesti z besedilom Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. novembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1.

1

(2)  UL/S S204, 23.10.2007, 247339-2007-EN.

2

---

PRILOGA

Točka 4 poglavja C Priloge X se nadomesti z naslednjim:

„4.   Hitri testi

Za izvajanje hitrih testov v skladu s členom 5(3) in členom 6(1) se kot hitri testi za spremljanje BSE pri govedu uporabljajo le naslednje metode:

| — | test imunoblot na podlagi postopka Western blot za določanje fragmenta PrPRes, odpornega proti proteinazi K (test Prionics-Check Western), |
| --- | --- |

—

test imunoblot na podlagi postopka Western blot za določanje fragmenta PrPRes, odpornega proti proteinazi K (test Prionics-Check Western),

| — | kemiluminiscenčni test ELISA, ki vključuje postopek ekstrakcije in tehniko ELISA z uporabo ojačanega kemiluminiscenčnega reagenta (Enfer test & Enfer TSE Kit, verzija 2.0, avtomatizirana priprava vzorca), |
| --- | --- |

—

kemiluminiscenčni test ELISA, ki vključuje postopek ekstrakcije in tehniko ELISA z uporabo ojačanega kemiluminiscenčnega reagenta (Enfer test & Enfer TSE Kit, verzija 2.0, avtomatizirana priprava vzorca),

| — | imunološki preskus na mikroplošči za določanje PrPSc (Enfer TSE, verzija 3), |
| --- | --- |

—

imunološki preskus na mikroplošči za določanje PrPSc (Enfer TSE, verzija 3),

| — | „sendvič“ imunološki preskus (sandwich immunoassay) za odkrivanje PrPRes, ki se izvede po denaturaciji in koncentraciji (hitri test Bio-Rad TeSeE SAP), |
| --- | --- |

—

„sendvič“ imunološki preskus (sandwich immunoassay) za odkrivanje PrPRes, ki se izvede po denaturaciji in koncentraciji (hitri test Bio-Rad TeSeE SAP),

| — | imunološki preskus na mikroplošči (ELISA) za določanje PrPRes, odpornega proti proteinazi K, z monoklonskimi protitelesi (test Prionics-Check LIA), |
| --- | --- |

—

imunološki preskus na mikroplošči (ELISA) za določanje PrPRes, odpornega proti proteinazi K, z monoklonskimi protitelesi (test Prionics-Check LIA),

| — | imunološki preskus, ki temelji na selektivni vezavi PrP Sc na kemijski polimer ter na detekcijskem monoklonskem protitelesu, usmerjenem proti ohranjenim delom molekule PrP (komplet IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA in IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA), |
| --- | --- |

—

imunološki preskus, ki temelji na selektivni vezavi PrP Sc na kemijski polimer ter na detekcijskem monoklonskem protitelesu, usmerjenem proti ohranjenim delom molekule PrP (komplet IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA in IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA),

| — | imunološki preskus na podlagi lateralnega vleka, kjer se uporabita dve različni monoklonski protitelesi za določanje frakcij PrP, odpornih proti proteinazi K (Prionics Check PrioSTRIP), |
| --- | --- |

—

imunološki preskus na podlagi lateralnega vleka, kjer se uporabita dve različni monoklonski protitelesi za določanje frakcij PrP, odpornih proti proteinazi K (Prionics Check PrioSTRIP),

| — | dvostranski imunološki preskus z uporabo dveh različnih monoklonskih protitelesih, usmerjenih proti dvema epitopoma, ki sta prisotna v zelo razviti obliki govejega PrP Sc (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit), |
| --- | --- |

—

dvostranski imunološki preskus z uporabo dveh različnih monoklonskih protitelesih, usmerjenih proti dvema epitopoma, ki sta prisotna v zelo razviti obliki govejega PrP Sc (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit),

| — | „sendvič“ test ELISA za določanje PrP Sc, odpornega proti proteinazi K (Roche Applied Science PrionScreen). |
| --- | --- |

—

„sendvič“ test ELISA za določanje PrP Sc, odpornega proti proteinazi K (Roche Applied Science PrionScreen).

Za izvajanje hitrih testov v skladu s členom 5(3) in členom 6(1) se kot hitri testi za spremljanje TSE pri ovcah in kozah uporabljajo le naslednje metode:

| — | „sendvič“ imunološki preskus (sandwich immunoassay) za odkrivanje PrPRes, ki se izvede po denaturaciji in koncentraciji (hitri test Bio-Rad TeSeE SAP), |
| --- | --- |

—

„sendvič“ imunološki preskus (sandwich immunoassay) za odkrivanje PrPRes, ki se izvede po denaturaciji in koncentraciji (hitri test Bio-Rad TeSeE SAP),

| — | imunološki preskus „sendvič“ za določanje PrPRes s kompletom TeSeE Sheep/Goat Detection kit, ki se izvede po denaturaciji in koncentraciji s kompletom TeSeE Sheep/Goat Purification kit (hitri test Bio-Rad TeSeE), |
| --- | --- |

—

imunološki preskus „sendvič“ za določanje PrPRes s kompletom TeSeE Sheep/Goat Detection kit, ki se izvede po denaturaciji in koncentraciji s kompletom TeSeE Sheep/Goat Purification kit (hitri test Bio-Rad TeSeE),

| — | imunološki preskus, ki temelji na selektivni vezavi PrP Sc na kemijski polimer ter na monoklonskem detekcijskem protitelesu, usmerjenem proti ohranjenim delom molekule PrP (komplet IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA), |
| --- | --- |

—

imunološki preskus, ki temelji na selektivni vezavi PrP Sc na kemijski polimer ter na monoklonskem detekcijskem protitelesu, usmerjenem proti ohranjenim delom molekule PrP (komplet IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA),

| — | imunološki preskus na podlagi lateralnega vleka, kjer se uporabita dve različni monoklonski protitelesi za določanje frakcij PrP, odpornih proti proteinazi K (hitri test Prionics Check PrioSTRIP SR, protokol za vizualno odčitavanje), |
| --- | --- |

—

imunološki preskus na podlagi lateralnega vleka, kjer se uporabita dve različni monoklonski protitelesi za določanje frakcij PrP, odpornih proti proteinazi K (hitri test Prionics Check PrioSTRIP SR, protokol za vizualno odčitavanje),

Pri vseh hitrih testih mora vzorčno tkivo, ki se uporablja pri testu, ustrezati zahtevam iz proizvajalčevih navodil za uporabo.

Proizvajalci hitrih testov morajo imeti vzpostavljen sistem zagotavljanja kakovosti, ki ga je odobril referenčni laboratorij Evropske unije in ki zagotavlja, da se učinkovitost testiranja ne spreminja. Proizvajalci morajo referenčnemu laboratoriju Evropske unije predložiti testne protokole.

Spremembe hitrih testov in testnih protokolov se lahko izvedejo le po predhodnem uradnem obvestilu, poslanem referenčnemu laboratoriju Evropske unije, in če referenčni laboratorij Evropske unije sklene, da sprememba ne zmanjša občutljivosti, specifičnosti ali zanesljivosti hitrega testa. Ugotovitev se sporoči Komisiji in nacionalnim referenčnim laboratorijem.“

---

| 14.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/15

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1065/2012

z dne 13. novembra 2012

o izdaji dovoljenja za pripravke iz Lactobacillus plantarum (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 in ATCC 55944) kot krmne dodatke za vse živalske vrste

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. V členu 10(7) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 10(1) do (4) navedene uredbe so določene posebne določbe za oceno proizvodov, ki se na datum začetka uporabe navedene uredbe uporabljajo v Uniji kot silirni dodatki. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. V členu 10(7) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 10(1) do (4) navedene uredbe so določene posebne določbe za oceno proizvodov, ki se na datum začetka uporabe navedene uredbe uporabljajo v Uniji kot silirni dodatki.

| (2) | V skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili pripravki iz Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 in ATCC 55944 vpisani v register krmnih dodatkov Skupnosti kot obstoječi proizvodi iz funkcionalne skupine silirnih dodatkov za vse živalske vrste. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili pripravki iz Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 in ATCC 55944 vpisani v register krmnih dodatkov Skupnosti kot obstoječi proizvodi iz funkcionalne skupine silirnih dodatkov za vse živalske vrste.

| (3) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 in v povezavi s členom 7 navedene uredbe so bili vloženi zahtevki za izdajo dovoljenja za pripravke iz Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 in ATCC 55944 kot krmnih dodatkov za vse živalske vrste ter za njihovo uvrstitev v kategorijo „tehnoloških dodatkov“ in funkcionalno skupino „silirnih dodatkov“. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenim zahtevkom priloženi zahtevani podatki in dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 in v povezavi s členom 7 navedene uredbe so bili vloženi zahtevki za izdajo dovoljenja za pripravke iz Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 in ATCC 55944 kot krmnih dodatkov za vse živalske vrste ter za njihovo uvrstitev v kategorijo „tehnoloških dodatkov“ in funkcionalno skupino „silirnih dodatkov“. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenim zahtevkom priloženi zahtevani podatki in dokumenti.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v svojem mnenju z dne 23. maja 2012 (2) navedla, da pripravki iz Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 in ATCC 55944 v predlaganih pogojih uporabe nimajo škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje. Pripravki iz Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U in NCIMB 30094 lahko izboljšajo proizvodnjo silaže iz vse vrste krme z ohranjanjem več suhe snovi in znižanjem vrednosti pH. Pripravek iz Lactobacillus plantarum VTT E-78076 lahko izboljša proizvodnjo silaže iz krme, ki se preprosto do srednje težko silira, z znižanjem vrednosti pH in amonijevega dušika. Pripravki iz Lactobacillus plantarum ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 in ATCC 55944 lahko izboljšajo proizvodnjo silaže iz krme, ki se preprosto silira, z znižanjem vrednosti pH in zmanjšanjem izgube suhe snovi. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnih dodatkov v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij Skupnosti, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v svojem mnenju z dne 23. maja 2012 (2) navedla, da pripravki iz Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 in ATCC 55944 v predlaganih pogojih uporabe nimajo škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje. Pripravki iz Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U in NCIMB 30094 lahko izboljšajo proizvodnjo silaže iz vse vrste krme z ohranjanjem več suhe snovi in znižanjem vrednosti pH. Pripravek iz Lactobacillus plantarum VTT E-78076 lahko izboljša proizvodnjo silaže iz krme, ki se preprosto do srednje težko silira, z znižanjem vrednosti pH in amonijevega dušika. Pripravki iz Lactobacillus plantarum ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 in ATCC 55944 lahko izboljšajo proizvodnjo silaže iz krme, ki se preprosto silira, z znižanjem vrednosti pH in zmanjšanjem izgube suhe snovi. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnih dodatkov v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij Skupnosti, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena pripravkov iz Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 in ATCC 55944 je pokazala, da so pogoji za izdajo dovoljenja iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenih pripravkov, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocena pripravkov iz Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 in ATCC 55944 je pokazala, da so pogoji za izdajo dovoljenja iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenih pripravkov, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev zaradi izdaje dovoljenja. |
| --- | --- |

(6)

Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev zaradi izdaje dovoljenja.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izdaja dovoljenja

Pripravki iz Priloge, ki spadajo v kategorijo dodatkov „tehnološki dodatki“ in funkcionalno skupino „silirni dodatki“, se dovolijo kot dodatki v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Prehodni ukrepi

Pripravki iz Priloge in krma iz teh pripravkov, ki so proizvedeni in označeni pred 4. junijem 2013 v skladu s pravili, ki se uporabljajo pred 4. decembrom 2012, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. novembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2012; 10(6):2732.

2

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg sveže snovi |
| Kategorija tehnoloških dodatkov. Funkcionalna skupina: silirni dodatki |
| 1k20716 | — | Lactobacillus plantarum (DSM 23375) | | Sestava dodatka

  Pripravek iz Lactobacillus plantarum (DSM 23375) z najnižjo vsebnostjo 2 × 1010 CFU/g dodatka. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

CFU/kg sveže snovi

Kategorija tehnoloških dodatkov. Funkcionalna skupina: silirni dodatki

1k20716

—

Lactobacillus plantarum (DSM 23375)

Sestava dodatka

Pripravek iz Lactobacillus plantarum (DSM 23375) z najnižjo vsebnostjo 2 × 1010 CFU/g dodatka.

| | Lastnosti aktivne snovi


  Lactobacillus plantarum (DSM 23375). |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

Lactobacillus plantarum (DSM 23375).

| | Analitska metoda
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).
  Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).

Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE).

Vse živalske vrste

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

3.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

4. decembra 2022

1k20717

—

Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235)

| | Sestava dodatka

  Pripravek Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235) z najnižjo vsebnostjo 5 × 1010 CFU/g dodatka. |
| --- | --- |

Sestava dodatka

Pripravek Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235) z najnižjo vsebnostjo 5 × 1010 CFU/g dodatka.

| | Lastnosti aktivne snovi


  Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235). |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235).

| | Analitska metoda
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).
  Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).

Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE).

Vse živalske vrste

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 2 × 107 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 2 × 107 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

3.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

4. decembra 2022

1k20718

—

Lactobacillus plantarum (DSM 19457)

| | Sestava dodatka

  Pripravek iz Lactobacillus plantarum (DSM 19457) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka. |
| --- | --- |

Sestava dodatka

Pripravek iz Lactobacillus plantarum (DSM 19457) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka.

| | Lastnosti aktivne snovi


  Lactobacillus plantarum (DSM 19457). |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

Lactobacillus plantarum (DSM 19457).

| | Analitska metoda
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).
  Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).

Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE).

Vse živalske vrste

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 5 × 107 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 5 × 107 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

3.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

4. decembra 2022

1k20719

—

Lactobacillus plantarum (DSM 16565)

| | Sestava dodatka

  Pripravek Lactobacillus plantarum (DSM 16565) z najnižjo vsebnostjo 5 × 1010 CFU/g dodatka. |
| --- | --- |

Sestava dodatka

Pripravek Lactobacillus plantarum (DSM 16565) z najnižjo vsebnostjo 5 × 1010 CFU/g dodatka.

| | Lastnosti aktivne snovi


  Lactobacillus plantarum (DSM 16565). |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

Lactobacillus plantarum (DSM 16565).

| | Analitska metoda
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).
  Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).

Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE).

Vse živalske vrste

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

3.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

4. decembra 2022

1k20720

—

Lactobacillus plantarum (DSM 16568)

| | Sestava dodatka

  Pripravek Lactobacillus plantarum (DSM 16568) z najnižjo vsebnostjo 5 × 1010 CFU/g dodatka. |
| --- | --- |

Sestava dodatka

Pripravek Lactobacillus plantarum (DSM 16568) z najnižjo vsebnostjo 5 × 1010 CFU/g dodatka.

| | Lastnosti aktivne snovi


  Lactobacillus plantarum (DSM 16568). |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

Lactobacillus plantarum (DSM 16568).

| | Analitska metoda
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).
  Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).

Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE).

Vse živalske vrste

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

3.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

4. decembra 2022

1k20721

—

Lactobacillus plantarum (LMG 21295)

| | Sestava dodatka

  Pripravek Lactobacillus plantarum (LMG 21295) z najnižjo vsebnostjo 5 × 1010 CFU/g dodatka. |
| --- | --- |

Sestava dodatka

Pripravek Lactobacillus plantarum (LMG 21295) z najnižjo vsebnostjo 5 × 1010 CFU/g dodatka.

| | Lastnosti aktivne snovi


  Lactobacillus plantarum (LMG 21295). |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

Lactobacillus plantarum (LMG 21295).

| | Analitska metoda
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).
  Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).

Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE).

Vse živalske vrste

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

3.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

4. decembra 2022

1k20722

—

Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U)

| | Sestava dodatka

  Pripravek iz Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U) z najnižjo vsebnostjo 2 × 1010 CFU/g dodatka. |
| --- | --- |

Sestava dodatka

Pripravek iz Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U) z najnižjo vsebnostjo 2 × 1010 CFU/g dodatka.

| | Lastnosti aktivne snovi


  Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U). |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U).

| | Analitska metoda
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).
  Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).

Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE).

Vse živalske vrste

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

3.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

4. decembra 2022

1k20723

—

Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094)

| | Sestava dodatka

  Pripravek Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094) z najnižjo vsebnostjo 5 × 1010 CFU/g dodatka. |
| --- | --- |

Sestava dodatka

Pripravek Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094) z najnižjo vsebnostjo 5 × 1010 CFU/g dodatka.

| | Lastnosti aktivne snovi


  Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094). |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094).

| | Analitska metoda
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).
  Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).

Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE).

Vse živalske vrste

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 109 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 109 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

3.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

4. decembra 2022

1k20724

—

Lactobacillus plantarum (VTT E-78076)

| | Sestava dodatka

  Pripravek Lactobacillus plantarum (VTT E-78076) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1011 CFU/g dodatka. |
| --- | --- |

Sestava dodatka

Pripravek Lactobacillus plantarum (VTT E-78076) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1011 CFU/g dodatka.

| | Lastnosti aktivne snovi


  Lactobacillus plantarum (VTT E-78076). |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

Lactobacillus plantarum (VTT E-78076).

| | Analitska metoda
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).
  Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).

Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE).

Vse živalske vrste

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 109 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 109 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto do srednje težko silira (2). |
| --- | --- |

3.

Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto do srednje težko silira (2).

| 4. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

4.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

4. decembra 2022

1k20725

—

Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139)

| | Sestava dodatka

  Pripravek iz Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka. |
| --- | --- |

Sestava dodatka

Pripravek iz Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka.

| | Lastnosti aktivne snovi


  Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139). |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139).

| | Analitska metoda
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).
  Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).

Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE).

Vse živalske vrste

—

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 2 × 107 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 2 × 107 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (3). |
| --- | --- |

3.

Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (3).

| 4. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

4.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

4. decembra 2022

1k20726

—

Lactobacillus plantarum (DSM 18112)

| | Sestava dodatka

  Pripravek iz Lactobacillus plantarum (DSM 18112) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka. |
| --- | --- |

Sestava dodatka

Pripravek iz Lactobacillus plantarum (DSM 18112) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka.

| | Lastnosti aktivne snovi


  Lactobacillus plantarum (DSM 18112). |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

Lactobacillus plantarum (DSM 18112).

| | Analitska metoda
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).
  Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).

Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE).

Vse živalske vrste

—

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 5 × 106 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 5 × 106 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (3). |
| --- | --- |

3.

Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (3).

| 4. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

4.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

4. decembra 2022

1k20727

—

Lactobacillus plantarum (DSM 18113)

| | Sestava dodatka

  Pripravek iz Lactobacillus plantarum (DSM 18113) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka. |
| --- | --- |

Sestava dodatka

Pripravek iz Lactobacillus plantarum (DSM 18113) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka.

| | Lastnosti aktivne snovi


  Lactobacillus plantarum (DSM 18113). |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

Lactobacillus plantarum (DSM 18113).

| | Analitska metoda
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).
  Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).

Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE).

Vse živalske vrste

—

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 2 × 107 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 2 × 107 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (3). |
| --- | --- |

3.

Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (3).

| 4. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

4.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

4. decembra 2022

1k20728

—

Lactobacillus plantarum (DSM 18114)

| | Sestava dodatka

  Pripravek iz Lactobacillus plantarum (DSM 18114) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka. |
| --- | --- |

Sestava dodatka

Pripravek iz Lactobacillus plantarum (DSM 18114) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka.

| | Lastnosti aktivne snovi


  Lactobacillus plantarum (DSM 18114). |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

Lactobacillus plantarum (DSM 18114).

| | Analitska metoda
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).
  Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).

Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE).

Vse živalske vrste

—

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 2 × 107 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 2 × 107 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (3). |
| --- | --- |

3.

Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (3).

| 4. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

4.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

4. decembra 2022

1k20729

—

Lactobacillus plantarum (ATCC 55943)

| | Sestava dodatka

  Pripravek iz Lactobacillus plantarum (ATCC 55943) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka. |
| --- | --- |

Sestava dodatka

Pripravek iz Lactobacillus plantarum (ATCC 55943) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka.

| | Lastnosti aktivne snovi


  Lactobacillus plantarum (ATCC 55943). |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

Lactobacillus plantarum (ATCC 55943).

| | Analitska metoda
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).
  Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).

Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE).

Vse živalske vrste

—

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 2 × 107 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 2 × 107 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (3). |
| --- | --- |

3.

Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (3).

| 4. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

4.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

4. decembra 2022

1k20730

—

Lactobacillus plantarum (ATCC 55944).

| | Sestava dodatka

  Pripravek iz Lactobacillus plantarum (ATCC 55944) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka. |
| --- | --- |

Sestava dodatka

Pripravek iz Lactobacillus plantarum (ATCC 55944) z najnižjo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka.

| | Lastnosti aktivne snovi


  Lactobacillus plantarum (ATCC 55944). |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

Lactobacillus plantarum (ATCC 55944).

| | Analitska metoda
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).
  Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči z uporabo agarja MRS (EN 15787).

Identifikacija v krmnem dodatku: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE).

Vse živalske vrste

—

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 5 × 106 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najnižji odmerek dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 5 × 106 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (3). |
| --- | --- |

3.

Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (3).

| 4. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

4.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

4. decembra 2022

---

(1)  Podrobnosti o analitskih metodah so na voljo na naslovu referenčnega laboratorija: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

(2)  Krma, ki se preprosto silira: > 3 % topnih ogljikovih hidratov v sveži snovi (npr. cela rastlina koruze, ljuljka, stoklasa ali pulpa sladkorne pese). Krma, ki se srednje težko silira: 1,5–3,0 % topnih ogljikovih hidratov v sveži snovi (npr. travniška latovka, bilnica ali uvela lucerna). Uredba Komisije (ES) št. 429/2008 (UL L 133, 22.5.2008, str. 1).

(3)  Krma, ki se preprosto silira: > 3 % topnih ogljikovih hidratov v sveži snovi (npr. cela rastlina koruze, ljuljka, stoklasa ali pulpa sladkorne pese). Uredba (ES) št. 429/2008.

---

| 14.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/23

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1066/2012

z dne 13. novembra 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. novembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 37,9 |
| MA | 45,8 |
| MK | 30,8 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 41,3 |
| 0707 00 05 | AL | 42,6 |
| EG | 140,2 |
| MK | 37,4 |
| TR | 83,8 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | TR | 112,4 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 20 10 | ZA | 158,8 |
| ZZ | 158,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 39,9 |
| PE | 42,6 |
| TR | 78,3 |
| ZA | 34,7 |
| ZZ | 48,9 |
| 0805 50 10 | AR | 57,4 |
| TR | 82,6 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 77,1 |
| 0806 10 10 | BR | 273,9 |
| LB | 256,9 |
| PE | 264,2 |
| TR | 164,0 |
| US | 301,5 |
| ZZ | 252,1 |
| 0808 10 80 | CA | 157,0 |
| CL | 151,5 |
| CN | 83,7 |
| MK | 25,2 |
| NZ | 150,3 |
| ZA | 143,6 |
| ZZ | 118,6 |
| 0808 30 90 | CN | 50,0 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 77,9 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

37,9

MA

45,8

MK

30,8

TR

50,7

ZZ

41,3

0707 00 05

AL

42,6

EG

140,2

MK

37,4

TR

83,8

ZZ

76,0

0709 93 10

TR

112,4

ZZ

112,4

0805 20 10

ZA

158,8

ZZ

158,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

39,9

PE

42,6

TR

78,3

ZA

34,7

ZZ

48,9

0805 50 10

AR

57,4

TR

82,6

ZA

91,4

ZZ

77,1

0806 10 10

BR

273,9

LB

256,9

PE

264,2

TR

164,0

US

301,5

ZZ

252,1

0808 10 80

CA

157,0

CL

151,5

CN

83,7

MK

25,2

NZ

150,3

ZA

143,6

ZZ

118,6

0808 30 90

CN

50,0

TR

105,8

ZZ

77,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 14.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/25

---

SKLEP SVETA 2012/698/SZVP

z dne 13. novembra 2012

o postavitvi skladišča civilnih misij za krizno upravljanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 26, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je decembra 2004 odobril civilni globalni cilj 2008, v skladu s katerim bi Unija morala biti sposobna, da se odloči o napotitvi misije v petih dneh, potem ko Svet odobri koncept kriznega upravljanja, in da bi morale biti določene civilne zmogljivosti evropske varnostne in obrambne politike (EVOP) pripravljene za napotitev v 30 dneh po odločitvi o napotitvi misije. |
| --- | --- |

(1)

Svet je decembra 2004 odobril civilni globalni cilj 2008, v skladu s katerim bi Unija morala biti sposobna, da se odloči o napotitvi misije v petih dneh, potem ko Svet odobri koncept kriznega upravljanja, in da bi morale biti določene civilne zmogljivosti evropske varnostne in obrambne politike (EVOP) pripravljene za napotitev v 30 dneh po odločitvi o napotitvi misije.

| (2) | Po odobritvi civilnega globalnega cilja 2008 je Svet novembra 2007 sprejel civilni globalni cilj 2010 in izdal Izjavo o krepitvi zmogljivosti, ki jo je Evropski svet potrdil decembra 2008, kar je zagotovilo nadaljnji politični zagon za obravnavo hitre napotitve na civilne misije. |
| --- | --- |

(2)

Po odobritvi civilnega globalnega cilja 2008 je Svet novembra 2007 sprejel civilni globalni cilj 2010 in izdal Izjavo o krepitvi zmogljivosti, ki jo je Evropski svet potrdil decembra 2008, kar je zagotovilo nadaljnji politični zagon za obravnavo hitre napotitve na civilne misije.

| (3) | Da bo mogoče vzdržno in stroškovno učinkovito zagotavljati hitre napotitve, je treba postaviti skladišče civilnih misij za krizno upravljanje. Študija je potrdila, da je mogoče skladiščenje uporabiti kot učinkovito orodje za hitro razpošiljanje materialnih sredstev, ki jih potrebujejo civilne misije za krizno upravljanje. |
| --- | --- |

(3)

Da bo mogoče vzdržno in stroškovno učinkovito zagotavljati hitre napotitve, je treba postaviti skladišče civilnih misij za krizno upravljanje. Študija je potrdila, da je mogoče skladiščenje uporabiti kot učinkovito orodje za hitro razpošiljanje materialnih sredstev, ki jih potrebujejo civilne misije za krizno upravljanje.

| (4) | Vprašanje skladiščenja sredstev, potrebnih za civilne misije za krizno upravljanje, je bilo januarja 2010 začasno rešeno tako, da je bila odvečna oprema skladiščena v prostorih Policijske misije Evropske unije v Bosni in Hercegovini. Trenutno so v teh prostorih skladiščena sredstva, ki omogočajo napotitev na novo misijo 200-članskemu osebju. Vendar pa je zaradi začasne narave te ureditve treba najti dolgoročnejšo rešitev. |
| --- | --- |

(4)

Vprašanje skladiščenja sredstev, potrebnih za civilne misije za krizno upravljanje, je bilo januarja 2010 začasno rešeno tako, da je bila odvečna oprema skladiščena v prostorih Policijske misije Evropske unije v Bosni in Hercegovini. Trenutno so v teh prostorih skladiščena sredstva, ki omogočajo napotitev na novo misijo 200-članskemu osebju. Vendar pa je zaradi začasne narave te ureditve treba najti dolgoročnejšo rešitev.

| (5) | V skladu s strukturo poveljevanja v civilnih misijah za krizno upravljanje mora biti poveljnik civilne operacije v sodelovanju s Komisijo sposoben zagotoviti, da so potrebe v zvezi s hitrimi napotitvami in operativne potrebe civilnih misij za krizno upravljanje izpolnjene. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s strukturo poveljevanja v civilnih misijah za krizno upravljanje mora biti poveljnik civilne operacije v sodelovanju s Komisijo sposoben zagotoviti, da so potrebe v zvezi s hitrimi napotitvami in operativne potrebe civilnih misij za krizno upravljanje izpolnjene.

| (6) | Svet je zato v svojih sklepih o EVOP z dne 17. novembra 2009 poudaril, da je stalna zmogljivost za skladiščenje novega strateškega materiala in strateškega materiala, ki je že v uporabi, bistvenega pomena za hitro zagotavljanje opreme novim in sedanjim misijam, pa tudi za zagotovitev dobrega finančnega poslovodenja. Takšno skladišče bi bilo treba postaviti na podlagi postopka oddaje javnih naročil, po katerem bi bila sklenjena pogodba med Komisijo in upravljavcem skladišča. Komisija je v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) pripravila ustrezni obseg nalog za postopek oddaje javnega naročila – |
| --- | --- |

(6)

Svet je zato v svojih sklepih o EVOP z dne 17. novembra 2009 poudaril, da je stalna zmogljivost za skladiščenje novega strateškega materiala in strateškega materiala, ki je že v uporabi, bistvenega pomena za hitro zagotavljanje opreme novim in sedanjim misijam, pa tudi za zagotovitev dobrega finančnega poslovodenja. Takšno skladišče bi bilo treba postaviti na podlagi postopka oddaje javnih naročil, po katerem bi bila sklenjena pogodba med Komisijo in upravljavcem skladišča. Komisija je v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) pripravila ustrezni obseg nalog za postopek oddaje javnega naročila –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Cilji

1.   Unija zaradi hitrega zagotavljanja opreme sedanjim in prihodnjim civilnim misijam za krizno upravljanje okrepi svoje zmogljivosti, zlasti si prizadeva, da zagotovi hiter in stalen dostop do glavnih sredstev.

2.   Unija zato sprejme ustrezne ukrepe za izboljšanje napotitev in delovanja sedanjih in prihodnjih civilnih misij za krizno upravljanje, in sicer s postavitvijo skladišča, v katerem bo mogoče skladiščiti novo in rabljeno opremo za takšne misije.

Člen 2

Postavitev skladišča

1.   Za namene iz člena 1 se postavi skladišče. Postavi se v eni od držav članic ter deluje v skladu s pogodbo in obsegom nalog iz odstavka 2.

2.   Komisija sklene pogodbo, v kateri je določen obseg nalog, z upravljavcem skladišča, ki se izbere v skladu z ustreznimi postopki oddaje javnih naročil in v tesnem sodelovanju z ESZD.

Člen 3

Izvajanje

1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik).

2.   O podrobni ureditvi izvajanja tega sklepa, vključno z obsegom nalog skladišča, se dogovorita Komisija in poveljnik civilne operacije. Takšna ureditev ne vpliva na vlogo Komisije oziroma poveljnika civilne operacije v civilnih misijah za krizno upravljanje. Zlasti ima poveljnik civilne operacije dostop do skladišča zaradi opravljanja tehničnega in operativnega pregleda, da se zagotovi zmogljivost napotitve in pravilno delovanje civilnih misij za krizno upravljanje. Poveljnik civilne operacije oceni tudi, ali so rabljena sredstva tehnično ustrezna za skladiščenje in nadaljnjo rabo, in obvešča, ali je treba zaloge obnoviti ali obdržati.

Člen 4

Finančna ureditev

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje tega sklepa v času trajanja pogodbe iz člena 2(2) je 4 312 234 EUR.

2.   Upravljanje izdatkov, financiranih z zneskom iz odstavka 1, se izvaja v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, prav tako tudi načelo dobrega finančnega poslovodenja.

Člen 5

Poročanje

1.   Visoki predstavnik dvakrat letno poroča Svetu o izvajanju tega sklepa.

2.   Komisija obvešča Svet o finančnih vidikih delovanja skladišča.

Člen 6

Pregled

Ta sklep se pregleda do konca leta 2014. V pregledu se ocenijo uporabnost, smotrnost in stroškovna učinkovitost skladišča v okviru drugih mehanizmov upravljanja sredstev za civilne operacije za krizno upravljanje.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 13. novembra 2012

Za Svet

Predsednik

V. SHIARLY

---

| 14.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/27

---

SKLEP SVETA 2012/699/SZVP

z dne 13. novembra 2012

o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 26(2) in člena 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija). Poglavje III Strategije vsebuje seznam ukrepov, ki jih je treba za boj proti širjenju tovrstnega orožja sprejeti v Uniji in v tretjih državah. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija). Poglavje III Strategije vsebuje seznam ukrepov, ki jih je treba za boj proti širjenju tovrstnega orožja sprejeti v Uniji in v tretjih državah.

| (2) | Unija dejavno izvaja Strategijo in uveljavlja ukrepe iz poglavja III Strategije, zlasti s finančno podporo za posebne projekte, ki jih izvajajo večstranske institucije, kot je to začasni tehnični sekretariat Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO). |
| --- | --- |

(2)

Unija dejavno izvaja Strategijo in uveljavlja ukrepe iz poglavja III Strategije, zlasti s finančno podporo za posebne projekte, ki jih izvajajo večstranske institucije, kot je to začasni tehnični sekretariat Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO).

| (3) | Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (1). Navedeno skupno stališče med drugim poziva k spodbujanju držav k podpisu in ratifikaciji Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT). |
| --- | --- |

(3)

Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (1). Navedeno skupno stališče med drugim poziva k spodbujanju držav k podpisu in ratifikaciji Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT).

| (4) | Države podpisnice CTBT so se odločile, da ustanovijo Pripravljalno komisijo, ki bo do ustanovitve CTBTO imela pravno sposobnost z namenom učinkovitega izvajanja CTBT. |
| --- | --- |

(4)

Države podpisnice CTBT so se odločile, da ustanovijo Pripravljalno komisijo, ki bo do ustanovitve CTBTO imela pravno sposobnost z namenom učinkovitega izvajanja CTBT.

| (5) | Čimprejšnji začetek veljavnosti in vsesplošna uporaba CTBT ter krepitev ureditve opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO so pomembni cilji Strategije. V tej zvezi sta jedrska poskusa, ki ju je izvedla Demokratična ljudska republika Koreja oktobra 2006 in maja 2009, še dodatno potrdila, da bi morala CTBT začeti veljati čim prej ter da bi bilo treba pospešeno nadgraditi in okrepiti sistem opazovanja in preverjanja v okviru CTBT. |
| --- | --- |

(5)

Čimprejšnji začetek veljavnosti in vsesplošna uporaba CTBT ter krepitev ureditve opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO so pomembni cilji Strategije. V tej zvezi sta jedrska poskusa, ki ju je izvedla Demokratična ljudska republika Koreja oktobra 2006 in maja 2009, še dodatno potrdila, da bi morala CTBT začeti veljati čim prej ter da bi bilo treba pospešeno nadgraditi in okrepiti sistem opazovanja in preverjanja v okviru CTBT.

| (6) | Pripravljalna komisija CTBTO preučuje, kako bi lahko kar najbolj okrepila svojo ureditev preverjanja, vključno z razvojem zmogljivosti za opazovanje prisotnosti žlahtnih plinov in prizadevanji za polno vključitev držav podpisnic CTBT v izvajanje ureditve preverjanja. |
| --- | --- |

(6)

Pripravljalna komisija CTBTO preučuje, kako bi lahko kar najbolj okrepila svojo ureditev preverjanja, vključno z razvojem zmogljivosti za opazovanje prisotnosti žlahtnih plinov in prizadevanji za polno vključitev držav podpisnic CTBT v izvajanje ureditve preverjanja.

| (7) | V okviru izvajanja Strategije je Svet sprejel tri skupne ukrepe in en sklep o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije CTBTO, in sicer Skupni ukrep 2006/243/SZVP (2) na področju usposabljanja in povečanja zmogljivosti, ter Skupni ukrep 2007/468/SZVP (3), Skupni ukrep 2008/588/SZVP (4) in Sklep 2010/461/SZVP (5) za okrepitev zmogljivosti opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO. |
| --- | --- |

(7)

V okviru izvajanja Strategije je Svet sprejel tri skupne ukrepe in en sklep o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije CTBTO, in sicer Skupni ukrep 2006/243/SZVP (2) na področju usposabljanja in povečanja zmogljivosti, ter Skupni ukrep 2007/468/SZVP (3), Skupni ukrep 2008/588/SZVP (4) in Sklep 2010/461/SZVP (5) za okrepitev zmogljivosti opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO.

| (8) | Ta podpora Unije bi se morala nadaljevati. |
| --- | --- |

(8)

Ta podpora Unije bi se morala nadaljevati.

| (9) | Tehnično izvajanje tega sklepa bi se moralo poveriti Pripravljalni komisiji CTBTO, ki je zaradi svojega edinstvenega strokovnega znanja in zmogljivosti prek omrežja mednarodnega opazovalnega sistema (ki ga sestavlja prek 280 objektov v 85 državah) in Mednarodnega podatkovnega središča edina mednarodna organizacija zmožna izvajati ta sklep in ki ima za to legitimnost. Projekti, kot jih podpira Unija, se lahko financirajo edino prek izvenproračunskih prispevkov Pripravljalni komisiji CTBTO – |
| --- | --- |

(9)

Tehnično izvajanje tega sklepa bi se moralo poveriti Pripravljalni komisiji CTBTO, ki je zaradi svojega edinstvenega strokovnega znanja in zmogljivosti prek omrežja mednarodnega opazovalnega sistema (ki ga sestavlja prek 280 objektov v 85 državah) in Mednarodnega podatkovnega središča edina mednarodna organizacija zmožna izvajati ta sklep in ki ima za to legitimnost. Projekti, kot jih podpira Unija, se lahko financirajo edino prek izvenproračunskih prispevkov Pripravljalni komisiji CTBTO –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Da bi zagotovila nepretrgano in praktično izvajanje nekaterih elementov Strategije, Unija podpira dejavnosti CTBTO zaradi spodbujanja naslednjih ciljev:

| (a) | krepitev zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT, vključno na področju odkrivanja radionuklidov; |
| --- | --- |

(a)

krepitev zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT, vključno na področju odkrivanja radionuklidov;

| (b) | krepitev zmogljivosti držav podpisnic CTBT, da izpolnijo svoje dolžnosti iz CTBT v zvezi s preverjanjem in da se jim omogoči, da v celoti izkoristijo sodelovanje v ureditvi CTBT. |
| --- | --- |

(b)

krepitev zmogljivosti držav podpisnic CTBT, da izpolnijo svoje dolžnosti iz CTBT v zvezi s preverjanjem in da se jim omogoči, da v celoti izkoristijo sodelovanje v ureditvi CTBT.

2.   Projekti, ki jih podpre Unija, imajo naslednje posebne cilje:

| (a) | zagotoviti tehnično pomoč državam Vzhodne Evrope, Latinske Amerike in na Karibih, v Jugovzhodni Aziji, Pacifiku in na Daljnem Vzhodu, da se jim omogoči v polni meri sodelovati pri sistemu opazovanja in preverjanja v okviru CTBT ter k njemu prispevati; |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti tehnično pomoč državam Vzhodne Evrope, Latinske Amerike in na Karibih, v Jugovzhodni Aziji, Pacifiku in na Daljnem Vzhodu, da se jim omogoči v polni meri sodelovati pri sistemu opazovanja in preverjanja v okviru CTBT ter k njemu prispevati;

| (b) | podpreti mednarodni opazovalni sistem, da bi se izboljšalo odkrivanje morebitnih jedrskih eksplozij, zlasti s podpiranjem izbranih pomožnih seizmoloških postaj ter meritev prisotnosti koncentracij radioaktivnega ksenona in zmanjšanje njegovih emisij; |
| --- | --- |

(b)

podpreti mednarodni opazovalni sistem, da bi se izboljšalo odkrivanje morebitnih jedrskih eksplozij, zlasti s podpiranjem izbranih pomožnih seizmoloških postaj ter meritev prisotnosti koncentracij radioaktivnega ksenona in zmanjšanje njegovih emisij;

| (c) | krepiti zmogljivosti preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO na področju inšpekcijskih pregledov na kraju samem, zlasti s podpiranjem priprave naslednje integrirane terenske vaje in njene izvedbe; |
| --- | --- |

(c)

krepiti zmogljivosti preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO na področju inšpekcijskih pregledov na kraju samem, zlasti s podpiranjem priprave naslednje integrirane terenske vaje in njene izvedbe;

| (d) | podpirati podpis in ratifikacijo CTBT ter dolgoročno vzdržnost njene ureditve preverjanja prek pobude za razvoj zmogljivosti, ki je osredotočena na izbrane programe usposabljanja in izobraževanja po celem svetu, vključno pri Pripravljalni komisiji CTBTO. |
| --- | --- |

(d)

podpirati podpis in ratifikacijo CTBT ter dolgoročno vzdržnost njene ureditve preverjanja prek pobude za razvoj zmogljivosti, ki je osredotočena na izbrane programe usposabljanja in izobraževanja po celem svetu, vključno pri Pripravljalni komisiji CTBTO.

Navedeni projekti se izvajajo v korist vseh držav podpisnic CTBT.

Projekti so podrobno opisani v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik).

2.   Za tehnično izvajanje projektov iz člena 1(2) je pristojna Pripravljalna komisija CTBTO. To nalogo opravlja pod nadzorom visokega predstavnika. V ta namen se visoki predstavnik po potrebi dogovarja s Pripravljalno komisijo CTBTO.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 5 185 028 EUR.

2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za proračun Unije.

3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje referenčnega finančnega zneska iz odstavka 1. V ta namen s Pripravljalno komisijo CTBTO sklene sporazum o financiranju v obliki nepovratnih sredstev. V sporazumu o financiranju je določeno, da Pripravljalna komisija CTBTO poskrbi za razpoznavnost prispevka Unije primerno njegovi višini.

4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Svet obvesti o kakršnih koli težavah v tem postopku in o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.

Člen 4

1.   Visoki predstavnik Svetu poroča o izvajanju tega sklepa na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi Pripravljalna komisija CTBTO. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga izvede Svet.

2.   Komisija zagotovi informacije o finančnih vidikih izvajanja projektov iz člena 1(2).

Člen 5

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Ta sklep preneha veljati 24 mesecev po sklenitvi sporazuma o financiranju iz člena 3(3) ali pa šest mesecev po začetku njegove veljavnosti, če v tem času ni bil sklenjen sporazum o financiranju.

V Bruslju, 13. novembra 2012

Za Svet

Predsednik

V. SHIARLY

---

(1)  UL L 302, 20.11.2003, str. 34.

1

(2)  UL L 88, 25.3.2006, str. 68.

2

(3)  UL L 176, 6.7.2007, str. 31.

3

(4)  UL L 189, 17.7.2008, str. 28.

4

(5)  UL L 219, 20.8.2010, str. 7.

5

---

PRILOGA

Podpora Unije dejavnostim Pripravljalne komisije CTBTO za povečanje zmogljivosti za opazovanje in preverjanje, povečanje možnosti za hiter začetek veljavnosti in podporo vsesplošni uporabi CTBT ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

1.   UVOD

Vzpostavitev dobro delujočega sistema opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalna komisija) je ključni element priprave na izvajanje CTBT po začetku njene veljavnosti. Razvoj zmogljivosti Pripravljalne komisije na področju opazovanja prisotnosti žlahtnih plinov je pomemben instrument za presojo, ali je bila zaznana eksplozija jedrski poskus ali ne. Poleg tega sta delovanje in učinkovitost sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT odvisna od prispevka vseh držav podpisnic CTBT. Zato je pomembno državam podpisnicam CTBT omogočiti, da polno sodelujejo v sistemu opazovanja in preverjanja v okviru CTBT in k njemu prispevajo. Delo v okviru izvajanja tega sklepa bo pomembno tudi za povečanje možnosti za hiter začetek veljavnosti in vsesplošno uporabo CTBT.

Projekti iz tega sklepa bodo pomembno prispevali k doseganju ciljev iz Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje.

Unija bo zato podprla naslednjih šest projektov:

| 1. | zagotoviti tehnično pomoč in povečanje zmogljivosti državam podpisnicam CTBT, da bodo lahko v polni meri sodelovale pri izvajanju ureditve preverjanja v okviru CTBT in k njemu prispevale; |
| --- | --- |

1.

zagotoviti tehnično pomoč in povečanje zmogljivosti državam podpisnicam CTBT, da bodo lahko v polni meri sodelovale pri izvajanju ureditve preverjanja v okviru CTBT in k njemu prispevale;

| 2. | razviti zmogljivosti za prihodnje generacije strokovnjakov CTBT prek pobude za razvoj zmogljivosti; |
| --- | --- |

2.

razviti zmogljivosti za prihodnje generacije strokovnjakov CTBT prek pobude za razvoj zmogljivosti;

| 3. | izboljšati model atmosferskega prenosa; |
| --- | --- |

3.

izboljšati model atmosferskega prenosa;

| 4. | karakterizirati in zmanjšati emisije radioaktivnega ksenona; |
| --- | --- |

4.

karakterizirati in zmanjšati emisije radioaktivnega ksenona;

| 5. | podpreti integrirano terensko vajo leta 2014 (IFE14) z razvojem integrirane multispektralne mreže (integrated multispectral array); |
| --- | --- |

5.

podpreti integrirano terensko vajo leta 2014 (IFE14) z razvojem integrirane multispektralne mreže (integrated multispectral array);

| 6. | izboljšati vzdrževanje potrjenih pomožnih seizmoloških postaj v okviru mednarodnega opazovalnega sistema. |
| --- | --- |

6.

izboljšati vzdrževanje potrjenih pomožnih seizmoloških postaj v okviru mednarodnega opazovalnega sistema.

Z ugodnejšimi političnimi razmerami so bolj obetavni tudi izgledi za začetek veljavnosti CTBT, kar se je izkazalo tudi z nedavnimi novimi podpisi in ratifikacijami CTBT, vključno z Indonezijo kot eno od držav iz Priloge 2. Zaradi teh pozitivnih gibanj je v prihodnjih letih nujno nameniti še več pozornosti dokončni uvedbi ureditve preverjanja v okviru CTBT, zagotavljanju njene pripravljenosti in operativne zmogljivost ter nadaljevanju dela za začetek veljavnosti in vsesplošno uporabo CTBT. Jedrska poskusa, ki ju je Demokratična ljudska republika Koreja izvedla oktobra 2006 in maja 2009, sta pokazala pomen splošne prepovedi jedrskih poskusov in obenem poudarila potrebo po učinkovitem sistemu preverjanja za nadzor spoštovanja takšne prepovedi. Verodostojen in v celoti operativen sistem preverjanja v okviru CTBT bo mednarodni skupnosti na zanesljiv in neodvisen način omogočal zagotavljanje spoštovanja te prepovedi.

Podatki iz CTBTO imajo ključno vlogo tudi pri pravočasnem opozarjanju na cunamije in oceni širjenja radioaktivnih emisij po jedrski nesreči v Fukušimi marca 2011.

Podpora teh projektov krepi cilje skupne zunanje in varnostne politike. Izvajanje teh zahtevnih projektov bo pomembno prispevalo k izboljšanju učinkovitih večstranskih rešitev za sedanje varnostne izzive. Ti projekti bodo predvsem spodbujali cilje Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, vključno z nadaljnjo vsesplošno uporabo in krepitvijo pravil iz CTBT in sistema preverjanja v okviru CTBT. Pripravljalna komisija vzpostavlja mednarodni opazovalni sistem, ki bo zagotovil, da ne bo nobena jedrska eksplozija ostala neopažena. Pripravljalna komisija je na temelju svojega edinstvenega strokovnega znanja s svetovno mrežo z več kot 280 objekti v 85 državah in mednarodnim podatkovnim središčem edina organizacija, zmožna izvesti te projekte, ki se lahko financirajo edino prek izvenproračunskih prispevkov Pripravljalni komisiji.

Unija je s Skupnim ukrepom 2006/243/SZVP, Skupnim ukrepom 2007/468/SZVP, Skupnim ukrepom 2008/588/SZVP in Sklepom 2010/461/SZVP podprla naslednje: oblikovanje programa usposabljanja e-učenje, integrirano terensko vajo leta 2008 za inšpekcijske preglede na kraju samem, ocenjevanje in merjenje prisotnosti radioaktivnega ksenona, tehnično pomoč državam v Afriki, Latinski Ameriki in na Karibih, pomožne seizmološke postaje, krepitev sodelovanja z znanstvenimi krogi in krepitev zmogljivosti za inšpekcijske preglede na kraju samem z razvojem sistema za zaznavo prisotnosti žlahtnih plinov. Projekti iz tega sklepa temeljijo na projektih iz predhodnih skupnih ukrepov in napredku, doseženem z njihovim izvajanjem. Projekti iz tega sklepa so bili pripravljeni tako, da se je preprečilo morebitno prekrivanje s Sklepom 2010/461/SZVP. Nekateri od njih vsebujejo elemente, podobne dejavnostim v okviru prejšnjih skupnih ukrepov, a se razlikujejo po materialnem področju uporabe ali ciljajo na različne države prejemnice ali regije.

Teh šest projektov v podporo dejavnostim Pripravljalne komisije bo izvajal in vodil začasni tehnični sekretariat.

2.   OPIS PROJEKTOV

2.1   Projekt 1: tehnična pomoč in krepitev zmogljivosti

2.1.1   Ozadje

Eden izmed edinstvenih elementov ureditve preverjanja v okviru CTBT v režimu neširjenja orožja in razorožitve je sprotno in neposredno zagotavljanje relevantnih informacij o spoštovanju predpisov državam podpisnicam CTBT. Preverjanje je sicer prvotni namen sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT, vendar so tudi tehnologije in podatki mednarodnega opazovalnega sistema prav tako zelo uporabni za civilne in vladne agencije pri njihovih analizah (na primer) potresov, vulkanskih izbruhov, podvodnih eksplozij, podnebnih sprememb in potresnih morskih valov.

Medtem ko se države v razvoju zadnja leta vse bolj zanimajo za vzpostavitev nacionalnih podatkovnih središč – število naročnikov mednarodnega podatkovnega središča se je od leta 2008 povečalo za približno 36 –, pa številne države v razvoju še vedno nimajo polnega dostopa do sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT.

Zato si Pripravljalna komisija še dodatno prizadeva, da bi povečala število vzpostavljenih nacionalnih podatkovnih središč, varnih računov podpisnic in pooblaščenih uporabnikov. Ta prizadevanja so usmerjena predvsem na preostalih 62 držav podpisnic CTBT, ki še nimajo dostopa do podatkov mednarodnega opazovalnega sistema in produktov mednarodnega podatkovnega središča (25 v Afriki, 9 v Latinski Ameriki, 6 na Bližnjem vzhodu in v Južni Aziji, 12 v Jugovzhodni Aziji, Pacifiku in na Daljnem Vzhodu, 3 v Vzhodni Evropi in 7 v Severni Ameriki in Zahodni Evropi). Ta prizadevanja so namenjena tistim državam, ki potrebujejo tehnično podporo, da bi povečale uporabo teh podatkov in produktov.

Da bi ohranili dejavnosti nacionalnih podatkovnih središč, morajo države prejemnice zagotoviti potrebna sredstva za delovanje objektov. Zaveza države prejemnice se šteje za pogoj uspešne izvedbe tega projekta.

Projekt je sestavljen iz štirih dopolnjujočih se delov, ki bodo okrepili področje uporabe in doseg obstoječih sposobnosti Pripravljalne komisije za povečanje zmogljivosti. Ta projekt nadgrajuje obstoječi okvir za zagotavljanje usposabljanja za povečanje zmogljivosti in opreme državam v razvoju, in sicer tako, da vključuje države in regije, ki še niso dobile te podpore, in širi področje uporabe, da bi bili zajeti tudi usposabljanje v zvezi z opazovanjem radionuklidov in tehnologijami za modeliranje atmosferskega prenosa (ATM). Oblikovana in uporabljena bo programska oprema za obdelavo podatkov v obliki valovanja (seizmično, hidroakustično in infrazvočno) v realnem času. Novi program štipendij bo spodbujal izmenjavo znanja med državami in njihovo sodelovanje, virtualno središče za izkoriščanje podatkov pa bo podpiralo znanstvene raziskave in sodelovanje na tem področju.

2.1.2   Obseg projekta

Ta projekt sestavljajo naslednji štirje deli, ki bodo izvedeni usklajeno, da se bodo medsebojno krepili:

| 1. | Del 1:
  vključevanje držav podpisnic CTBT v Vzhodni Evropi, Latinski Ameriki in na Karibih ter v Jugovzhodni Aziji, na Pacifiku in Daljnem Vzhodu, da lahko v polni meri sodelujejo pri izvajanju ureditve preverjanja CTBT, odzivanju na nesreče in izredne razmere ter povezanem znanstvenem razvoju ter k temu prispevale. |
| --- | --- |

1.

Del 1:

vključevanje držav podpisnic CTBT v Vzhodni Evropi, Latinski Ameriki in na Karibih ter v Jugovzhodni Aziji, na Pacifiku in Daljnem Vzhodu, da lahko v polni meri sodelujejo pri izvajanju ureditve preverjanja CTBT, odzivanju na nesreče in izredne razmere ter povezanem znanstvenem razvoju ter k temu prispevale.

| 2. | Del 2:
  razvoj in uporaba programske opreme Seiscomp 3 (SC3) v nacionalnih podatkovnih središčih za obdelavo vseh vrst podatkov v obliki valovanja v realnem času. |
| --- | --- |

2.

Del 2:

razvoj in uporaba programske opreme Seiscomp 3 (SC3) v nacionalnih podatkovnih središčih za obdelavo vseh vrst podatkov v obliki valovanja v realnem času.

| 3. | Del 3:
  razvoj in spodbujanje programa štipendij za širitev temeljnega znanja in spoznanj Pripravljalne komisije z uporabo znanja in izkušenj osebja nacionalnih podatkovnih središč in upravljavcev postaj ter pomoč pri spodbujanju izmenjave znanja med državami in njihovega sodelovanja, pri čemer začasni tehnični sekretariat deluje kot koordinator. |
| --- | --- |

3.

Del 3:

razvoj in spodbujanje programa štipendij za širitev temeljnega znanja in spoznanj Pripravljalne komisije z uporabo znanja in izkušenj osebja nacionalnih podatkovnih središč in upravljavcev postaj ter pomoč pri spodbujanju izmenjave znanja med državami in njihovega sodelovanja, pri čemer začasni tehnični sekretariat deluje kot koordinator.

| 4. | Del 4:
  ohranitev in spodbujanje virtualnega središča za izkoriščanje podatkov, ki je platforma za znanstvene raziskave in sodelovanje na tem področju ob uporabi podatkov mednarodnega opazovalnega sistema in produktov mednarodnega podatkovnega središča. |
| --- | --- |

4.

Del 4:

ohranitev in spodbujanje virtualnega središča za izkoriščanje podatkov, ki je platforma za znanstvene raziskave in sodelovanje na tem področju ob uporabi podatkov mednarodnega opazovalnega sistema in produktov mednarodnega podatkovnega središča.

Komponenta 1:

Ta komponenta je nadaljevanje programov tehnične pomoči Pripravljalne komisije in bo razširila tehnično pomoč v druge države Latinske Amerike in na Karibih ter dve drugi regiji (Vzhodno Evropo ter Jugovzhodno Azijo, Pacifik in Daljni Vzhod).

Začasni tehnični sekretariat bo določil in dodelil tehnične strokovnjake svetovalce, ki bodo usklajevali vse svoje dejavnosti ob posvetovanju in odobritvi vodstva mednarodnega podatkovnega središča. Ta komponenta bo vključevala naslednje tri elemente:

| | Element 1: celostna ocena: v potencialni državi prejemnici bo izvedena ocena, da bi bilo ocenjeno poznavanje in uporaba podatkov in produktov začasnega tehničnega sekretariata. To vključuje oceno urada in po potrebi obisk držav prejemnic, da se opredelijo trenutne potrebe in predstave ter izboljša poznavanje podatkov mednarodnega opazovalnega sistema in produktov začasnega tehničnega sekretariata, vključno z njihovo morebitno uporabo v civilne in znanstvene namene. Stiki se vzpostavijo tudi z drugimi ustreznimi institucijami v posamezni državi, ki bi jim podatki in produkti začasnega tehničnega sekretariata lahko koristili. Po potrebi se bo spodbujalo navezovanje stikov med nacionalnimi organi in ustreznimi institucijami. V primerih, kjer je vzpostavljeno nacionalno podatkovno središče, se bo ocenil položaj vsakega tovrstnega središča z vidika osebja in infrastrukture (vključno z računalniško in internetno infrastrukturo), z namenom oblikovanja prednostnih dejavnosti. Da bi v okviru dela 2 lažje dosegli čim večji učinek, bo posebna pozornost namenjena trenutni širitvi in uporabi SC3.
  Zgoraj omenjena ocena bo po potrebi dopolnjena z regionalnimi delavnicami. Take delavnice bodo podlaga za razlago vloge in delovanja nacionalnih podatkovnih središč v okviru CTBT ter oceno ravni znanja in potreb v sodelujočih državah. |
| --- | --- |

Element 1: celostna ocena: v potencialni državi prejemnici bo izvedena ocena, da bi bilo ocenjeno poznavanje in uporaba podatkov in produktov začasnega tehničnega sekretariata. To vključuje oceno urada in po potrebi obisk držav prejemnic, da se opredelijo trenutne potrebe in predstave ter izboljša poznavanje podatkov mednarodnega opazovalnega sistema in produktov začasnega tehničnega sekretariata, vključno z njihovo morebitno uporabo v civilne in znanstvene namene. Stiki se vzpostavijo tudi z drugimi ustreznimi institucijami v posamezni državi, ki bi jim podatki in produkti začasnega tehničnega sekretariata lahko koristili. Po potrebi se bo spodbujalo navezovanje stikov med nacionalnimi organi in ustreznimi institucijami. V primerih, kjer je vzpostavljeno nacionalno podatkovno središče, se bo ocenil položaj vsakega tovrstnega središča z vidika osebja in infrastrukture (vključno z računalniško in internetno infrastrukturo), z namenom oblikovanja prednostnih dejavnosti. Da bi v okviru dela 2 lažje dosegli čim večji učinek, bo posebna pozornost namenjena trenutni širitvi in uporabi SC3.

Zgoraj omenjena ocena bo po potrebi dopolnjena z regionalnimi delavnicami. Take delavnice bodo podlaga za razlago vloge in delovanja nacionalnih podatkovnih središč v okviru CTBT ter oceno ravni znanja in potreb v sodelujočih državah.

| | Element 2: usposabljanje in tehnična podpora: organizirana bodo regionalna usposabljanja, ki bodo zbrala udeležence iz institucij, opredeljenih v elementu 1. Ta usposabljanja bodo nudila tehnična navodila glede podatkov in produktov začasnega tehničnega sekretariata. Udeleženci bodo med usposabljanjem uporabljali programsko opremo začasnega tehničnega sekretariata, ki je bila razvita za nacionalna podatkovna središča in se lahko uporablja za dostop do podatkov in produktov omenjenega sekretariata in njihovo analizo.
  Področje uporabe bo razširjeno na radionuklide in tehnologije za modeliranje atmosferskega prenosa (ATM). Hkrati bodo nekatere države sodelovale v pilotnem projektu SC3 (kot je opisano v delu 2). Ta usposabljanja bodo tudi podlaga za spodbujanje sodelovanja med tehničnim osebjem ustreznih inštitutov v regiji.
  Dodatna tehnična pomoč bo zato namenjena za izbor nacionalnih podatkovnih središč, ki bodo pripomogla k uporabi izkušenj, pridobljenih na regionalnem usposabljanju, v specifičnih nacionalnih podatkovnih središčih. Ta pomoč bo prilagojena potrebam nacionalnega podatkovnega središča in izobrazbi njegovega osebja, upoštevala pa bo tudi druge značilnosti (področja za uporabo podatkov in produktov, jezik itn.). Udeleženci bodo programsko opremo nacionalnega podatkovnega središča namestili in nastavili ob pomoči tehničnega strokovnjaka ter vzpostavili rutinski postopek pridobivanja, obdelave, analize in sporočanja podatkov v skladu s potrebami nacionalnega organa. Nekatere države bodo na podlagi ocenjenih potreb dobile tudi osnovno opremo za delovanje nacionalnega podatkovnega središča, vključno z računalniško opremo in ostalimi dodatki. Če je pridobljena ta oprema, se preko tehničnega strokovnjaka zagotovi tudi usposabljanje v zvezi z njeno namestitvijo, vzdrževanjem in delovanjem. |
| --- | --- |

Element 2: usposabljanje in tehnična podpora: organizirana bodo regionalna usposabljanja, ki bodo zbrala udeležence iz institucij, opredeljenih v elementu 1. Ta usposabljanja bodo nudila tehnična navodila glede podatkov in produktov začasnega tehničnega sekretariata. Udeleženci bodo med usposabljanjem uporabljali programsko opremo začasnega tehničnega sekretariata, ki je bila razvita za nacionalna podatkovna središča in se lahko uporablja za dostop do podatkov in produktov omenjenega sekretariata in njihovo analizo.

Področje uporabe bo razširjeno na radionuklide in tehnologije za modeliranje atmosferskega prenosa (ATM). Hkrati bodo nekatere države sodelovale v pilotnem projektu SC3 (kot je opisano v delu 2). Ta usposabljanja bodo tudi podlaga za spodbujanje sodelovanja med tehničnim osebjem ustreznih inštitutov v regiji.

Dodatna tehnična pomoč bo zato namenjena za izbor nacionalnih podatkovnih središč, ki bodo pripomogla k uporabi izkušenj, pridobljenih na regionalnem usposabljanju, v specifičnih nacionalnih podatkovnih središčih. Ta pomoč bo prilagojena potrebam nacionalnega podatkovnega središča in izobrazbi njegovega osebja, upoštevala pa bo tudi druge značilnosti (področja za uporabo podatkov in produktov, jezik itn.). Udeleženci bodo programsko opremo nacionalnega podatkovnega središča namestili in nastavili ob pomoči tehničnega strokovnjaka ter vzpostavili rutinski postopek pridobivanja, obdelave, analize in sporočanja podatkov v skladu s potrebami nacionalnega organa. Nekatere države bodo na podlagi ocenjenih potreb dobile tudi osnovno opremo za delovanje nacionalnega podatkovnega središča, vključno z računalniško opremo in ostalimi dodatki. Če je pridobljena ta oprema, se preko tehničnega strokovnjaka zagotovi tudi usposabljanje v zvezi z njeno namestitvijo, vzdrževanjem in delovanjem.

| | Element 3: spremljanje: Za utrditev pridobljenega znanja in/ali odpravo preostalih pomanjkljivosti bodo opravljeni ponovni obiski držav prejemnic, da bi ocenili, kako udeleženci uporabljajo znanje, pridobljeno med usposabljanjem iz elementa 2. Ti obiski za spremljanje stanja bodo zagotovili, da bo lokalno tehnično osebje redno uporabljalo podatke in produkte začasnega tehničnega sekretariata.
  Obiski bodo prilagojeni lokalnim potrebam in znanju, usmerjeni pa k doseganju trajnosti za nadaljevanje dejavnosti tudi po zaključku projekta. Obsežno zaključno poročilo za vsako državo prejemnico bo podlaga za nadaljnje dejavnosti spremljanja v vsaki državi. |
| --- | --- |

Element 3: spremljanje: Za utrditev pridobljenega znanja in/ali odpravo preostalih pomanjkljivosti bodo opravljeni ponovni obiski držav prejemnic, da bi ocenili, kako udeleženci uporabljajo znanje, pridobljeno med usposabljanjem iz elementa 2. Ti obiski za spremljanje stanja bodo zagotovili, da bo lokalno tehnično osebje redno uporabljalo podatke in produkte začasnega tehničnega sekretariata.

Obiski bodo prilagojeni lokalnim potrebam in znanju, usmerjeni pa k doseganju trajnosti za nadaljevanje dejavnosti tudi po zaključku projekta. Obsežno zaključno poročilo za vsako državo prejemnico bo podlaga za nadaljnje dejavnosti spremljanja v vsaki državi.

Kot je določeno v Sklepu 2010/461/SZVP, bo ta projekt vključeval regionalno skupinsko usposabljanje za obdelavo podatkov mednarodnega opazovalnega sistema in analizo produktov mednarodnega podatkovnega središča, po potrebi pa tudi zagotavljanje osnovne opreme. Če je izvedljivo, se za države prejemnice, v katerih so bile opredeljene in ocenjene posebne potrebe v zvezi z vzpostavitvijo nacionalnih podatkovnih središč in varnih računov podpisnic ter civilnimi in znanstvenimi koristmi, pripravi usmerjeno usposabljanje in dejavnosti povečanja zmogljivosti.

Vse dejavnosti v državah prejemnicah se bodo izvajale v tesnem usklajevanju in ob pomoči začasnega tehničnega sekretariata, da se zagotovita učinkovitost in trajnost usposabljanja in drugih prizadevanj za krepitev zmogljivosti, izvedenih v okviru tega projekta. To bo obenem zagotovilo ustrezno usklajenost z dejavnostmi, izvedenimi v okviru prejšnjih sklepov Sveta/skupnih ukrepov in nalog Pripravljalne komisije.

Začasni tehnični sekretariat ob uporabi navedenih meril in glede na predhodno oceno izvedljivosti, ki jo opravi ob upoštevanju lokalnih razmer v danem trenutku, predvidi dejavnosti v čim večjem številu naslednjih držav:

| (i) | v Latinski Ameriki in na Karibih: države, ki so bile uvrščene na seznam, vendar niso bile izbrane za Sklep 2010/461/SZVP (Antigva in Barbuda, Bahami, Barbados, Belize, Bolivija, Dominikanska republika, Ekvador, Grenada, Gvajana, Gvatemala, Haiti, Honduras, Jamajka, Kostarika, Panama, Paragvaj, Salvador, Surinam in Urugvaj) in Brazilija, Čile, Dominika, Kolumbija, Kuba, Mehika, Nikaragva, Peru, Saint Vincent in Grenadine, Sveta Lucija, Trinidad in Tobago ter Venezuela; |
| --- | --- |

(i)

v Latinski Ameriki in na Karibih: države, ki so bile uvrščene na seznam, vendar niso bile izbrane za Sklep 2010/461/SZVP (Antigva in Barbuda, Bahami, Barbados, Belize, Bolivija, Dominikanska republika, Ekvador, Grenada, Gvajana, Gvatemala, Haiti, Honduras, Jamajka, Kostarika, Panama, Paragvaj, Salvador, Surinam in Urugvaj) in Brazilija, Čile, Dominika, Kolumbija, Kuba, Mehika, Nikaragva, Peru, Saint Vincent in Grenadine, Sveta Lucija, Trinidad in Tobago ter Venezuela;

| (ii) | v Vzhodni Evropi: Albanija, Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Bolgarija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Estonija, Gruzija, Hrvaška, Latvija, Litva, Madžarska, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Poljska, Republika Moldavija, Romunija, Slovaška in Srbija; |
| --- | --- |

(ii)

v Vzhodni Evropi: Albanija, Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Bolgarija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Estonija, Gruzija, Hrvaška, Latvija, Litva, Madžarska, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Poljska, Republika Moldavija, Romunija, Slovaška in Srbija;

| (iii) | v Jugovzhodni Aziji, na Pacifiku in Daljnem Vzhodu: Brunej, Burma/Mjanmar, Cookovi otoki, Fidži, Filipini, Kambodža, Kiribati, Laos, Marshallovi otoki, Mikronezija, Mongolija, Nauru, Niue, Palau, Papua Nova Gvineja, Salomonovi otoki, Samoa, Singapur, Tajska, Tonga, Tuvalu, Vietnam, Vanuatu in Vzhodni Timor. |
| --- | --- |

(iii)

v Jugovzhodni Aziji, na Pacifiku in Daljnem Vzhodu: Brunej, Burma/Mjanmar, Cookovi otoki, Fidži, Filipini, Kambodža, Kiribati, Laos, Marshallovi otoki, Mikronezija, Mongolija, Nauru, Niue, Palau, Papua Nova Gvineja, Salomonovi otoki, Samoa, Singapur, Tajska, Tonga, Tuvalu, Vietnam, Vanuatu in Vzhodni Timor.

Del 2: programska oprema SC3:

ta komponenta nudi uporabniku prijazno, odprto in integrirano platformo z uporabo SC3, programske opreme, ki se že na široko uporablja v seizmologiji in za opozarjanje na cunamije v okviru odzivanja na nesreče in izredne razmere, skupaj s specifično programsko opremo za mrežno procesiranje (array processing) (PMCC, Fk) in interaktivnimi orodji za pregled (geotool, Jade). Ta programska oprema dobro ustreza potrebam nacionalnih podatkovnih središč v smislu avtomatskega prejema in obdelave podatkov v obliki valovanja, mrežno procesiranje (array processing), avtomatske priprave poročil in interaktivnega pregleda podatkov.

Kar zadeva razvoj zmogljivosti, med nacionalnimi podatkovnimi središči in drugimi institucijami že obstaja široka skupnost uporabnikov SC3. Ko se bo ta povezana platforma na splošno uporabljala, bo to pritegnilo skupnost nastajajočih nacionalnih podatkovnih središč in pospešilo razvoj zmogljivosti med njimi. SC3 omogoča tudi enostavno izmenjavo podatkov med nacionalnimi podatkovnimi središči. Ta format se pogosto uporablja v mednarodni skupnosti, njegova uporaba v nacionalnih in mednarodnih podatkovnih središčih pa bi bistveno pospešila in poenostavila izmenjavo podatkov tudi v realnem času (česar današnja standardna programska oprema nacionalnih podatkovnih središč ne omogoča).

Mnogokrat je bilo že omenjeno, da obstaja tesna povezava med dejavnimi nacionalnimi podatkovnimi središči in dobro delujočimi postajami. Zato bi morali z razvojem programskega paketa SC3 omogočiti znatno pomoč pri podpori pomožnih seizmoloških postaj. Na dolgi rok bo izvajanje SC3 omogočilo nacionalnim podatkovnim središčem, ki se vzpostavljajo, da učinkovito uporabljajo svoje podatke iz postaj in stalno vzdržujejo operativno stanje.

Ta komponenta je osredotočena na razvoj in uvedbo programske opreme, vključno z njeno uporabo in usposabljanjem v zvezi z njo.

Nekaj pilotnih držav z institucijami, ki so pokazale zadostno tehnično zmogljivost in interes za sodelovanje, bo izbranih za uporabo in usposabljanje pri začetku projekta (npr. v Afriki, Vzhodni Evropi in Latinski Ameriki ter Jugovzhodni Aziji, na Pacifiku in Daljnem Vzhodu).

Del 3: Program štipendij

Cilj programa štipendij je usposobiti novo generacijo znanstvenih talentov s področja opazovanja jedrskih eksplozij, podpirati njihove nacionalne ustanove in obenem izpolniti potrebe po znanstvenih raziskavah, ki so ključne za izboljšanje sedanjih zmogljivosti za preverjanje in aplikacij CTBT na področju zmanjševanja škode pri nesrečah in vede o Zemlji.

V začetni fazi programa štipendij bodo določeni potencialni partnerji, ki bodo gostili gostujoče štipendiste. To bo opravil začasni tehnični sekretariat, ki bo objavil program štipendij ter pozval nacionalna podatkovna središča, univerze in druge potencialne partnerje, naj opredelijo strokovna področja, ki jih lahko ponudijo gostujočim štipendistom. Inštituti, ki so bili upravičeni do ugodnosti na podlagi Skupnega ukrepa 2008/588/SZVP in Sklepa 2010/461/SZVP ter drugih dejavnosti mednarodnega opazovalnega sistema/mednarodnega podatkovnega središča, kot so tehnični sestanki, srečanja strokovnjakov in delavnice, in ki so razvili strokovno znanje, bodo pozvani, da se prijavijo kot institucije gostiteljice.

Priložnosti za štipendije bo objavljal začasni tehnični sekretariat, vključno s strokovnimi področji, ki jih podpirajo institucije gostiteljice. Kandidati bodo zaprošeni, da v prijavi opišejo svoj projekt in kako se ta umešča v objavljeno strokovno področje. Kandidate in predloge bo ocenil začasni tehnični sekretariat, ki bo lahko v skladu s svojimi potrebami predlagal spremembe. Vsak štipendist bo začasnemu tehničnemu sekretariatu redno poročal o dosežkih in povratnih informacijah. Srečanja strokovnjakov, Konferenca CTBTO za znanost, tehnologije in inovacije 2013 ter podobna srečanja bodo uporabljena za promocijo tega projekta, pozivanje k sodelovanju in prikaz doseženih rezultatov štipendistov. Ta projekt je zasnovan tako, da pritegne zunanje strokovnjake kot ojačevalec moči ob upoštevanju razpoložljivega osebja začasnega tehničnega sekretariata.

Del 4: Virtualno središče za izkoriščanje podatkov (vDEC)

Razvojna platforma vDEC (strojna in programska oprema) omogoča platformo za znanstveno izmenjavo, in sicer z zagotavljanjem dostopa do obsežnega arhiva podatkov o parametrih, lastnostih valovanja in radionuklidih raziskovalcem, ki se ukvarjajo z izboljšavami obdelave v mednarodnem podatkovnem središču. Virtualno središče vDEC zagotavlja tudi dostop do programske opreme in poskusnih različic cevovodov za obdelavo, z možnostjo vstavljanja in preizkušanja različnih modulov.

Zlasti se bo v vDEC izvajal SC3 v fazi razvoja in preizkušanja. Virtualno središče vDEC zagotavlja tudi platformo za povezovanje dodatnih podatkov s podatki mednarodnega opazovalnega sistema, da se preučijo izboljšave, ki jih ti dodatni podatki prinašajo. Posebna pozornost bo po potrebi namenjena razpoložljivosti vDEC štipendistom, izbranim v okviru dela 3.

Sredstva bodo namenjena pogodbenim strokovnim storitvam za pomoč raziskovalcem, ki uporabljajo vDEC, in za nemoteno delovanje sistema.

2.1.3   Koristi in rezultat

Več držav v razvoju bo lahko izpolnilo svoje obveznosti preverjanja v okviru CBTB ter izkoristilo podatke mednarodnega opazovalnega sistema in produkte mednarodnega podatkovnega središča. Tehnična pomoč in usposabljanje se bosta razširila na druge države v Latinski Ameriki in na Karibih ter na dve drugi regiji (Vzhodna Evropa ter Jugovzhodna Azija, Pacifik in Daljni Vzhod).

Obseg uporab podatkov za krepitev zmogljivosti se bo razširil z razvojem in spodbujanjem platforme za integrirano programsko opremo v okviru SC3. Ta programska oprema se bo uporabljala tudi za obdelavo hidroakustičnih in infrazvočnih podatkov. Ker je SC3 že v široki uporabi in omogoča enostavno izmenjavo podatkov, bo z njim mogoče doseči veliko več nacionalnih podatkovnih središč in ustanov kot v preteklosti.

Program štipendij bo vzpostavljen za novo generacijo znanstvenih talentov s področja opazovanja jedrskih eksplozij, da bi se podprle njihove nacionalne ustanove in obenem izpolnile potrebe po znanstvenih raziskavah, ki so ključne za preverjanje CTBT ter za civilne in znanstvene namene.

Platforma vDEC, ki omogoča platformo za znanstveno izmenjavo, se bo ohranila in razširila, da bi lahko vključili platformo SC3.

2.2   Projekt 2: Razvoj zmogljivosti za prihodnje generacije strokovnjakov CTBT – pobuda za razvoj zmogljivosti

2.2.1   Ozadje

Pobuda za razvoj zmogljivosti, vzpostavljena leta 2010, je bistveni del dejavnosti usposabljanja in izobraževanja Pripravljalne komisije, ki so namenjene izgradnji in ohranjanju potrebne zmogljivosti s tehničnega, znanstvenega, pravnega in političnega vidika CTBT in njene ureditve preverjanja. Pobuda temelji na priznanju, da so začetek veljavnosti in vsesplošna uporaba CTBT ter okrepitev ureditve preverjanja odvisni od aktivnega in informiranega sodelovanja prihodnjih generacij političnih, pravnih in tehničnih strokovnjakov, zlasti iz držav v razvoju.

2.2.2   Obseg projekta

Zaradi nadaljnje zamude pri začetku veljavnosti CTBT je bistveno, da se ohranita politična podpora in tehnično strokovno znanje pri vseh vidikih CTBT. V okviru pobude za razvoj zmogljivosti, ki bo poleg tradicionalnih interesnih skupin vključevala tudi druge strokovnjake, se bodo povečale možnosti za sodelovanje širše skupnosti pri krepitvi in učinkovitem izvajanju večstransko dogovorjenega sistema preverjanja iz CTBT.

Projekt je sestavljen iz treh delov:

| 1. | Del 1:
  Udeležba na seminarjih "Usposabljanje za vodje usposabljanja" leta 2013 in 2014 |
| --- | --- |

1.

Del 1:

Udeležba na seminarjih "Usposabljanje za vodje usposabljanja" leta 2013 in 2014

| 2. | Del 2:
  Udeležba strokovnjakov iz držav v razvoju na tečajih usposabljanja v okviru pobude za razvoj zmogljivosti in podpora za skupne raziskovalne projekte |
| --- | --- |

2.

Del 2:

Udeležba strokovnjakov iz držav v razvoju na tečajih usposabljanja v okviru pobude za razvoj zmogljivosti in podpora za skupne raziskovalne projekte

| 3. | Del 3:
  Spodbujanje uporabe platforme e-učenje (e-learning) in multimedijskih izobraževalnih orodij v okviru pobude za razvoj zmogljivosti |
| --- | --- |

3.

Del 3:

Spodbujanje uporabe platforme e-učenje (e-learning) in multimedijskih izobraževalnih orodij v okviru pobude za razvoj zmogljivosti

Del 1: Udeležba na seminarjih "Usposabljanje za vodje usposabljanja" leta 2013 in 2014

Pripravljalna komisija bo na seminarjih "Usposabljanje za vodje usposabljanja" zagotovila metodološke usmeritve za akademike in raziskovalne institucije, ki delujejo na področjih, povezanih s CTBT, s čimer se bo povečala ozaveščenost in razumevanje CTBT v akademski skupnosti in med oblikovalci politik. Razpoložljiva sredstva bodo namenjena udeležbi predstavnikov akademskih in raziskovalnih institucij – s poudarkom na univerzah in raziskovalnih institucijah iz Evrope in držav v razvoju – ki bodo vodili tečaje in programe usposabljanja v zvezi s CTBT, zlasti glede njenih znanstvenih in tehničnih vidikov.

Seminarji, ki bodo potekali leta 2013 in 2014, bodo gostili profesorje in raziskovalce iz vsega sveta, tudi tiste iz držav iz Priloge 2 k CTBT, ki bodo izmenjali najboljše prakse pri predavanju o temah, povezane s CTBT, in se usposabljali o vključevanju učnega materiala v okviru pobude za razvoj zmogljivosti v njihove učne programe. Na seminarjih bodo udeleženci tudi preučili, kako povečati število raziskovalni projektov, povezanih s CTBT, na ciljnih univerzah, in bodo pozvani, da določijo študente, ki bodo sodelovali na tečajih v okviru pobude za razvoj zmogljivosti.

Del 2: Udeležba strokovnjakov iz držav v razvoju na tečajih usposabljanja v okviru pobude za razvoj zmogljivosti in podpora za raziskovalne projekte

—   Udeležba na tečajih usposabljanja v okviru pobude za razvoj zmogljivosti

Pripravljalna komisija bo glede na izreden uspeh tečaja napredne znanosti, v okviru katerega se je usposobilo na stotine posameznikov, med drugim upravljavci postaj, analitiki nacionalnih podatkovnih središč, diplomati, študenti in člani civilne družbe, še naprej organizirala letne znanstvene tečaje CTBT. Pripravljalna komisija bo organizirala dvotedenski intenzivni znanstveni in tehnološki tečaj, ki bo potekal novembra 2012, in podoben tečaj konec leta 2013. Ti tečaji bodo potekali na Dunaju, vključevali pa bodo posebej prirejeno okolje za spletno učenje, tudi predavanja, ki jih bodo lahko v živo spremljali udeleženci iz vsega sveta.

Razpoložljiva sredstva bodo namenjena udeležbi približno 15 strokovnjakov letno – predvsem žensk in udeležencev iz držav v razvoju – na znanstvenih in tehničnih tečajih usposabljanja v okviru pobude za razvoj zmogljivosti.

—   Skupni raziskovalni projekti

Sredstva bodo namenjena podpori skupnih raziskovalnih projektov za ureditev preverjanja v okviru CTBT, in sicer prek raziskovalnih štipendij, ki bodo na podlagi zaslug podeljene doktorskim in postdoktorskim kandidatom iz Evrope in držav v razvoju. Te raziskave bodo povezane z obstoječimi projekti Pripravljalne komisije.

Del 3: Spodbujanje uporabe platforme e-učenja (e-learning) in multimedijskih izobraževalnih orodij v okviru pobude za razvoj zmogljivosti

—   Tehnični razvoj platforme e-učenje

Sredstva bodo porabljena za nadaljnje spodbujanje platforme e-učenje, pa tudi za zasnovo in razvoj dodatnih multimedijskih orodij, ki bodo pripomogla k doseganju ciljev pobude za razvoj zmogljivosti, vključno z izvajanjem strategij za večjo dostopnost sredstev iz pobude za razvoj zmogljivosti v državah v razvoju. Svetovalec bo še zlasti preučil možnosti za dodatno povečanje sredstev iz pobude za razvoj zmogljivosti za platforme mobilnega učenja ter druga dodatna multimedijska orodja in promocijski material.

—   Oblikovanje vsebine za sredstva iz pobude za razvoj zmogljivosti

Sredstva se bodo namenila za oblikovanje izobraževalne vsebine in vsebine usposabljanja v okviru pobude za razvoj zmogljivosti, ki bosta zapolnili platformo e-učenje, ter za oblikovanje drugih multimedijskih orodij v okviru omenjene pobude. Ta pristop se bo osredotočil tudi na vključevanje materialov iz pobude za razvoj zmogljivosti v nove medije in uporabo množičnih družabnih omrežij za promocijo CTBT in njenega sistema preverjanja.

2.2.3   Koristi in rezultat

Izkušnje na podlagi pobude za razvoj zmogljivosti so pokazale, da lahko Unija z relativno majhno naložbo in strateško vizijo doseže največji donos. Pripravljalna komisija bo lahko ob pomoči že delujoče infrastrukture za pobudo za razvoj zmogljivosti in institucionaliziranega pristopa svojega dela z dodatnimi sredstvi nadalje spodbujala trenutne projekte ter razvila bolj inovativne načine za zagotavljanje usposabljanja in izobraževanja v zvezi s temami, povezanimi s CTBT, kar najširši možni ciljni skupini.

V okviru te pobude se spodbuja tudi izvajanje ukrepov iz strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. To pomeni, da tečaji in aktivnosti usposabljanja v okviru pobude za razvoj zmogljivosti krepijo prizadevanja za razvoj in ohranjanje večstranskega sodelovanja kot temelja učinkovite strategije proti širjenju orožja za množično uničevanje, in sicer z razvojem zmogljivosti na pravnem, političnem, znanstvenem in tehničnem področju. Poleg tega povezovanje s širšo skupnostjo interesnih skupin na ravni mednarodne skupnosti glede vprašanj v zvezi s CTBT veča ozaveščenost o CTBT in podpira prizadevanja za njeno vsesplošno uporabo in začetek veljavnosti.

2.3   Projekt 3: Izboljšanje modela atmosferskega prenosa

2.3.1   Ozadje

Modeliranje atmosferskega prenosa (Atmospheric Transport Modelling – ATM), ki ga je zasnovala in uporabila Pripravljalna komisija, se je izkazalo za zelo uporabno v civilne namene, na primer z napovedovanjem razpršitve radionuklidov iz jedrske elektrarne Fukušima Daiichi leta 2011.

Sedanji sistem ATM je zdaj dosegel določeno starost, zato bi nadaljnje izboljšave zahtevale naložbo v obliki računalniških virov in strokovnega znanja. Tako je bil prostovoljni prispevek, ki ga je Japonska ponudila, da bi podprla pridobitev nove strojne opreme ATM, ki bo uporabljena za prihodnji sistem ATM, sprejet z velikim zanimanjem. Da bi Pripravljalna komisija čim prej izkoristila to dodatno računalniško zmogljivost, bo v okviru tega projekta lahko najela strokovne storitve ATM za okrepitev omejenega števila osebja ekipe za ATM v mednarodnem podatkovnem središču (v nadaljnjem besedilu: strokovnjak ATM).

2.3.2   Obseg projekta

Strokovnjak ATM se osredotoči na izboljšanje zmogljivosti ATM. Naloge strokovnjaka ATM bodo usmerjene v najučinkovitejšo uporabo dodatne računalniške zmogljivosti, ki se bo financirala na podlagi prispevka Japonske, da bi zagotovili najnatančnejše možno modeliranje razpršitve radionuklidov v posebnih primerih. Te naloge bodo skladne z nalogami Pripravljalne komisije.

Naloge vključujejo, vendar niso omejene le na:

| (a) | pridobitev visokokakovostnih meteoroloških polj z visoko resolucijo v sodelovanju s Svetovno meteorološko organizacijo in specializiranimi inštituti njenih držav članic; |
| --- | --- |

(a)

pridobitev visokokakovostnih meteoroloških polj z visoko resolucijo v sodelovanju s Svetovno meteorološko organizacijo in specializiranimi inštituti njenih držav članic;

| (b) | izboljšanje modulov za radionuklide in določitev optimalne konfiguracije modela(-ov) atmosferskega prenosa; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje modulov za radionuklide in določitev optimalne konfiguracije modela(-ov) atmosferskega prenosa;

| (c) | opredelitev potreb glede podpore ATM v civilne namene prek komunikacije z zunanjimi strokovnjaki, tudi v sodelovanju z Mednarodno agencijo za atomsko energijo; |
| --- | --- |

(c)

opredelitev potreb glede podpore ATM v civilne namene prek komunikacije z zunanjimi strokovnjaki, tudi v sodelovanju z Mednarodno agencijo za atomsko energijo;

| (d) | vključitev tega razvoja v izboljšanje podpore ATM za dogodke, povezane s CTBT. |
| --- | --- |

(d)

vključitev tega razvoja v izboljšanje podpore ATM za dogodke, povezane s CTBT.

Strokovnjak ATM ima zato široko znanje s področja razumevanja atmosferskih procesov in zlasti pojava prenosa radionuklidov, strokovno znanje o numerični vremenski napovedi in razpršitvi, tehnične zmogljivosti kodiranja in izvajanja skriptov ter medosebne veščine, ki so potrebne za nemoteno in tesno sodelovanje med CTBTO, Svetovno meteorološko organizacijo, Mednarodno agencijo za atomsko energijo in medagencijskim odborom za odzivanje na jedrske nesreče (IACRNE).

2.3.3   Koristi in rezultat

Rezultat tega projekta bo najnaprednejša zmogljivost ATM za podporo nalogam Pripravljalne komisije in ustreznim civilnim namenom. Omogočala bo tudi boljše usklajevanje virov ATM med mednarodnimi organizacijami ter lažje komuniciranje in izmenjavo informacij.

2.4   Projekt 4: Karakterizacija in zmanjševanje emisij radioaktivnega ksenona

2.4.1   Ozadje

Radioaktivni ksenon je ključni pokazatelj jedrske eksplozije. V zadnjih 10 do 15 letih so se tehnologije za merjenje v okviru mednarodnega opazovalnega sistema bistveno izboljšale. Zato na občutljivost mreže za žlahtne pline mednarodnega opazovalnega sistema vedno bolj vplivajo svetovne koncentracije radioaktivnega ksenona, ki nastanejo zaradi civilne jedrske uporabe (na primer iz obratov za proizvodnjo izotopov za medicinsko uporabo). Projekt temelji na ukrepih, ki imajo podporo v okviru Skupnega ukrepa 2008/588/SZVP.

2.4.2   Obseg projekta

Projekt je sestavljen iz dveh delov:

| 1. | Del 1: Karakterizacija koncentracij radioaktivnega ksenona; |
| --- | --- |

1.

Del 1: Karakterizacija koncentracij radioaktivnega ksenona;

| 2. | Del 2: Zmanjšanje emisij radioaktivnega ksenona. |
| --- | --- |

2.

Del 2: Zmanjšanje emisij radioaktivnega ksenona.

Del 1:

Pripravljalna komisija meri radioaktivni ksenon v okolju z zelo občutljivimi sistemi, kar je pomemben del sistema preverjanja CTBT. Pripravljalna komisija je s finančnim prispevkom Unije v okviru Skupnega ukrepa 2008/588/SZVP kupila dva prenosna sistema za merjenje radioizotopov 133Xe, 135Xe, 133mXe in 131mXe. Sistema se bosta uporabljala za merjenje koncentracij radioaktivnega ksenona v Indoneziji in Kuvajtu. V ta namen so bili sklenjeni sporazumi o sodelovanju s partnerskimi inštituti (BATAN v Indoneziji in KISR v Kuvajtu).

Ker je na obeh lokacijah mogoče pridobiti veliko podatkov o karakterizaciji svetovnih koncentracij radioaktivnega ksenona, je namen tega projekta najprej podaljšati obdobje merjenja v Indoneziji in Kuvajtu za dodatnih šest mesecev na 12 mesecev. Podaljšanje tega obdobja merjenja bi omogočilo karakterizacijo teh dveh lokacij v celotnem 12-mesečnem ciklu, v katerem so zajete vse sezonske razmere.

Po zaključku tega obdobja pa namerava začasni tehnični sekretariat opraviti dodatna merjenja na območjih, kjer svetovne koncentracije radioaktivnega ksenona niso v celoti znane, prav tako pa niso znani njihovi učinki na sistem mednarodnega opazovalnega sistema. Naslednji lokaciji naj bi bili Perzijski zaliv in Južna Amerika.

Da bi se ta merjenja nadaljevala, so potrebna sredstva za pošiljanje mobilnih sistemov za merjenje žlahtnih plinov na nove lokacije in za delovanje obeh sistemov v obdobju vsaj 12 mesecev na vsaki lokaciji, vključno z njunim rednim vzdrževanjem.

Po zaključku tega obdobja merjenja bo začasni tehnični sekretariat sistema lahko uporabljal za nadaljnje študije koncentracij radioaktivnega ksenona in/ali za usposabljanje.

Del 2:

Ta del vključuje pilotno študijo, s katero bi preučili možnosti absorpcije izotopov radioaktivnega ksenona, s pomočjo različnih snovi in metod ter razvili sistem filtriranja. Namen tega dela je izboljšati zmogljivost mednarodnega opazovalnega sistema za odkrivanje prisotnosti ter zanesljivost in kakovost podatkov mednarodnega podatkovnega središča.

Namen tega dela je razviti majhen in prožen sistem, ki se lahko enostavno uporabi v različnih fazah proizvodnega procesa, da bi določili najprimernejšo lokacijo sistema za zmanjšanje pri vzpostavitvi obrata. Prožnost sistema za zmanjšanje bo omogočila uporabo tudi v drugih obratih za proizvodnjo izotopov.

Pretekle dejavnosti, ki jih je podpirala Unija, so omogočile spremljanje problema emisij žlahtnih plinov, s pilotno študijo pa bo narejen korak naprej v smeri iskanja konkretnih rešitev za ta problem. Ta del bo temeljil na predhodni študiji, ki sta jo izvedla belgijski center za jedrske raziskave (SCK•CEN, Belgija) in nacionalni laboratorij Pacific Northwest National Laboratory (ZDA).

Ta del je sestavljen iz treh elementov:

| | Element 1: poizkusi absorpcije radioaktivnega ksenona: izgradnja poskusnega sistema in testiranje različnih absorpcijskih snovi (srebrov zeolit, sito ogljikovih molekul) pod različnimi pogoji (temperatura, tok, nosilni plin). |
| --- | --- |

Element 1: poizkusi absorpcije radioaktivnega ksenona: izgradnja poskusnega sistema in testiranje različnih absorpcijskih snovi (srebrov zeolit, sito ogljikovih molekul) pod različnimi pogoji (temperatura, tok, nosilni plin).

| | Element 2: zasnova prenosnega sistema filtriranja, ki temelji na analizi absorpcijskih poskusov, izvedenih v fazi 1. |
| --- | --- |

Element 2: zasnova prenosnega sistema filtriranja, ki temelji na analizi absorpcijskih poskusov, izvedenih v fazi 1.

| | Element 3: izdelava optimiziranega prenosnega sistema filtriranja in testiranje v laboratoriju. Po izvedbi te faze bo prenosni sistem filtriranja pripravljen za testiranje v radiofarmacevtskem proizvodnem obratu belgijskega nacionalnega inštituta za radijske elemente (IRE, Belgija). Sistem bo vključeval instrumente za odkrivanje prisotnosti sevanja, da bi določili dejavnik zmanjšanja radioaktivnega ksenona, pridobljen na terenu. |
| --- | --- |

Element 3: izdelava optimiziranega prenosnega sistema filtriranja in testiranje v laboratoriju. Po izvedbi te faze bo prenosni sistem filtriranja pripravljen za testiranje v radiofarmacevtskem proizvodnem obratu belgijskega nacionalnega inštituta za radijske elemente (IRE, Belgija). Sistem bo vključeval instrumente za odkrivanje prisotnosti sevanja, da bi določili dejavnik zmanjšanja radioaktivnega ksenona, pridobljen na terenu.

Po izvedbi vsake faze bo pridobljeno znanje zbrano v podrobnem poročilu.

Izvedbeno delo bodo v tem delu opravili pogodbeni izvajalci. Pripravljalna komisija bo po potrebi zagotovila svoje strokovno znanje v zvezi z zajemanjem ksenona.

Pripravljalna komisija bo tudi še naprej spremljala emisije radioaktivnega ksenona, ki jih zaznajo bližnje postaje. Zmanjšanje emisij bi moralo pomembno vplivati na ravni zaznanega radioaktivnega ksenona. Z merjenjem emisij v obratu v Belgiji (tj. s spremljanjem odvodnikov) se lahko pridobijo tudi informacije o uspešnosti zmanjšanja, Pripravljalna komisija pa lahko pomaga pri analizi teh podatkov.

2.4.3   Koristi in rezultat

Ta projekt bo skladno s cilji Unije na področju neširjenja orožja za množično uničevanje prispeval h krepitvi sistema opazovanja in preverjanja CTBT ter zmogljivosti Pripravljalne komisije za natančnejše spremljanje radioaktivnega ksenona. Z zmanjševanjem emisij radioaktivnega ksenona pri civilni uporabi, bodo prihodnje emisije, ki so še vedno ključni kazalnik za spremljanje in preverjanje jedrske aktivnosti, z večjo gotovostjo pripisane jedrskim eksplozijam.

Vzpostavitev in ohranjanje trdnega sistema preverjanja krepi zmogljivosti in verodostojnost CTBT, kar posledično prispeva k večji moči argumentov v prid začetka njene veljavnosti in vsesplošne uporabe.

Pretekle dejavnosti v okviru Skupnega ukrepa 2008/588/SZVP in Sklepa 2010/461/SZVP so omogočile spremljanje problema emisij žlahtnih plinov, z dodatnimi sredstvi poleg predhodnega financiranja Unije pa se bo lahko začela iskati rešitev za ta problem. Tesno sodelovanje med Pripravljalno komisijo in imenovanimi institucijami (SCK•CEN in IRE) bo omogočilo nadaljevanje že opravljenega dela in optimiziralo obstoječe izkušnje in strokovno znanje.

2.5   Projekt 5: Podpora integrirani terenski vaji 2014 (IFE14): razvoj integrirane multispektralne mreže

2.5.1   Ozadje

Namen tega projekta je podpreti integrirano terensko vajo, ki bo potekala leta 2014 (Integrated Field Exercise 2014 – IFE14), in sicer z razvojem integrirane multispektralne mreže z uporabo kupljene opreme in podobnih prispevkov.

Naloga Pripravljalne komisije je nadaljevati dejavnosti, povezane z multispektralno in infrardečo tehnologijo, da bi določili specifikacijo opreme in postopke opravljanja inšpekcijskih pregledov na kraju samem.

Na podlagi Sklepa 2010/461/SZVP so bila zagotovljena finančna sredstva za organizacijo srečanja strokovnjakov o multispektralnem in infrardečem slikanju za inšpekcijske preglede na kraju samem (MSEM-11) 30. marca in 1. aprila 2011 v Rimu, Italiji, na katerem je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba preučiti uporabo serijske opreme pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem, saj pomenijo najbolj stroškovno učinkovito možnost za zadevno tehnologijo. Pomen multispektralne in infrardeče tehnologije za inšpekcijske preglede na kraju samem se je po testiranju te tehnologije septembra 2011 na Madžarskem še povečal.

Elementi, ki so pomembni za te inšpekcijske preglede, so bili identificirani z uporabo integrirane mreže multispektralnih in infrardečih senzorjev. Madžarska je ponudila podoben prispevek, in sicer uporabo dveh senzorjev iz zraka, ki zaznavata v vidnem/bližnjem infrardečem območju (VNIR) in kratkovalovnem infrardečem območju (SWIR). Zaznavanje na daljavo iz zraka, ki uporablja multispektralno in infrardečo tehnologijo, nudi veliko možnosti za inšpekcijske preglede na kraju samem, vendar so različni sistemi trenutno sestavljeni iz več posameznih senzorjev z individualnimi diskretnimi postopki obdelave, ki uporabljajo različne prilagojene pakete programske opreme. Zato obstaja le nekaj integriranih multispektralnih in infrardečih sistemov, s katerimi se lahko sočasno pridobivajo podatki o celotnem spektralnem območju, relevantnem za inšpekcijske preglede na kraju samem.

2.5.2   Obseg projekta

Zaradi izboljšanja uporabe tehnologije zaznavanja na daljavo iz zraka, ki uporablja multispektralno in infrardečo tehnologijo, pri inšpekcijskem pregledu na kraju samem, je namen tega projekta vzpostaviti sistem, ki bi vseboval strnjeno mrežo izbranih senzorjev, ki se uporabljajo pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem, s predhodno določenim nizom postopkov za naknadno obdelavo, ki uporablja posebne postopke programske opreme za inšpekcijske preglede na kraju samem, ki bi skupini inšpektorjev olajšali kvantitativno analizo podatkov in pospešili razpoložljivost izhodnih podatkov.

Pristop "ene škatle in ene programske opreme" bi lahko bistveno izboljšal delo skupine inšpektorjev.

Multispektralni in infrardeči sistem se lahko šteje za modularnega, z možnostjo priključitve dodatnih senzorjev v mrežo, kadar so za to na voljo finančna sredstva.

V idealnih pogojih bi sistem vključeval:

| (a) | multi/hiperspektralni senzor, ki za zaznavanje v vidnem in bližnjem infrardečem območju (VNIR), s katerim se ugotavljajo značilnosti, kot so antropogene površine, vegetacijski vzorci in stres; |
| --- | --- |

(a)

multi/hiperspektralni senzor, ki za zaznavanje v vidnem in bližnjem infrardečem območju (VNIR), s katerim se ugotavljajo značilnosti, kot so antropogene površine, vegetacijski vzorci in stres;

| (b) | multi/hiperspektralni senzor za zaznavanje v kratkovalovnem infrardečem območju (SWIR), s katerim se ugotavljajo vzorci vsebnosti vlage in spremembe v porazdelitvi različnih anorganskih snovi; |
| --- | --- |

(b)

multi/hiperspektralni senzor za zaznavanje v kratkovalovnem infrardečem območju (SWIR), s katerim se ugotavljajo vzorci vsebnosti vlage in spremembe v porazdelitvi različnih anorganskih snovi;

| (c) | digitalno kamero RGB (ki se uporablja v kombinaciji z LIDAR) za ortofotografiranje območja inšpekcijskega pregleda, ki skupinam na terenu olajša orientacijo in jim zagotavlja spremne informacije; |
| --- | --- |

(c)

digitalno kamero RGB (ki se uporablja v kombinaciji z LIDAR) za ortofotografiranje območja inšpekcijskega pregleda, ki skupinam na terenu olajša orientacijo in jim zagotavlja spremne informacije;

| (d) | instrument LIDAR, ki omogoča pripravo topografskega modela za ortorektifikacijo slikovnega gradiva in se uporablja za zaznavanje značilnosti pod rastlinsko odejo; |
| --- | --- |

(d)

instrument LIDAR, ki omogoča pripravo topografskega modela za ortorektifikacijo slikovnega gradiva in se uporablja za zaznavanje značilnosti pod rastlinsko odejo;

| (e) | digitalna termalna kamera za zaznavanje termalnih vzorcev, ki jih povzročata premikanje vozil in topla ali hladna voda na površini ali blizu nje; |
| --- | --- |

(e)

digitalna termalna kamera za zaznavanje termalnih vzorcev, ki jih povzročata premikanje vozil in topla ali hladna voda na površini ali blizu nje;

| (f) | navzdol usmerjena kamera, ki bo omogočila prelet območja inšpekcijskega pregleda za informacijske tehnologije (IT); |
| --- | --- |

(f)

navzdol usmerjena kamera, ki bo omogočila prelet območja inšpekcijskega pregleda za informacijske tehnologije (IT);

| (g) | GPS in vsa dodatna oprema, tudi monitorji in certificirano ogrodje instrumentov za sočasno delovanje senzorjev. |
| --- | --- |

(g)

GPS in vsa dodatna oprema, tudi monitorji in certificirano ogrodje instrumentov za sočasno delovanje senzorjev.

Opremo iz točk (a), (b) in delno (g), ki predstavlja bistveni del multispektralnega in infrardečega sistema, bo prispevala Madžarska. Dodatne senzorje in pomožno opremo bi bilo treba dodati v sistem po naslednjem vrstnem redu in skladno z razpoložljivimi sredstvi: (c), (e), (d) in (f).

V prvi razvojni fazi bi bilo zaželeno, da se kupi oprema iz točk (c), (e) in (d), saj bi lahko skupina inšpektorjev z njo imela največji pregled.

Poleg strojne opreme bi z razvojem platforme za programsko opremo dobili optimizirani predhodno določeni niz postopkov za naknadno obdelavo, ki uporablja specifične rutinske postopke za inšpekcijske preglede na kraju samem, da bi olajšali kvantitativno analizo podatkov, pridobljenih z zaznavanjem na daljavo iz zraka.

2.5.3   Koristi in rezultat

Ta projekt je povezan s cilji Unije in podpira politiko Unije o neširjenju orožja za množično uničevanje, z njim pa bi izboljšali tudi zmogljivosti Pripravljalne komisije v zvezi z zaznavanjem in preverjanjem. S tem projektom bi spodbudil tudi inovacije in razvojno delo.

2.6   Projekt 6: vzdrževanje potrjenih pomožnih seizmoloških postaj v okviru mednarodnega opazovalnega sistema

2.6.1   Ozadje

Namen tega projekta je nadgraditi napredek, dosežen z izvajanjem Sklepa 2010/461/SZVP. Glavni namen tega sklepa je bil obravnavati postaje v okvari, ki so potrebovale nujna vzdrževalna dela, zastarelo opremo ter izboljšati raven razpoložljivosti nadomestne opreme na določenih postajah.

Cilj tega projekta je upoštevati pridobljene izkušnje in se osredotočiti na krepitev vzdrževalnih struktur za te postaje, da bi lahko dolgoročno delovale, in sicer s sklepanjem pogodb z upravljavci postaj, ki bi omogočile, da bi bilo vzdrževanje zastonj oziroma bi stalo zelo malo. Ena od nalog tega projekta je tudi vzpostavitev/zamenjava prevoznega sredstva, ki je potrebno za učinkovito in pravočasno opravljanje nalog upravljavcev postaj.

2.6.2   Obseg projekta

Namen tega projekta je sklepanje pogodb, ki bi omogočile, da bi bilo vzdrževanje zastonj oziroma bi stalo zelo malo, z imenovano institucijo upravljavcev postaj držav gostiteljic, ki so pokazale pripravljenost za izvajanje zahtevane podporne strukture za postaje v njihovi državi, da bi začasni tehnični sekretariat lažje sklepal pogodbe za delo na teh postajah.

Dokler določene postaje niso ustrezno vzdrževane, se lahko zahteva, da začasni tehnični sekretariat opravlja letne obiske za tehnično pomoč, da bi zagotovil sprejemljivo raven vzdrževanosti zadevne postaje. Lahko se zahteva tudi nakup vozil (ali primernih prevoznih sredstev) za vzdrževanje na tehnično ocenjenih lokacijah. V okviru vzpostavitve več pomožnih seizmoloških postaj so bila zagotovljena vozila za upravljavce postaj, da bi se lahko hitro odzvali v primeru okvar in zagotovili prevozna sredstva za rutinske postopke in vzdrževanje. Veliko teh vozil je zdaj preseglo svojo življenjsko dobo in jih je treba zamenjati, vendar mnogi upravljavci postaj in države gostiteljice nimajo potrebnih sredstev za takšno načrtovano zamenjavo. Sredstva se bodo namenila tudi pogodbam za strokovne storitve.

Pripravljalna komisija načrtuje dejavnosti v podporo čim več postajam, da bi vključila tudi države iz naslednjih regij: Vzhodna Evropa, Južna Azija, Pacifik, Latinska Amerika, Karibski otoki in Bližnji Vzhod. Postaje, na katerih se bodo izvajale te dejavnosti, bodo določene glede na predhodno oceno izvedljivosti, ki jo bo opravila Pripravljalna komisija, pri čemer bo upoštevala trenutne lokalne razmere.

2.6.3   Koristi in rezultat

Trajni rezultati tega projekta so močno odvisni od sodelovanja gostujočih držav določenih potrjenih pomožnih seizmoloških postaj v okviru mednarodnega opazovalnega sistema, dosedanje izkušnje pa kažejo, da je njihov odziv pogosto počasen ter da je treba vložiti veliko truda v informiranje, usposabljanje in izobraževanje. S tem projektom bi podprli ta prizadevanja in izboljšali razumevanje o tem, kaj je potrebno za vzpostavitev in vzdrževanje teh postaj.

S tem projektom bi morali poudariti vlogo države gostiteljice, njenih zadevnih nacionalnih organov in stalnih misij ter potrebo po sklenitvi sporazuma o objektih in imenovanju upravljavca postaje, da bi postopoma dosegli sprejemljivo stopnjo razpoložljivosti podatkov za te postaje.

Projekt bo prispeval k večji razpoložljivosti podatkov mreže pomožnih seizmoloških postaj, kar bo rezultat boljše usposobljenosti upravljavcev postaj, močnejših struktur vzdrževanja ter boljše dostopnosti do nadomestnih delov in vidnosti Unije.

3.   TRAJANJE

Projekti se skupno predvidoma izvajajo 24 mesecev.

4.   UPRAVIČENCI

Upravičenci do projektov iz tega sklepa so vse države podpisnice CTBT in Pripravljalna komisija.

5.   IZVAJALEC

Tehnična izvedba projektov se bo zaupala Pripravljalni komisiji. Projekte bo neposredno izvajalo osebje Pripravljalne komisije, strokovnjaki iz držav podpisnic CTBT in pogodbeni izvajalci.

Načrtuje se poraba sredstev za sklenitev pogodbe s svetovalcem za vodenje projektov, ki bo Pripravljalni komisiji pomagal pri izvajanju tega sklepa, izpolnjevanju obveznosti poročanja v celotnem obdobju izvajanja, vključno s pripravo končnega opisnega poročila in končnega finančnega poročila, vodil arhiv vse dokumentacije, povezane s tem sklepom, zlasti zaradi morebitnih misij preverjanja, zagotavljal vidnost Unije z vseh vidikov ter skladnost vseh dejavnosti v zvezi s financami, pravnimi zadevami in javnimi naročili s finančnim in administrativnim okvirnim sporazumom (FAFA) in skrbel, da bodo vse informacije, tudi tiste o proračunu, popolne, točne in pravočasne.

Izvajanje projektov bo skladno s finančnim in administrativnim okvirnim sporazumom ter sporazumom o financiranju, ki ju skleneta Komisija in Pripravljalna komisija.

6.   UDELEŽENE TRETJE OSEBE

Projekti se bodo v celoti financirali s tem sklepom. Strokovnjaki iz Pripravljalne komisije in držav podpisnic CTBT se lahko štejejo kot udeležene tretje osebe. Delujejo po standardnih pravilih delovanja strokovnjakov Pripravljalne komisije.

---

| 14.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/40

---

SKLEP SVETA 2012/700/SZVP

z dne 13. novembra 2012

v okviru evropske varnostne strategije v podporo izvajanju Akcijskega načrta iz Cartagene (2010–2014), ki so ga sprejele države pogodbenice Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju iz leta 1997

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 26(2) in 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija bi si morala prizadevati za visoko stopnjo sodelovanja na vseh področjih mednarodnih odnosov, med drugim z namenom ohranjanja miru, preprečevanja sporov in krepitve mednarodne varnosti skladno z nameni in načeli Ustanovne listine Združenih narodov. |
| --- | --- |

(1)

Unija bi si morala prizadevati za visoko stopnjo sodelovanja na vseh področjih mednarodnih odnosov, med drugim z namenom ohranjanja miru, preprečevanja sporov in krepitve mednarodne varnosti skladno z nameni in načeli Ustanovne listine Združenih narodov.

| (2) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel evropsko varnostno strategijo, v kateri je opredelil svetovne izzive in grožnje ter pozval k na pravilih temelječemu mednarodnemu redu na temelju učinkovitega multilateralizma in dobro delujočih mednarodnih institucij. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel evropsko varnostno strategijo, v kateri je opredelil svetovne izzive in grožnje ter pozval k na pravilih temelječemu mednarodnemu redu na temelju učinkovitega multilateralizma in dobro delujočih mednarodnih institucij.

| (3) | Evropska varnostna strategija priznava Ustanovno listino Združenih narodov kot temeljni okvir za mednarodne odnose in zagovarja, da se Združeni narodi (ZN) okrepijo in usposobijo, da bodo lahko izpolnjevali svoje obveznosti in učinkovito delovali. |
| --- | --- |

(3)

Evropska varnostna strategija priznava Ustanovno listino Združenih narodov kot temeljni okvir za mednarodne odnose in zagovarja, da se Združeni narodi (ZN) okrepijo in usposobijo, da bodo lahko izpolnjevali svoje obveznosti in učinkovito delovali.

| (4) | Resolucija Generalne skupščine Združenih narodov 51/45 z dne 10. decembra 1996 vse države poziva, naj si odločno prizadevajo za učinkovit, pravno zavezujoč mednarodni sporazum o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min. |
| --- | --- |

(4)

Resolucija Generalne skupščine Združenih narodov 51/45 z dne 10. decembra 1996 vse države poziva, naj si odločno prizadevajo za učinkovit, pravno zavezujoč mednarodni sporazum o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min.

| (5) | Konvencija o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je bila odprta za podpis 3. decembra 1997 in je začela veljati 1. marca 1999. Je edini celovit mednarodni instrument, ki ureja vse vidike protipehotnih min, vključno z njihovo uporabo, kopičenjem, proizvodnjo, trgovino, odstranjevanjem in pomočjo žrtvam. |
| --- | --- |

(5)

Konvencija o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je bila odprta za podpis 3. decembra 1997 in je začela veljati 1. marca 1999. Je edini celovit mednarodni instrument, ki ureja vse vidike protipehotnih min, vključno z njihovo uporabo, kopičenjem, proizvodnjo, trgovino, odstranjevanjem in pomočjo žrtvam.

| (6) | Svet je 23. junija 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/487/SZVP (1) v podporo vsesplošni uporabi in izvajanju Konvencije. Do 1. oktobra 2012 je 160 držav privolilo, da jih Konvencija zavezuje. |
| --- | --- |

(6)

Svet je 23. junija 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/487/SZVP (1) v podporo vsesplošni uporabi in izvajanju Konvencije. Do 1. oktobra 2012 je 160 držav privolilo, da jih Konvencija zavezuje.

| (7) | Države pogodbenice Konvencije so 3. decembra 2009 sprejele Akcijski načrt iz Cartagene (2010–2014) (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt iz Cartagene) o vsesplošni uporabi Konvencije in izvajanju vseh njenih vidikov. S tem načrtom so priznale in dodatno podprle polno sodelovanje in prispevek Mednarodne kampanje za prepoved kopenskih min, Mednarodnega odbora Rdečega križa, nacionalnih društev Rdečega križa in Rdečega polmeseca, Mednarodne federacije Rdečega križa in Rdečega polmeseca, ZN, Ženevskega mednarodnega centra za humanitarno odstranjevanje min, mednarodnih in regionalnih organizacij, preživelih žrtev min in njihovih organizacij ter drugih organizacij civilne družbe pri izvajanju Konvencije, kot je določeno v ukrepu št. 62 akcijskega načrta iz Cartagene. |
| --- | --- |

(7)

Države pogodbenice Konvencije so 3. decembra 2009 sprejele Akcijski načrt iz Cartagene (2010–2014) (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt iz Cartagene) o vsesplošni uporabi Konvencije in izvajanju vseh njenih vidikov. S tem načrtom so priznale in dodatno podprle polno sodelovanje in prispevek Mednarodne kampanje za prepoved kopenskih min, Mednarodnega odbora Rdečega križa, nacionalnih društev Rdečega križa in Rdečega polmeseca, Mednarodne federacije Rdečega križa in Rdečega polmeseca, ZN, Ženevskega mednarodnega centra za humanitarno odstranjevanje min, mednarodnih in regionalnih organizacij, preživelih žrtev min in njihovih organizacij ter drugih organizacij civilne družbe pri izvajanju Konvencije, kot je določeno v ukrepu št. 62 akcijskega načrta iz Cartagene.

| (8) | Države pogodbenice Konvencije so 3. decembra 2010 sprejele direktivo držav pogodbenic za izvedbeno podporno pisarno (ISU), v kateri so se države pogodbenice dogovorile, da bi morala ISU svetovati in nuditi tehnično podporo državam pogodbenicam pri izvajanju in vsesplošni uporabi Konvencije, spodbujati komunikacijo med državami pogodbenicami ter spodbujati komunikacijo in informacije o Konvenciji v državah, ki niso pogodbenice Konvencije, in v javnosti. ISU je bila pooblaščena za ustrezno povezovanje in usklajevanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, ki sodelujejo pri delu Konvencije, vključno z Mednarodno kampanjo za prepoved kopenskih min, Mednarodnim odborom Rdečega križa, Mednarodno federacijo Rdečega križa in Rdečega polmeseca, ZN in Ženevskim mednarodnim centrom za humanitarno odstranjevanje min. |
| --- | --- |

(8)

Države pogodbenice Konvencije so 3. decembra 2010 sprejele direktivo držav pogodbenic za izvedbeno podporno pisarno (ISU), v kateri so se države pogodbenice dogovorile, da bi morala ISU svetovati in nuditi tehnično podporo državam pogodbenicam pri izvajanju in vsesplošni uporabi Konvencije, spodbujati komunikacijo med državami pogodbenicami ter spodbujati komunikacijo in informacije o Konvenciji v državah, ki niso pogodbenice Konvencije, in v javnosti. ISU je bila pooblaščena za ustrezno povezovanje in usklajevanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, ki sodelujejo pri delu Konvencije, vključno z Mednarodno kampanjo za prepoved kopenskih min, Mednarodnim odborom Rdečega križa, Mednarodno federacijo Rdečega križa in Rdečega polmeseca, ZN in Ženevskim mednarodnim centrom za humanitarno odstranjevanje min.

| (9) | Generalna skupščina Združenih narodov je 2. decembra 2011 soglasno sprejela resolucijo 66/29 o izvajanju Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju. Opozorila je, da je mednarodna skupnost na drugi revizijski konferenci konvencije pregledala izvajanje Konvencije in da so države pogodbenice sprejele akcijski načrt iz Cartagene, pri tem pa izpostavila pomen doslednega in učinkovitega izvajanja in spoštovanja Konvencije, med drugim z izvajanjem akcijskega načrta iz Cartagene. Države pogodbenice Konvencije so povabile vse države, ki še niso ratificirale Konvencije ali k njej še niso pristopile, naj to storijo, in pozvale vse države, naj to vprašanje še naprej pozorno spremljajo na najvišji politični ravni in si prizadevajo za spoštovanje Konvencije z dvostranskimi, subregionalnimi, regionalnimi in večstranskimi stiki, osveščanjem, seminarji in drugimi sredstvi. |
| --- | --- |

(9)

Generalna skupščina Združenih narodov je 2. decembra 2011 soglasno sprejela resolucijo 66/29 o izvajanju Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju. Opozorila je, da je mednarodna skupnost na drugi revizijski konferenci konvencije pregledala izvajanje Konvencije in da so države pogodbenice sprejele akcijski načrt iz Cartagene, pri tem pa izpostavila pomen doslednega in učinkovitega izvajanja in spoštovanja Konvencije, med drugim z izvajanjem akcijskega načrta iz Cartagene. Države pogodbenice Konvencije so povabile vse države, ki še niso ratificirale Konvencije ali k njej še niso pristopile, naj to storijo, in pozvale vse države, naj to vprašanje še naprej pozorno spremljajo na najvišji politični ravni in si prizadevajo za spoštovanje Konvencije z dvostranskimi, subregionalnimi, regionalnimi in večstranskimi stiki, osveščanjem, seminarji in drugimi sredstvi.

| (10) | V letih 2012 in 2013 se bodo sestale države pogodbenice Konvencije. Mednarodna skupnost se bo nato leta 2014 zbrala na tretji revizijski konferenci, da bi ocenila napredek pri izvajanju akcijskega načrta iz Cartagene. Po pričakovanjih naj bi do takrat z izvajanjem akcijskega načrta iz Cartagene dosegli znaten napredek v prizadevanju, da se konča trpljenje in prepreči nove žrtve zaradi protipehotnih min – |
| --- | --- |

(10)

V letih 2012 in 2013 se bodo sestale države pogodbenice Konvencije. Mednarodna skupnost se bo nato leta 2014 zbrala na tretji revizijski konferenci, da bi ocenila napredek pri izvajanju akcijskega načrta iz Cartagene. Po pričakovanjih naj bi do takrat z izvajanjem akcijskega načrta iz Cartagene dosegli znaten napredek v prizadevanju, da se konča trpljenje in prepreči nove žrtve zaradi protipehotnih min –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   V podporo izvajanju akcijskega načrta iz Cartagene (2010–2014) (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt iz Cartagene), ki so ga sprejele države pogodbenice Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju iz leta 1997 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), si Unija v okviru evropske varnostne strategije in v skladu z ustreznimi sklepi mednarodne skupnosti prizadeva za naslednje cilje:

| (a) | podpreti prizadevanje držav pogodbenic Konvencije za izvajanje vidikov akcijskega načrta iz Cartagene, povezanih s pomočjo žrtvam; |
| --- | --- |

(a)

podpreti prizadevanje držav pogodbenic Konvencije za izvajanje vidikov akcijskega načrta iz Cartagene, povezanih s pomočjo žrtvam;

| (b) | podpreti prizadevanje držav pogodbenic Konvencije za izvajanje vidikov akcijskega načrta iz Cartagene, povezanih z odstranjevanjem min; |
| --- | --- |

(b)

podpreti prizadevanje držav pogodbenic Konvencije za izvajanje vidikov akcijskega načrta iz Cartagene, povezanih z odstranjevanjem min;

| (c) | spodbujati vsesplošno uporabo Konvencije; |
| --- | --- |

(c)

spodbujati vsesplošno uporabo Konvencije;

| (d) | pokazati zavezanost Unije in njenih držav članic Konvenciji in njihovo odločenost, da sodelujejo s tistimi državami, ki potrebujejo podporo pri izpolnjevanju obveznosti iz Konvencije, in razširijo pomoč na te države, ter okrepiti vodilno vlogo Unije pri uresničevanju vizije Konvencije, da se za vedno konča trpljenje in preprečijo nove žrtve protipehotnih min. |
| --- | --- |

(d)

pokazati zavezanost Unije in njenih držav članic Konvenciji in njihovo odločenost, da sodelujejo s tistimi državami, ki potrebujejo podporo pri izpolnjevanju obveznosti iz Konvencije, in razširijo pomoč na te države, ter okrepiti vodilno vlogo Unije pri uresničevanju vizije Konvencije, da se za vedno konča trpljenje in preprečijo nove žrtve protipehotnih min.

2.   Uresničevanje ciljev iz odstavka 1 poteka na način, ki dodatno prispeva k potrjevanju temeljev Konvencije, ki so partnerstvo in sodelovanje med državami, nevladnimi in drugimi organizacijami ter lokalnimi partnerji, zlasti preko tesnega sodelovanja z ustreznimi akterji, da se okrepijo nekateri elementi takšnega sodelovanja.

3.   Da se uresničijo cilji iz odstavka 1, Unija izvede naslednje projekte:

| (a) | pomoč žrtvam: zagotovitev tehnične pomoči v največ osmih primerih, izvedba največ petih vmesnih ocenjevanj in največ petih nadaljnjih ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

pomoč žrtvam: zagotovitev tehnične pomoči v največ osmih primerih, izvedba največ petih vmesnih ocenjevanj in največ petih nadaljnjih ukrepov;

| (b) | odstranjevanje min: izvedba največ petih vmesnih ocenjevanj in največ petih nadaljnjih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

odstranjevanje min: izvedba največ petih vmesnih ocenjevanj in največ petih nadaljnjih ukrepov;

| (c) | vsesplošna uporaba Konvencije: podpora projektni skupini na visoki ravni, izdelava študije o varnosti meje brez protipehotnih min in organizacija največ treh delavnic na temo vsesplošne uporabe; ter |
| --- | --- |

(c)

vsesplošna uporaba Konvencije: podpora projektni skupini na visoki ravni, izdelava študije o varnosti meje brez protipehotnih min in organizacija največ treh delavnic na temo vsesplošne uporabe; ter

| (d) | izkaz zavezanosti Unije: priprava otvoritvenih in zaključnih prireditev, zagotavljanje dostopnosti spletne strani Konvencije, obveščanje javnosti o obveznostih držav pogodbenic Konvencije glede pomoči žrtvam, organizacija novinarskega obiska ter priprava gradiva in publikacij za javnost. |
| --- | --- |

(d)

izkaz zavezanosti Unije: priprava otvoritvenih in zaključnih prireditev, zagotavljanje dostopnosti spletne strani Konvencije, obveščanje javnosti o obveznostih držav pogodbenic Konvencije glede pomoči žrtvam, organizacija novinarskega obiska ter priprava gradiva in publikacij za javnost.

Podroben opis projektov se nahaja v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik).

2.   Tehnično izvedbo projektov iz člena 1(3) izvede izvedbena podporna pisarna (ISU), ki jo zastopa Ženevski mednarodni center za humanitarno odstranjevanje min. ISU te naloge opravlja pod nadzorom visokega predstavnika. V ta namen visoki predstavnik sklene potrebne dogovore z Ženevskim mednarodnim centrom za humanitarno odstranjevanje min.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(3) znaša 1 030 000 EUR.

2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska, določenega v odstavku 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.

3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 1. V ta namen z Ženevskim mednarodnim centrom za humanitarno odstranjevanje min sklene sporazum o financiranju, v katerem se določi, da ISU zagotovi prepoznavnost prispevka Unije, ki ustreza njegovemu obsegu.

4.   Komisija si prizadeva sporazum o financiranju iz odstavka 3 skleniti čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Če ima Komisija pri tem kakšne težave, o tem obvesti Svet, obvesti ga tudi o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.

Člen 4

Visoki predstavnik Svetu o izvajanju tega sklepa poroča na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi ISU. Ta poročila so podlaga za oceno, ki jo pripravi Svet. Komisija zagotovi podatke o finančnih vidikih izvajanja tega sklepa.

Člen 5

Ta sklep začne veljati na dan njegovega sprejetja.

Veljati preneha 24 mesecev po sklenitvi sporazuma o financiranju iz člena 3(3) ali 6 mesecev po datumu začetka veljave, če v tem obdobju ni sklenjen sporazum o financiranju.

V Bruslju, 13. novembra 2012

Za Svet

Predsednik

V. SHIARLY

---

(1)  UL L 165, 26.6.2008, str. 41.

1

---

PRILOGA

1.   Cilj

Splošni cilj tega sklepa je spodbujanje miru in varnosti s podpiranjem izvajanja akcijskega načrta iz Cartagene, kar zadeva vsesplošno uporabo Konvencije in izvajanje vseh njenih vidikov.

2.   Opis projekta

Da se uresničijo cilji iz člena 1(1) tega sklepa, Unija izvede naslednje projekte:

2.1   Pomoč žrtvam

2.1.1   Cilj projekta

Podpreti države pogodbenice Konvencije pri izvajanju vidikov akcijskega načrta iz Cartagene, povezanih s pomočjo žrtvam, tako da bodo laže usklajevale in izvajale dejavnosti, ki bodo pozitivno vplivale na življenje žensk, moških, deklic in dečkov, ki so postali žrtve protipehotnih min in drugih eksplozivnih ostankov vojn.

2.1.2   Opis projekta

| — | ISU bo v največ treh primerih zagotovila nacionalno tehnično podporo, vključno z uvedbo in/ali podporo medministrskega procesa za izvedbo obveznosti pomoči žrtvam v nacionalnem okviru, državam pogodbenicam Konvencije, ki (a) si bolj malo prizadevajo za izvajanje elementov pomoči žrtvam iz akcijskega načrta iz Cartagene in bi jim zato koristila spodbuda, da bi jih začele izvajati, ali (b) so že vzpostavile nacionalni načrt ali pa ga bodo vzpostavile kmalu, in bi zatorej že imele določene izkušnje za oceno izvajanja, ter bi tako postale verjetnejše kandidatke za celovito nacionalno vmesno oceno prizadevanj za izvajanje akcijskega načrta iz Cartagene. |
| --- | --- |

—

ISU bo v največ treh primerih zagotovila nacionalno tehnično podporo, vključno z uvedbo in/ali podporo medministrskega procesa za izvedbo obveznosti pomoči žrtvam v nacionalnem okviru, državam pogodbenicam Konvencije, ki (a) si bolj malo prizadevajo za izvajanje elementov pomoči žrtvam iz akcijskega načrta iz Cartagene in bi jim zato koristila spodbuda, da bi jih začele izvajati, ali (b) so že vzpostavile nacionalni načrt ali pa ga bodo vzpostavile kmalu, in bi zatorej že imele določene izkušnje za oceno izvajanja, ter bi tako postale verjetnejše kandidatke za celovito nacionalno vmesno oceno prizadevanj za izvajanje akcijskega načrta iz Cartagene.

| — | Celovite nacionalne vmesne ocene se bodo opravile v največ treh primerih. Te ocene bodo vključevale ISU, skupaj s ključnimi akterji, kot je Mednarodna kampanja za prepoved kopenskih min, in pomagajo državam upravičenkam pri izdelavi podrobnega gradiva za nacionalno delavnico, organiziranju nacionalne delavnice in pripravi podrobnega sklepnega dokumenta, kar bo „ocena“, v kateri se opišejo preostali izzivi, cilji in priporočila. |
| --- | --- |

—

Celovite nacionalne vmesne ocene se bodo opravile v največ treh primerih. Te ocene bodo vključevale ISU, skupaj s ključnimi akterji, kot je Mednarodna kampanja za prepoved kopenskih min, in pomagajo državam upravičenkam pri izdelavi podrobnega gradiva za nacionalno delavnico, organiziranju nacionalne delavnice in pripravi podrobnega sklepnega dokumenta, kar bo „ocena“, v kateri se opišejo preostali izzivi, cilji in priporočila.

| — | Nadaljevalni ukrepi se bodo izvedli v največ treh primerih, kot odgovor na priporočila iz vmesnih ocen. Ti nadaljevalni ukrepi bodo vključevali zagotovitev dodatne tehnične podpore s strani ISU (npr. podporo revizijam nacionalnih načrtov, oblikovanje predloga ali predlogov projekta, itd.). |
| --- | --- |

—

Nadaljevalni ukrepi se bodo izvedli v največ treh primerih, kot odgovor na priporočila iz vmesnih ocen. Ti nadaljevalni ukrepi bodo vključevali zagotovitev dodatne tehnične podpore s strani ISU (npr. podporo revizijam nacionalnih načrtov, oblikovanje predloga ali predlogov projekta, itd.).

| — | ISU bo, skupaj s ključnimi akterji, kot je Mednarodna kampanja za prepoved kopenskih min, organizirala svetovno konferenco na visoki ravni o pomoči žrtvam kopenskih min in drugih eksplozivnih ostankov vojne, s ciljem nadgradnje izkušenj pri pomoči žrtvam v okviru Konvencije, da bi izkoristili morebitno sinergijo/učinkovitost glede izvajanja mednarodnih instrumentov (npr. Konvencije o kasetnem strelivu, Protokola V Konvencije o prepovedi ali omejitvi uporabe nekaterih vrst klasičnega orožja, za katere se lahko šteje, da imajo čezmerne travmatične učinke ali da glede ciljev delujejo enako (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o klasičnih orožjih), Konvencije o pravicah invalidov), ki obravnavajo isto vsebino in prizadete države. |
| --- | --- |

—

ISU bo, skupaj s ključnimi akterji, kot je Mednarodna kampanja za prepoved kopenskih min, organizirala svetovno konferenco na visoki ravni o pomoči žrtvam kopenskih min in drugih eksplozivnih ostankov vojne, s ciljem nadgradnje izkušenj pri pomoči žrtvam v okviru Konvencije, da bi izkoristili morebitno sinergijo/učinkovitost glede izvajanja mednarodnih instrumentov (npr. Konvencije o kasetnem strelivu, Protokola V Konvencije o prepovedi ali omejitvi uporabe nekaterih vrst klasičnega orožja, za katere se lahko šteje, da imajo čezmerne travmatične učinke ali da glede ciljev delujejo enako (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o klasičnih orožjih), Konvencije o pravicah invalidov), ki obravnavajo isto vsebino in prizadete države.

2.1.3   Rezultati projekta

| — | Države, upravičene do tehnične podpore, ki si bolj malo prizadevajo za izvajanje vidikov pomoči žrtvam iz akcijskega načrta iz Cartagene, bodo določile kontaktno točko, ki bo nadalje spodbujala izvajanje obveznosti pomoči žrtvam ter sodelovala v nadaljnjih dejavnostih Konvencije. |
| --- | --- |

—

Države, upravičene do tehnične podpore, ki si bolj malo prizadevajo za izvajanje vidikov pomoči žrtvam iz akcijskega načrta iz Cartagene, bodo določile kontaktno točko, ki bo nadalje spodbujala izvajanje obveznosti pomoči žrtvam ter sodelovala v nadaljnjih dejavnostih Konvencije.

| — | Vsaka država, upravičena do tehnične podpore v vseh primerih, bo prejela poročilo s priporočili o logičnih nadaljnjih ukrepih, ki bi jih lahko sprejela, pri izvajanju vidikov pomoči žrtvam iz akcijskega načrta iz Cartagene. |
| --- | --- |

—

Vsaka država, upravičena do tehnične podpore v vseh primerih, bo prejela poročilo s priporočili o logičnih nadaljnjih ukrepih, ki bi jih lahko sprejela, pri izvajanju vidikov pomoči žrtvam iz akcijskega načrta iz Cartagene.

| — | Države, upravičene do tehnične podpore v petih primerih bodo oblikovale osnovni dokument in seznam predlaganih udeležencev na nacionalni delavnici v okviru vmesne ocene. |
| --- | --- |

—

Države, upravičene do tehnične podpore v petih primerih bodo oblikovale osnovni dokument in seznam predlaganih udeležencev na nacionalni delavnici v okviru vmesne ocene.

| — | Države upravičenke do vmesne ocene bodo prejele podroben sklepni dokument, v katerem so evidentirani preostali izzivi, s cilji in priporočili za nadaljnje ukrepanje. |
| --- | --- |

—

Države upravičenke do vmesne ocene bodo prejele podroben sklepni dokument, v katerem so evidentirani preostali izzivi, s cilji in priporočili za nadaljnje ukrepanje.

| — | Države upravičenke do podpore za nadaljnje ukrepanje bodo lahko bolje izrazile svoje namere za izpolnjevanje zavez iz akcijskega načrta iz Cartagene ter svoje potrebe za podporo (npr. revizijam nacionalnih načrtov, oblikovanju predloga ali predlogov projekta itd.). |
| --- | --- |

—

Države upravičenke do podpore za nadaljnje ukrepanje bodo lahko bolje izrazile svoje namere za izpolnjevanje zavez iz akcijskega načrta iz Cartagene ter svoje potrebe za podporo (npr. revizijam nacionalnih načrtov, oblikovanju predloga ali predlogov projekta itd.).

| — | Opredeljeni bodo načini, da se izkoristi možna sinergija/učinkovitost v zvezi z izvajanjem mednarodnih instrumentov (npr. Konvencije o kasetnem strelivu, Protokola V Konvencije o klasičnih orožjih, Konvencije o pravicah invalidov), ki obravnavajo isto vsebino in prizadete države. |
| --- | --- |

—

Opredeljeni bodo načini, da se izkoristi možna sinergija/učinkovitost v zvezi z izvajanjem mednarodnih instrumentov (npr. Konvencije o kasetnem strelivu, Protokola V Konvencije o klasičnih orožjih, Konvencije o pravicah invalidov), ki obravnavajo isto vsebino in prizadete države.

| — | Ozaveščenost o svetovnih prizadevanjih pri obravnavanju potreb in zagotavljanju pravice preživelih s pomočjo udeležbe na visoki ravni in široke udeležbe na konferenci na visoki ravni bo povečana. |
| --- | --- |

—

Ozaveščenost o svetovnih prizadevanjih pri obravnavanju potreb in zagotavljanju pravice preživelih s pomočjo udeležbe na visoki ravni in široke udeležbe na konferenci na visoki ravni bo povečana.

2.1.4   Upravičenci

| — | Tiste države pogodbenice Konvencije, ki so poročale o svoji odgovornosti za pomembno število preživelih žrtev min. |
| --- | --- |

—

Tiste države pogodbenice Konvencije, ki so poročale o svoji odgovornosti za pomembno število preživelih žrtev min.

| — | Ženske, moški, deklice in dečki, ki so postali žrtve min in drugih eksplozivnih ostankov vojne ter njihove družine in skupnosti. |
| --- | --- |

—

Ženske, moški, deklice in dečki, ki so postali žrtve min in drugih eksplozivnih ostankov vojne ter njihove družine in skupnosti.

2.2   Odstranjevanje min

2.2.1   Cilj projekta

Države pogodbenice Konvencije se podprejo pri izvajanju vidikov odstranjevanja min iz akcijskega načrta iz Cartagene, tako da lahko bolje dokončajo izvajanje odstranjevanja min v čim krajšem obdobju, da lahko posamezniki, skupnosti in narodi ponovno koristijo za normalno človeško dejavnost zemljišča, ki se jih je prej štelo za nevarna.

2.2.2   Opis projekta

| — | Celovite nacionalne vmesne ocene se bodo opravile v največ petih primerih. Te ocene bodo vključevale ISU, skupaj s ključnimi akterji, kot je Mednarodna kampanja za prepoved kopenskih min, in ob podpori Ženevskega mednarodnega centra za humanitarno odstranjevanje min, in pomagajo državam upravičenkam pri izdelavi podrobnega gradiva za nacionalno delavnico, organiziranju nacionalne delavnice in pripravi podrobnega sklepnega dokumenta, kar bi bila „ocena“, v kateri se bodo opisali preostali izzivi, cilji in priporočila. |
| --- | --- |

—

Celovite nacionalne vmesne ocene se bodo opravile v največ petih primerih. Te ocene bodo vključevale ISU, skupaj s ključnimi akterji, kot je Mednarodna kampanja za prepoved kopenskih min, in ob podpori Ženevskega mednarodnega centra za humanitarno odstranjevanje min, in pomagajo državam upravičenkam pri izdelavi podrobnega gradiva za nacionalno delavnico, organiziranju nacionalne delavnice in pripravi podrobnega sklepnega dokumenta, kar bi bila „ocena“, v kateri se bodo opisali preostali izzivi, cilji in priporočila.

| — | Nadaljevalni ukrepi se bodo izvedli v največ treh primerih, kot odgovor na priporočila iz vmesnih ocen. Ti nadaljevalni ukrepi bodo vključevali zagotovitev dodatne tehnične podpore s strani ISU (npr. podporo revizijam nacionalnih načrtov, oblikovanje predloga ali predlogov projekta itd.), ali organizacijo obiskov v okviru izmenjave jug-jug za države upravičenke zaradi vzajemnih koristi pridobljenih izkušenj in izboljšanja prihodnjega izvajanja. |
| --- | --- |

—

Nadaljevalni ukrepi se bodo izvedli v največ treh primerih, kot odgovor na priporočila iz vmesnih ocen. Ti nadaljevalni ukrepi bodo vključevali zagotovitev dodatne tehnične podpore s strani ISU (npr. podporo revizijam nacionalnih načrtov, oblikovanje predloga ali predlogov projekta itd.), ali organizacijo obiskov v okviru izmenjave jug-jug za države upravičenke zaradi vzajemnih koristi pridobljenih izkušenj in izboljšanja prihodnjega izvajanja.

2.2.3   Rezultati projekta

| — | Države upravičenke do vmesne ocene bodo prejele podroben sklepni dokument, v katerem so evidentirani preostali izzivi, cilji in priporočila za nadaljnje ukrepanje. |
| --- | --- |

—

Države upravičenke do vmesne ocene bodo prejele podroben sklepni dokument, v katerem so evidentirani preostali izzivi, cilji in priporočila za nadaljnje ukrepanje.

| — | Države upravičenke do podpore za nadaljnje ukrepanje bodo lahko izrazile svoje namere za izpolnjevanje zavez iz akcijskega načrta iz Cartagene ter svoje potrebe za podporo (npr. revizijam nacionalnih načrtov, oblikovanju predloga ali predlogov projekta itd.), ter bodo bolje razumele posebne vidike odstranjevanja min. |
| --- | --- |

—

Države upravičenke do podpore za nadaljnje ukrepanje bodo lahko izrazile svoje namere za izpolnjevanje zavez iz akcijskega načrta iz Cartagene ter svoje potrebe za podporo (npr. revizijam nacionalnih načrtov, oblikovanju predloga ali predlogov projekta itd.), ter bodo bolje razumele posebne vidike odstranjevanja min.

2.2.4   Upravičenci

| — | Tiste države pogodbenice Konvencije, ki niso države članice in so v procesu izvajanja obveznosti odstranjevanja min iz Konvencije. |
| --- | --- |

—

Tiste države pogodbenice Konvencije, ki niso države članice in so v procesu izvajanja obveznosti odstranjevanja min iz Konvencije.

| — | Ženske, moški, deklice in dečki, ki so prizadeti zaradi prisotnosti ali suma prisotnosti protipehotnih min, ter njihove družine in skupnosti. |
| --- | --- |

—

Ženske, moški, deklice in dečki, ki so prizadeti zaradi prisotnosti ali suma prisotnosti protipehotnih min, ter njihove družine in skupnosti.

2.3   Vsesplošna uporaba Konvencije

2.3.1   Cilj projekta

Ovire za upoštevanje Konvencije se odpravljajo tako, da se doseže napredek v smeri vsesplošne uporabe Konvencije s strani držav, ki niso pogodbenice Konvencije.

2.3.2   Opis projekta

| — | Projektno skupino na visoki ravni za vsesplošno uporabo Konvencije bo podpirala ISU, vključno s podporo pomembnim osebnostim, ki lahko vključijo voditelje največ šestih držav, ki niso podpisnice Konvencije, člani projektne skupine pa bodo sodelovali pri največ dveh drugih dogodkih za pritegnitev pozornosti na potekajoča prizadevanja za vsesplošno uporabo in izvajanje Konvencije. |
| --- | --- |

—

Projektno skupino na visoki ravni za vsesplošno uporabo Konvencije bo podpirala ISU, vključno s podporo pomembnim osebnostim, ki lahko vključijo voditelje največ šestih držav, ki niso podpisnice Konvencije, člani projektne skupine pa bodo sodelovali pri največ dveh drugih dogodkih za pritegnitev pozornosti na potekajoča prizadevanja za vsesplošno uporabo in izvajanje Konvencije.

| — | ISU bo izdelala študijo o varnosti meje brez protipehotnih min, v sodelovanju s strokovnjaki na tem področju, ter tako nadgradila delo, ki ga je opravil Mednarodni odbor Rdečega križa sredi devetdesetih let prejšnjega stoletja. Poročilo o študiji pa bo dano na voljo na različne načine, vključno s prevodom, pripravo povzetkov, izdelavo materialov v dostopnih formatih itd. |
| --- | --- |

—

ISU bo izdelala študijo o varnosti meje brez protipehotnih min, v sodelovanju s strokovnjaki na tem področju, ter tako nadgradila delo, ki ga je opravil Mednarodni odbor Rdečega križa sredi devetdesetih let prejšnjega stoletja. Poročilo o študiji pa bo dano na voljo na različne načine, vključno s prevodom, pripravo povzetkov, izdelavo materialov v dostopnih formatih itd.

| — | ISU bo največ trikrat organizirala delavnice o vsesplošni uporabi, skupaj s ključnimi akterji, kot sta Kampanja za prepoved kopenskih min in koordinator neformalne kontaktne skupine Konvencije za vsesplošno uporabo. Te delavnice bodo potekale na nacionalni, subregionalni ali regionalni ravni, da se med državami spodbuja Konvencija ter da se državam, ki niso pogodbenice Konvencije, pomaga pri odpravljanju resničnih ali zaznanih ovir za pristop, zlasti z uporabo poročila o študiji o varnosti meje brez protipehotnih min. |
| --- | --- |

—

ISU bo največ trikrat organizirala delavnice o vsesplošni uporabi, skupaj s ključnimi akterji, kot sta Kampanja za prepoved kopenskih min in koordinator neformalne kontaktne skupine Konvencije za vsesplošno uporabo. Te delavnice bodo potekale na nacionalni, subregionalni ali regionalni ravni, da se med državami spodbuja Konvencija ter da se državam, ki niso pogodbenice Konvencije, pomaga pri odpravljanju resničnih ali zaznanih ovir za pristop, zlasti z uporabo poročila o študiji o varnosti meje brez protipehotnih min.

2.3.3   Rezultati projekta

| — | Do šest držav, ki niso pogodbenice Konvencije, se bo vključilo na ministrski ali višji ravni glede upoštevanja konvencije. |
| --- | --- |

—

Do šest držav, ki niso pogodbenice Konvencije, se bo vključilo na ministrski ali višji ravni glede upoštevanja konvencije.

| — | Pridobilo se bo posodobljeno znanje o politikah protipehotnih min v državah, ki niso pogodbenice Konvencije. Te informacije bodo prispevale k pripravam tematskih dokumentov za tretjo revizijsko konferenco, tudi s pomočjo celovitega poročila glede napredka, doseženega pri izpolnjevanju ciljev vsesplošne uporabe Konvencije, ter možnosti za nadaljnji napredek. |
| --- | --- |

—

Pridobilo se bo posodobljeno znanje o politikah protipehotnih min v državah, ki niso pogodbenice Konvencije. Te informacije bodo prispevale k pripravam tematskih dokumentov za tretjo revizijsko konferenco, tudi s pomočjo celovitega poročila glede napredka, doseženega pri izpolnjevanju ciljev vsesplošne uporabe Konvencije, ter možnosti za nadaljnji napredek.

| — | Zagovorništvo s strani držav pogodbenic Konvencije in nevladnih organizacij bo oživljeno na podlagi nadaljnjih ukrepov, ki izhajajo iz obiskov projektne skupine na visoki ravni. |
| --- | --- |

—

Zagovorništvo s strani držav pogodbenic Konvencije in nevladnih organizacij bo oživljeno na podlagi nadaljnjih ukrepov, ki izhajajo iz obiskov projektne skupine na visoki ravni.

| — | Novo pridobljeno znanje bo zbrano v publikaciji, ki obravnava najpogosteje izpostavljene zaznane ovire za pristop h konvenciji in ki se lahko uporabi za podporo prizadevanjem za vsesplošno uporabo. |
| --- | --- |

—

Novo pridobljeno znanje bo zbrano v publikaciji, ki obravnava najpogosteje izpostavljene zaznane ovire za pristop h konvenciji in ki se lahko uporabi za podporo prizadevanjem za vsesplošno uporabo.

| — | Sodelujoče države, ki niso pogodbenice Konvencije, bodo napredovale v smeri pristopa h Konvenciji in/ali upoštevanja norm Konvencije. |
| --- | --- |

—

Sodelujoče države, ki niso pogodbenice Konvencije, bodo napredovale v smeri pristopa h Konvenciji in/ali upoštevanja norm Konvencije.

2.3.4   Upravičenci

| — | Države, ki niso države članice in še niso ratificirale, odobrile, sprejele ali pristopile h Konvenciji. |
| --- | --- |

—

Države, ki niso države članice in še niso ratificirale, odobrile, sprejele ali pristopile h Konvenciji.

| — | Države pogodbenice Konvencije ter nevladne in mednarodne organizacije, vključene v prizadevanja za spodbujanje vsestranske uporabe Konvencije. |
| --- | --- |

—

Države pogodbenice Konvencije ter nevladne in mednarodne organizacije, vključene v prizadevanja za spodbujanje vsestranske uporabe Konvencije.

2.4   Izkaz stalne zavezanosti Unije

2.4.1   Cilj projekta

| — | Pokaže se zavezanost Unije in njenih držav članic Konvenciji in njihova odločenost, da sodelujejo s tistimi državami, ki potrebujejo podporo pri izpolnjevanju obveznosti iz Konvencije, in razširijo pomoč na te države, ter okrepi vodilna vloga Unije pri uresničevanju vizije Konvencije, da se za vedno konča trpljenje in preprečijo nove žrtve protipehotnih min. |
| --- | --- |

—

Pokaže se zavezanost Unije in njenih držav članic Konvenciji in njihova odločenost, da sodelujejo s tistimi državami, ki potrebujejo podporo pri izpolnjevanju obveznosti iz Konvencije, in razširijo pomoč na te države, ter okrepi vodilna vloga Unije pri uresničevanju vizije Konvencije, da se za vedno konča trpljenje in preprečijo nove žrtve protipehotnih min.

2.4.2   Opis projekta

| — | Pripravljena bo otvoritvena prireditev v podporo temu sklepu, zaključna prireditev pa bo organizirana, da se obvesti javnost o dejavnostih in izidih sklepa in tako poudari prispevek Unije. |
| --- | --- |

—

Pripravljena bo otvoritvena prireditev v podporo temu sklepu, zaključna prireditev pa bo organizirana, da se obvesti javnost o dejavnostih in izidih sklepa in tako poudari prispevek Unije.

| — | Glede na pomen širjenja razumevanja zavez, ki so jih države pogodbenice Konvencije sprejele na konferenci v Cartageni, in načinov njihovega izvajanja ter glede na to, da morajo biti v teh prizadevanjih upoštevana raznolikost občinstva (npr. različne jezikovne skupnosti, invalidi), se bodo spletne strani Konvencije revidirale, da se zagotovijo visoki standardi dostopnosti, obstoječe publikacije ISU, ki evidentirajo zaveze pomoči žrtvam držav pogodbenic Konvencije, se bodo prevedle in objavile na spletni strani Konvencije, da bi bile te zaveze bolj dostopne v različnih jezikih. |
| --- | --- |

—

Glede na pomen širjenja razumevanja zavez, ki so jih države pogodbenice Konvencije sprejele na konferenci v Cartageni, in načinov njihovega izvajanja ter glede na to, da morajo biti v teh prizadevanjih upoštevana raznolikost občinstva (npr. različne jezikovne skupnosti, invalidi), se bodo spletne strani Konvencije revidirale, da se zagotovijo visoki standardi dostopnosti, obstoječe publikacije ISU, ki evidentirajo zaveze pomoči žrtvam držav pogodbenic Konvencije, se bodo prevedle in objavile na spletni strani Konvencije, da bi bile te zaveze bolj dostopne v različnih jezikih.

| — | Pred tretjo revizijsko konferenco leta 2014 bo organiziran novinarski obisk v države, prizadete zaradi min. |
| --- | --- |

—

Pred tretjo revizijsko konferenco leta 2014 bo organiziran novinarski obisk v države, prizadete zaradi min.

| — | Pridobilo se bo gradivo za javnost (npr. plakati, oglasi, videoposnetki, reklamni material itd.), da se izkoristijo komunikacijske priložnosti. |
| --- | --- |

—

Pridobilo se bo gradivo za javnost (npr. plakati, oglasi, videoposnetki, reklamni material itd.), da se izkoristijo komunikacijske priložnosti.

2.4.3   Rezultati projekta

| — | Uradniki Unije in njenih držav članic bodo dobro poznali ta sklep in kako je povezan z njihovim delom. |
| --- | --- |

—

Uradniki Unije in njenih držav članic bodo dobro poznali ta sklep in kako je povezan z njihovim delom.

| — | Razumevanje pomoči žrtvam v državah pogodbenicah Konvencije se bo izboljšalo, zlasti v francosko govorečih prizadetih državah. |
| --- | --- |

—

Razumevanje pomoči žrtvam v državah pogodbenicah Konvencije se bo izboljšalo, zlasti v francosko govorečih prizadetih državah.

| — | Informacije o Konvenciji postanejo bolj dostopne. |
| --- | --- |

—

Informacije o Konvenciji postanejo bolj dostopne.

| — | Zavezanost Unije Konvenciji bo bolj prepoznavna, ustvari in okrepi pa se tudi ozaveščenost in pomen tega sklepa, kakor kažejo novinarski članki, ki priznavajo zavezanost Unije, in države pogodbenice Konvencije, ki na sestankih izražajo to, da Konvencijo zelo cenijo. |
| --- | --- |

—

Zavezanost Unije Konvenciji bo bolj prepoznavna, ustvari in okrepi pa se tudi ozaveščenost in pomen tega sklepa, kakor kažejo novinarski članki, ki priznavajo zavezanost Unije, in države pogodbenice Konvencije, ki na sestankih izražajo to, da Konvencijo zelo cenijo.

| — | Ozaveščenost o stalnih prizadevanjih za spodbujanje vsestranske uporabe Konvencije. |
| --- | --- |

—

Ozaveščenost o stalnih prizadevanjih za spodbujanje vsestranske uporabe Konvencije.

2.4.4   Upravičenci

Države pogodbenice Konvencije in nevladne in mednarodne organizacije, njihovi predstavniki in drugi posamezniki, ki so zainteresirani ali vključeni v prizadevanja za izvajanje Konvencije.

---