# Uradni list L 301/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.301.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 301 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5530. oktober 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.301.slv

Uradni list

Evropske unije

L 301

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5530. oktober 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/660/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 27. marca 2012 o ukrepih SA. 26909 (2011/C), ki jih je izvedla Portugalska za prestrukturiranje banke Banco Português de Negócios (BPN)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 2043)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/661/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 27. junij 2012 državni pomoči št. SA.33015 (2012/C), ki jo namerava Malta dodeliti za Air Malta plc.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 4198)

   (
  1
  ) | 29 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

2012/660/EU

*

Sklep Komisije z dne 27. marca 2012 o ukrepih SA. 26909 (2011/C), ki jih je izvedla Portugalska za prestrukturiranje banke Banco Português de Negócios (BPN)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 2043)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 2043)

1

1

2012/661/EU

*

Sklep Komisije z dne 27. junij 2012 državni pomoči št. SA.33015 (2012/C), ki jo namerava Malta dodeliti za Air Malta plc.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 4198)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 4198)

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 30.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/1

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 27. marca 2012

o ukrepih SA. 26909 (2011/C), ki jih je izvedla Portugalska za prestrukturiranje banke Banco Português de Negócios (BPN)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 2043)

(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/660/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe (1) v skladu s členom 108(2) Pogodbe, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   Postopek

| (1) | Portugalska vlada je 2. novembra 2008 potrdila osnutek zakona o nacionalizaciji deležev, ki predstavljajo osnovni kapital banke Banco Português de Negócios, S. A. (v nadaljnjem besedilu: BPN ali banka). Navedeni zakon je bil objavljen 11. novembra 2008 kot zakon št. 62-A/2008 (v nadaljnjem besedilu: zakon o nacionalizaciji). Nacionalizacija BPN brez nadomestila vrednosti je začela veljati 12. novembra. |
| --- | --- |

(1)

Portugalska vlada je 2. novembra 2008 potrdila osnutek zakona o nacionalizaciji deležev, ki predstavljajo osnovni kapital banke Banco Português de Negócios, S. A. (v nadaljnjem besedilu: BPN ali banka). Navedeni zakon je bil objavljen 11. novembra 2008 kot zakon št. 62-A/2008 (v nadaljnjem besedilu: zakon o nacionalizaciji). Nacionalizacija BPN brez nadomestila vrednosti je začela veljati 12. novembra.

| (2) | Portugalski organi so 5. novembra 2008 Komisiji sporočili, da je portugalska vlada potrdila osnutek zakona. Nato so jo 11. in 13. novembra 2008 obvestili o objavi zakona o nacionalizaciji. |
| --- | --- |

(2)

Portugalski organi so 5. novembra 2008 Komisiji sporočili, da je portugalska vlada potrdila osnutek zakona. Nato so jo 11. in 13. novembra 2008 obvestili o objavi zakona o nacionalizaciji.

| (3) | Komisija je takoj zahtevala nadaljnje informacije o vseh ukrepih državne pomoči, ki bodo odobreni BPN v postopku nacionalizacije, in predložitev načrta prestrukturiranja BPN. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je takoj zahtevala nadaljnje informacije o vseh ukrepih državne pomoči, ki bodo odobreni BPN v postopku nacionalizacije, in predložitev načrta prestrukturiranja BPN.

| (4) | Portugalska ni predhodno priglasila ukrepov, ki jih je odobrila za BPN. Komisijo je o navedenih ukrepih obvestila z znatno zamudo in po več pozivih, naj to naredi. |
| --- | --- |

(4)

Portugalska ni predhodno priglasila ukrepov, ki jih je odobrila za BPN. Komisijo je o navedenih ukrepih obvestila z znatno zamudo in po več pozivih, naj to naredi.

| (5) | Glede na to je Komisija 14. novembra 2008 zahtevala informacije v zvezi s posameznimi ukrepi državne pomoči za BPN in predložitev načrta prestrukturiranja. Nato je 5. januarja ter 23. in 29. aprila 2009 poslala opomine. |
| --- | --- |

(5)

Glede na to je Komisija 14. novembra 2008 zahtevala informacije v zvezi s posameznimi ukrepi državne pomoči za BPN in predložitev načrta prestrukturiranja. Nato je 5. januarja ter 23. in 29. aprila 2009 poslala opomine.

| (6) | Portugalski organi so 8. januarja, 28. aprila in 23. junija 2009 odgovorili na zahteve po informacijah, pri čemer niso predložili ne informacij o posameznih ukrepih državne pomoči za BPN ne načrta prestrukturiranja. V dopisu z dne 23. junija 2009 so navedli, da preučujejo možnost izločitve sredstev BPN in prodaje banke. |
| --- | --- |

(6)

Portugalski organi so 8. januarja, 28. aprila in 23. junija 2009 odgovorili na zahteve po informacijah, pri čemer niso predložili ne informacij o posameznih ukrepih državne pomoči za BPN ne načrta prestrukturiranja. V dopisu z dne 23. junija 2009 so navedli, da preučujejo možnost izločitve sredstev BPN in prodaje banke.

| (7) | Komisija je 17. julija, 4. septembra, 14. septembra in 30. novembra 2009 ter 5. februarja in 16. marca 2010 ponovno poslala zahteve po informacijah. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 17. julija, 4. septembra, 14. septembra in 30. novembra 2009 ter 5. februarja in 16. marca 2010 ponovno poslala zahteve po informacijah.

| (8) | Portugalski organi so odgovorili 14. avgusta 2009, pri čemer so navedli, da bo BPN izdala komercialne zapise v skupni vrednosti 2 milijard EUR, ki jih bo z državnim poroštvom vpisala banka Caixa Geral de Depósitos (v nadaljnjem besedilu: CGD). Menili so, da poroštvo temelji neposredno na zakonu o nacionalizaciji in da zato ne more pomeniti državne pomoči. Nato so12. oktobra 2009 predložili dodatne informacije o posredovanju CGD in države. Še dodatne informacije so predložili 21. novembra 2009, 17. in 18. februarja ter 31. marca 2010. |
| --- | --- |

(8)

Portugalski organi so odgovorili 14. avgusta 2009, pri čemer so navedli, da bo BPN izdala komercialne zapise v skupni vrednosti 2 milijard EUR, ki jih bo z državnim poroštvom vpisala banka Caixa Geral de Depósitos (v nadaljnjem besedilu: CGD). Menili so, da poroštvo temelji neposredno na zakonu o nacionalizaciji in da zato ne more pomeniti državne pomoči. Nato so12. oktobra 2009 predložili dodatne informacije o posredovanju CGD in države. Še dodatne informacije so predložili 21. novembra 2009, 17. in 18. februarja ter 31. marca 2010.

| (9) | Po srečanju s portugalskimi organi, ki je potekalo 16. junija 2010, je Komisija 12. avgusta 2010 portugalske organe ponovno pozvala, naj med drugim takoj predložijo načrt prestrukturiranja BPN. Ker načrta niso predložili, je Komisija 31. avgusta 2010 poslala uradni opomin v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (zdaj člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije) (2). |
| --- | --- |

(9)

Po srečanju s portugalskimi organi, ki je potekalo 16. junija 2010, je Komisija 12. avgusta 2010 portugalske organe ponovno pozvala, naj med drugim takoj predložijo načrt prestrukturiranja BPN. Ker načrta niso predložili, je Komisija 31. avgusta 2010 poslala uradni opomin v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (zdaj člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije) (2).

| (10) | Portugalski organi so 14. septembra 2010 poslali dokument Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA (v nadaljnjem besedilu: memorandum z dne 14. septembra 2010), ki je vključeval kratek opis načrta prestrukturiranja BPN in glavne elemente postopka privatizacije. |
| --- | --- |

(10)

Portugalski organi so 14. septembra 2010 poslali dokument Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA (v nadaljnjem besedilu: memorandum z dne 14. septembra 2010), ki je vključeval kratek opis načrta prestrukturiranja BPN in glavne elemente postopka privatizacije.

| (11) | Potem ko je Komisija ugotovila, da memorandum z dne 14. septembra 2010 še vedno ne vključuje vseh informacij, je z dopisom z dne 29. septembra 2010 od portugalskih organov zahtevala dodatne informacije. Portugalski organi so z elektronsko pošto z dne 15. novembra 2010 zahtevali podaljšanje roka za odgovor, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 18. novembra 2010. Portugalski organi so dodatna pojasnila predložili z dopisom z dne 26. novembra 2010 in elektronsko pošto z dne 25. januarja 2011. |
| --- | --- |

(11)

Potem ko je Komisija ugotovila, da memorandum z dne 14. septembra 2010 še vedno ne vključuje vseh informacij, je z dopisom z dne 29. septembra 2010 od portugalskih organov zahtevala dodatne informacije. Portugalski organi so z elektronsko pošto z dne 15. novembra 2010 zahtevali podaljšanje roka za odgovor, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 18. novembra 2010. Portugalski organi so dodatna pojasnila predložili z dopisom z dne 26. novembra 2010 in elektronsko pošto z dne 25. januarja 2011.

| (12) | Komisija je 16. februarja 2011 zahtevala pojasnila o več vprašanjih in dodatne podatke. Portugalski organi so odgovorili 16. marca 2011. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 16. februarja 2011 zahtevala pojasnila o več vprašanjih in dodatne podatke. Portugalski organi so odgovorili 16. marca 2011.

| (13) | Komisija se je v okviru srečanj, ki so potekala, preden je bil 17. maja 2011 podpisan memorandum o soglasju med Portugalsko na eni strani ter Mednarodnim denarnim skladom, Evropsko centralno banko in Evropsko komisijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju) (3), 27. aprila 2011 sestala z upravo BPN. V memorandumu o soglasju je bila predvidena prodaja BPN do konca julija 2011. Zato je Komisija 20. maja 2011 poslala zahteve po informacijah o prestrukturiranju banke in načrtovanem postopku prodaje. Ker portugalski organi niso odgovorili, je Komisija 8. julija 2011 poslala opomin in dodatno zahtevo po informacijah, ki je temeljila na tiskovnih poročilih, v skladu s katerimi naj bi BPN prejela dodatna državna sredstva v obliki državnega poroštva. Portugalski organi so pregled postopka privatizacije predložili 5. avgusta 2011. |
| --- | --- |

(13)

Komisija se je v okviru srečanj, ki so potekala, preden je bil 17. maja 2011 podpisan memorandum o soglasju med Portugalsko na eni strani ter Mednarodnim denarnim skladom, Evropsko centralno banko in Evropsko komisijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju) (3), 27. aprila 2011 sestala z upravo BPN. V memorandumu o soglasju je bila predvidena prodaja BPN do konca julija 2011. Zato je Komisija 20. maja 2011 poslala zahteve po informacijah o prestrukturiranju banke in načrtovanem postopku prodaje. Ker portugalski organi niso odgovorili, je Komisija 8. julija 2011 poslala opomin in dodatno zahtevo po informacijah, ki je temeljila na tiskovnih poročilih, v skladu s katerimi naj bi BPN prejela dodatna državna sredstva v obliki državnega poroštva. Portugalski organi so pregled postopka privatizacije predložili 5. avgusta 2011.

| (14) | Komisija se je 10. avgusta 2011 sestala s portugalskimi organi. Ti so Komisiji na tem srečanju in nato tudi 28. avgusta 2011 predložili dodatne informacije. Komisija je še dodatne informacije prejela 14. septembra in 14. oktobra 2011. |
| --- | --- |

(14)

Komisija se je 10. avgusta 2011 sestala s portugalskimi organi. Ti so Komisiji na tem srečanju in nato tudi 28. avgusta 2011 predložili dodatne informacije. Komisija je še dodatne informacije prejela 14. septembra in 14. oktobra 2011.

| (15) | Komisija je s sklepom z dne 24. oktobra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 24. oktobra 2011) pod številko zadeve SA.26909 začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe glede domnevne pomoči, dodeljene BPN in banki Banco BIC Português S. A. (v nadaljnjem besedilu: BIC) (4). |
| --- | --- |

(15)

Komisija je s sklepom z dne 24. oktobra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 24. oktobra 2011) pod številko zadeve SA.26909 začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe glede domnevne pomoči, dodeljene BPN in banki Banco BIC Português S. A. (v nadaljnjem besedilu: BIC) (4).

| (16) | Sklep z dne 24. oktobra 2011 je bil objavljen 20. decembra 2011. V enomesečnem roku Komisija ni prejela pripomb tretjih oseb. |
| --- | --- |

(16)

Sklep z dne 24. oktobra 2011 je bil objavljen 20. decembra 2011. V enomesečnem roku Komisija ni prejela pripomb tretjih oseb.

| (17) | Portugalska je 9. decembra 2011 Komisiji predložila okvirni sporazum, ki so ga isti dan podpisali BIC in portugalski organi (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum). |
| --- | --- |

(17)

Portugalska je 9. decembra 2011 Komisiji predložila okvirni sporazum, ki so ga isti dan podpisali BIC in portugalski organi (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum).

| (18) | Portugalska je 20. januarja 2012 odgovorila na ugotovitve iz sklepa z dne 24. oktobra 2011. Portugalski organi so istega dne predložili tudi dodatne informacije, vključno z novim načrtom prestrukturiranja BPN (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz januarja 2012) in odgovori na dodatna vprašanja, ki jih je v zvezi z okvirnim sporazumom Komisija predložila 21. decembra 2011. Navedene informacije so bile 3. februarja 2012 dopolnjene s poslovnim načrtom in načrtom za doseganje rentabilnosti, ki ju je pripravil BIC in ki se v tem sklepu štejeta kot sestavni del načrta prestrukturiranja iz januarja 2012. Portugalski organi so 10., 17. in 23. februarja 2012 kot odgovor na dodatna vprašanja, ki jih je Komisija nanje naslovila 8., 14. in 17. februarja 2012, predložili dodatne informacije. Portugalska je 16. marca 2012 Komisiji predložila več zavez. |
| --- | --- |

(18)

Portugalska je 20. januarja 2012 odgovorila na ugotovitve iz sklepa z dne 24. oktobra 2011. Portugalski organi so istega dne predložili tudi dodatne informacije, vključno z novim načrtom prestrukturiranja BPN (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz januarja 2012) in odgovori na dodatna vprašanja, ki jih je v zvezi z okvirnim sporazumom Komisija predložila 21. decembra 2011. Navedene informacije so bile 3. februarja 2012 dopolnjene s poslovnim načrtom in načrtom za doseganje rentabilnosti, ki ju je pripravil BIC in ki se v tem sklepu štejeta kot sestavni del načrta prestrukturiranja iz januarja 2012. Portugalski organi so 10., 17. in 23. februarja 2012 kot odgovor na dodatna vprašanja, ki jih je Komisija nanje naslovila 8., 14. in 17. februarja 2012, predložili dodatne informacije. Portugalska je 16. marca 2012 Komisiji predložila več zavez.

| (19) | Med postopkom je bilo med Portugalsko, BPN in Komisijo izmenjanih veliko informacij ter organiziranih več telekonferenc in srečanj. |
| --- | --- |

(19)

Med postopkom je bilo med Portugalsko, BPN in Komisijo izmenjanih veliko informacij ter organiziranih več telekonferenc in srečanj.

2.   Opis upravičencev in ukrepov

2.1   Upravičenec in njegove težave

| (20) | BPN je finančna institucija s sedežem na Portugalskem, ki opravlja različne bančne storitve. Nacionalizirana je bila 11. novembra 2008, ko je bila organizirana v mrežo 213 podružnic (od tega 4 v Franciji) in je imela približno 2 200 zaposlenih, njena bilančna vsota pa je znašala 6,6 milijarde EUR, kar pomeni približno 2 % bilančne vsote portugalskega sektorja bančnega poslovanja s prebivalstvom. |
| --- | --- |

(20)

BPN je finančna institucija s sedežem na Portugalskem, ki opravlja različne bančne storitve. Nacionalizirana je bila 11. novembra 2008, ko je bila organizirana v mrežo 213 podružnic (od tega 4 v Franciji) in je imela približno 2 200 zaposlenih, njena bilančna vsota pa je znašala 6,6 milijarde EUR, kar pomeni približno 2 % bilančne vsote portugalskega sektorja bančnega poslovanja s prebivalstvom.

| (21) | Po navedbah portugalskih organov (5) je imela BPN od poletja 2008 likvidnostne težave, pri čemer ji je bonitetna agencija Moody’s 18. julija 2008 znižala bonitetno oceno z Baa1 na Baa3 (6). Medtem ko je bilo konec avgusta likvidnostno stanje BPN pozitivno, saj je imela likvidnostni presežek v višini 316 milijonov EUR, se je njeno likvidnostno stanje do 22. oktobra 2008 znatno poslabšalo, saj je njen likvidnostni primanjkljaj znašal 831 milijonov EUR, pri čemer je njeno stanje na depozitnem računu pri Banki Portugalske (v nadaljnjem besedilu: BdP) bistveno odstopalo od povprečnega stanja, ki bi ga morala ohranjati v skladu z zakonskimi omejitvami. Tako je bilo oktobra 2008 sprejetih več pobud za odpravo trenutnih likvidnostnih težav banke in preprečitev neplačil, zlasti z zagotovitvijo posebne likvidnostne pomoči v obliki posojil in drugimi ukrepi, ki sta jih sprejeli BdP in CGD, ki je v državni lasti (7). |
| --- | --- |

(21)

Po navedbah portugalskih organov (5) je imela BPN od poletja 2008 likvidnostne težave, pri čemer ji je bonitetna agencija Moody’s 18. julija 2008 znižala bonitetno oceno z Baa1 na Baa3 (6). Medtem ko je bilo konec avgusta likvidnostno stanje BPN pozitivno, saj je imela likvidnostni presežek v višini 316 milijonov EUR, se je njeno likvidnostno stanje do 22. oktobra 2008 znatno poslabšalo, saj je njen likvidnostni primanjkljaj znašal 831 milijonov EUR, pri čemer je njeno stanje na depozitnem računu pri Banki Portugalske (v nadaljnjem besedilu: BdP) bistveno odstopalo od povprečnega stanja, ki bi ga morala ohranjati v skladu z zakonskimi omejitvami. Tako je bilo oktobra 2008 sprejetih več pobud za odpravo trenutnih likvidnostnih težav banke in preprečitev neplačil, zlasti z zagotovitvijo posebne likvidnostne pomoči v obliki posojil in drugimi ukrepi, ki sta jih sprejeli BdP in CGD, ki je v državni lasti (7).

| (22) | Glede na obseg izgub, ki jih je ustvarila BPN, so portugalski organi menili, da nadaljnja likvidnostna podpora zaradi „velikega tveganja, ki bi mu lahko bili [BdP in CGD] izpostavljeni“, ni izvedljiva (8). Delničarji BPN so predložili načrt, vendar ga je vlada na podlagi mnenja, ki ga je 30. oktobra 2008 izdala BdP, ocenila kot neizvedljivega. Ker BPN zaradi visoke stopnje oslabitev (9) ni več izpolnjevala zahtev glede plačilne sposobnosti, je vlada parlamentu predlagala nacionalizacijo BPN brez nadomestila vrednosti (10). Predlog je bil potrjen 11. novembra 2008 z zakonom o nacionalizaciji. |
| --- | --- |

(22)

Glede na obseg izgub, ki jih je ustvarila BPN, so portugalski organi menili, da nadaljnja likvidnostna podpora zaradi „velikega tveganja, ki bi mu lahko bili [BdP in CGD] izpostavljeni“, ni izvedljiva (8). Delničarji BPN so predložili načrt, vendar ga je vlada na podlagi mnenja, ki ga je 30. oktobra 2008 izdala BdP, ocenila kot neizvedljivega. Ker BPN zaradi visoke stopnje oslabitev (9) ni več izpolnjevala zahtev glede plačilne sposobnosti, je vlada parlamentu predlagala nacionalizacijo BPN brez nadomestila vrednosti (10). Predlog je bil potrjen 11. novembra 2008 z zakonom o nacionalizaciji.

| (23) | Po navedbah portugalskih organov so bile oslabitve posledica nepravilnosti in nezakonitih praks, ki jih je odkrila BdP in so bile ugotovljene pri zunanji reviziji, izvedeni junija 2008, pri čemer so bile v poznejšem poročilu BdP iz leta 2009 opisane kot „goljufivo ravnanje, ki se je stalno in namerno izvajalo na najvišji vodstveni ravni skupine“ (11). Zaradi teh praks so bile uvedene preiskave, začetih je bilo več upravnih postopkov za ugotavljanje kršitev (processos de contra-ordenação) in vložena je bila pritožba na državnem tožilstvu. |
| --- | --- |

(23)

Po navedbah portugalskih organov so bile oslabitve posledica nepravilnosti in nezakonitih praks, ki jih je odkrila BdP in so bile ugotovljene pri zunanji reviziji, izvedeni junija 2008, pri čemer so bile v poznejšem poročilu BdP iz leta 2009 opisane kot „goljufivo ravnanje, ki se je stalno in namerno izvajalo na najvišji vodstveni ravni skupine“ (11). Zaradi teh praks so bile uvedene preiskave, začetih je bilo več upravnih postopkov za ugotavljanje kršitev (processos de contra-ordenação) in vložena je bila pritožba na državnem tožilstvu.

| (24) | V skladu z zakonom o nacionalizaciji so bile banki CGD dodeljene naloge glede upravljanja BPN, imenovanja članov uprave BPN in določitve ciljev upravljanja BPN v 60 dneh od nacionalizacije. Poleg tega zakon o nacionalizaciji določa, da se za vse ukrepe v zvezi s posojili ali likvidnostno pomočjo, ki jih sprejme CGD „v korist BPN v okviru nacionalizacije ali namesto države, [...] dodeli državno poroštvo“ (12). |
| --- | --- |

(24)

V skladu z zakonom o nacionalizaciji so bile banki CGD dodeljene naloge glede upravljanja BPN, imenovanja članov uprave BPN in določitve ciljev upravljanja BPN v 60 dneh od nacionalizacije. Poleg tega zakon o nacionalizaciji določa, da se za vse ukrepe v zvezi s posojili ali likvidnostno pomočjo, ki jih sprejme CGD „v korist BPN v okviru nacionalizacije ali namesto države, [...] dodeli državno poroštvo“ (12).

2.2   Ukrepi finančne pomoči pred nacionalizacijo

| (25) | Za BPN je bilo že pred nacionalizacijo novembra 2008 sprejetih več ukrepov finančne pomoči, ki so jih portugalski organi opisali kot „posebne ukrepe likvidnostne podpore“ (13). Portugalski organi so 17. februarja 2010 Komisiji sporočili, da je BPN do 30. oktobra 2008 prejela posebno likvidnostno pomoč CGD in BdP v skupnem znesku 501,6 milijona EUR, pri čemer je ta pomoč vključevala štiri posojila v skupnem znesku 315 milijonov EUR (14), ki jih je za BPN odobrila CGD, in nujno likvidnostno pomoč v znesku 186,6 milijona EUR (15), ki jo je oktobra 2008 zagotovila BdP. |
| --- | --- |

(25)

Za BPN je bilo že pred nacionalizacijo novembra 2008 sprejetih več ukrepov finančne pomoči, ki so jih portugalski organi opisali kot „posebne ukrepe likvidnostne podpore“ (13). Portugalski organi so 17. februarja 2010 Komisiji sporočili, da je BPN do 30. oktobra 2008 prejela posebno likvidnostno pomoč CGD in BdP v skupnem znesku 501,6 milijona EUR, pri čemer je ta pomoč vključevala štiri posojila v skupnem znesku 315 milijonov EUR (14), ki jih je za BPN odobrila CGD, in nujno likvidnostno pomoč v znesku 186,6 milijona EUR (15), ki jo je oktobra 2008 zagotovila BdP.

| (26) | Medtem ko je BdP prejela poplačilo po nacionalizaciji, so bila vsa štiri posojila, ki jih je odobrila CGD, poplačana šele 9. marca 2009, ko je BPN izdala prvi komercialni zapis. |
| --- | --- |

(26)

Medtem ko je BdP prejela poplačilo po nacionalizaciji, so bila vsa štiri posojila, ki jih je odobrila CGD, poplačana šele 9. marca 2009, ko je BPN izdala prvi komercialni zapis.

2.3   Ukrepi finančne pomoči po nacionalizaciji

| (27) | BPN je marca 2009 izdala komercialni zapis z zajamčenim vpisom CGD in državnim poroštvom v skupnem znesku 2 milijard EUR. Komisija je bila o teh državnih poroštvih obveščena šele 14. avgusta 2009. |
| --- | --- |

(27)

BPN je marca 2009 izdala komercialni zapis z zajamčenim vpisom CGD in državnim poroštvom v skupnem znesku 2 milijard EUR. Komisija je bila o teh državnih poroštvih obveščena šele 14. avgusta 2009.

| (28) | Poleg tega so portugalski organi v dopisu z dne 17. februarja 2010 navedli, da je bil 27. oktobra 2009 CGD odobren vpis dodatnih komercialnih zapisov z državnim poroštvom v znesku 1 milijarde EUR. Komisija je bila nato z elektronsko pošto z dne 14. junija 2010 obveščena, da se je skupni znesek državnega poroštva za komercialne zapise, ki jih je izdala BPN in vpisala CGD, povečal na 4 milijarde EUR, ker je bila aprila 2010 organizirana tretja izdaja komercialnih zapisov BPN, pri čemer jo je CGD vpisala v znesku 1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(28)

Poleg tega so portugalski organi v dopisu z dne 17. februarja 2010 navedli, da je bil 27. oktobra 2009 CGD odobren vpis dodatnih komercialnih zapisov z državnim poroštvom v znesku 1 milijarde EUR. Komisija je bila nato z elektronsko pošto z dne 14. junija 2010 obveščena, da se je skupni znesek državnega poroštva za komercialne zapise, ki jih je izdala BPN in vpisala CGD, povečal na 4 milijarde EUR, ker je bila aprila 2010 organizirana tretja izdaja komercialnih zapisov BPN, pri čemer jo je CGD vpisala v znesku 1 milijarde EUR.

| (29) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je BPN od nacionalizacije, ki je bila izvedena novembra 2008, do junija 2011 stalno uporabljala kredite denarnega trga, ki jih je zagotovila CGD. Dolg BPN banki CGD v skladu z navedenimi kratkoročnimi instrumenti je 28. februarja 2009 znašal že približno 2,2 milijarde EUR. Po podatkih portugalskih organov so se navedeni zneski zmanjšali z izdajo komercialnega zapisa iz uvodnih izjav (27) in (28) (16). |
| --- | --- |

(29)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je BPN od nacionalizacije, ki je bila izvedena novembra 2008, do junija 2011 stalno uporabljala kredite denarnega trga, ki jih je zagotovila CGD. Dolg BPN banki CGD v skladu z navedenimi kratkoročnimi instrumenti je 28. februarja 2009 znašal že približno 2,2 milijarde EUR. Po podatkih portugalskih organov so se navedeni zneski zmanjšali z izdajo komercialnega zapisa iz uvodnih izjav (27) in (28) (16).

| (30) | Izpostavljenost BPN do CGD iz naslova instrumentov denarnega trga je do junija 2011 znašala približno 1 milijardo EUR. Čeprav se je financiranje izvajalo dnevno, je bilo po navedbah portugalskih organov to izvajanje strukturne oblike in z daljšimi obdobji (17), nadomeščeno pa je bilo tudi s četrto in zadnjo izdajo komercialnih zapisov, ki je bila izvedena junija 2011, pri čemer sta bili organizirani dve izdaji po 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(30)

Izpostavljenost BPN do CGD iz naslova instrumentov denarnega trga je do junija 2011 znašala približno 1 milijardo EUR. Čeprav se je financiranje izvajalo dnevno, je bilo po navedbah portugalskih organov to izvajanje strukturne oblike in z daljšimi obdobji (17), nadomeščeno pa je bilo tudi s četrto in zadnjo izdajo komercialnih zapisov, ki je bila izvedena junija 2011, pri čemer sta bili organizirani dve izdaji po 500 milijonov EUR.

| (31) | Po podatkih, ki so jih 3. februarja 2012 predložili portugalski organi, je preostali dolg BPN do banke CGD (razen izdaj komercialnih zapisov) 31. decembra 2011 znašal 433,7 milijona EUR, 31. januarja 2012 pa 232 milijonov EUR.

  Preglednica 1


  Pregled likvidnostnih sredstev, ki jih je BPN prejela od CGD, na dan 31. decembra 2011 | Z izrecnim državnim poroštvom | Posojila CGD
  (brez izrecnega državnega poroštva) | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BPN | 1 400 000 000,00 | 433 732 654,56 | 1 833 732 654,56 |
| Pravni subjekti s posebnim namenom (18) | 3 100 000 000,00 | 795 111 660,00 | 3 895 111 660,00 |
| Skupaj | 4 500 000 000,00 | 1 228 844 314,56 | 5 728 844 314,56 |
| Vir: portugalski organi. |

(31)

Po podatkih, ki so jih 3. februarja 2012 predložili portugalski organi, je preostali dolg BPN do banke CGD (razen izdaj komercialnih zapisov) 31. decembra 2011 znašal 433,7 milijona EUR, 31. januarja 2012 pa 232 milijonov EUR.

Preglednica 1

Pregled likvidnostnih sredstev, ki jih je BPN prejela od CGD, na dan 31. decembra 2011

Z izrecnim državnim poroštvom

Posojila CGD

(brez izrecnega državnega poroštva)

Skupaj

BPN

1 400 000 000,00

433 732 654,56

1 833 732 654,56

Pravni subjekti s posebnim namenom (18)

3 100 000 000,00

795 111 660,00

3 895 111 660,00

Skupaj

4 500 000 000,00

1 228 844 314,56

5 728 844 314,56

Vir: portugalski organi.

| (32) | Opozoriti je treba, da morajo biti v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji vse kreditne linije ali bančne kreditne linije, ki jih CGD zagotovi banki BPN v okviru nacionalizacije, zavarovane s poroštvom portugalske države. |
| --- | --- |

(32)

Opozoriti je treba, da morajo biti v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji vse kreditne linije ali bančne kreditne linije, ki jih CGD zagotovi banki BPN v okviru nacionalizacije, zavarovane s poroštvom portugalske države.

| (33) | Zato je jasno, da je bilo za vse zneske iz preglednice 1 zagotovljeno državno poroštvo v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji in da zanje veljajo različne odredbe, ki jih je izdal državni sekretar za zakladnico in finance. Za plačilo državnega poroštva je bila določena stopnja 0,2 % na leto. |
| --- | --- |

(33)

Zato je jasno, da je bilo za vse zneske iz preglednice 1 zagotovljeno državno poroštvo v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji in da zanje veljajo različne odredbe, ki jih je izdal državni sekretar za zakladnico in finance. Za plačilo državnega poroštva je bila določena stopnja 0,2 % na leto.

2.4   Prestrukturiranje BPN

| (34) | Prvotni načrt prestrukturiranja z dne 13. septembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz leta 2010) so portugalski organi predložili Komisiji 16. septembra 2010. |
| --- | --- |

(34)

Prvotni načrt prestrukturiranja z dne 13. septembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz leta 2010) so portugalski organi predložili Komisiji 16. septembra 2010.

| (35) | V navedenem načrtu so portugalski organi pojasnili namero, da bi BPN razdelili na dobro banko in slabo banko ter nato poskusili dobro banko prodati. |
| --- | --- |

(35)

V navedenem načrtu so portugalski organi pojasnili namero, da bi BPN razdelili na dobro banko in slabo banko ter nato poskusili dobro banko prodati.

| (36) | Država je načrtovala izvedbo odprtega razpisnega postopka, v katerem bi prodala „dobro banko“, tj. BPN S.A., ki naj bi ostala izključno banka za poslovanje s prebivalstvom. Navedeni postopek je temeljil na pozivu k prijavi interesa, pri čemer so njegovo specifikacijo (Caderno de Encargos) portugalski organi potrdili 16. avgusta 2010 (19). |
| --- | --- |

(36)

Država je načrtovala izvedbo odprtega razpisnega postopka, v katerem bi prodala „dobro banko“, tj. BPN S.A., ki naj bi ostala izključno banka za poslovanje s prebivalstvom. Navedeni postopek je temeljil na pozivu k prijavi interesa, pri čemer so njegovo specifikacijo (Caderno de Encargos) portugalski organi potrdili 16. avgusta 2010 (19).

| (37) | V načrtu prestrukturiranja iz leta 2010 je bilo predvideno, da je več sredstev in obveznosti BPN izključenih iz ponovne privatizacije ter da se prenesejo na tri nove pravne subjekte s posebnim namenom, in sicer na Parvalorem, Parups in Parparticipadas. Ti pravni subjekti s posebnim namenom bi na začetku ostali znotraj BPN, po prodaji pa bi se prenesli na državo. Posojila in krediti bi se prenesli na Parvalorem, nepremičnine in investicijski skladi na Parups, odvisne družbe pa na Parparticipadas. Portugalski organi so ocenili, da bodo na pravne subjekte s posebnim namenom prenesena sredstva v skupnem znesku 3 885 milijonov EUR, pri čemer bo na Parvalorem prenesenih 2 507 milijonov EUR, na Parups 1 228 milijonov EUR, na Parparticipadas pa 150 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(37)

V načrtu prestrukturiranja iz leta 2010 je bilo predvideno, da je več sredstev in obveznosti BPN izključenih iz ponovne privatizacije ter da se prenesejo na tri nove pravne subjekte s posebnim namenom, in sicer na Parvalorem, Parups in Parparticipadas. Ti pravni subjekti s posebnim namenom bi na začetku ostali znotraj BPN, po prodaji pa bi se prenesli na državo. Posojila in krediti bi se prenesli na Parvalorem, nepremičnine in investicijski skladi na Parups, odvisne družbe pa na Parparticipadas. Portugalski organi so ocenili, da bodo na pravne subjekte s posebnim namenom prenesena sredstva v skupnem znesku 3 885 milijonov EUR, pri čemer bo na Parvalorem prenesenih 2 507 milijonov EUR, na Parups 1 228 milijonov EUR, na Parparticipadas pa 150 milijonov EUR.

| (38) | Posojila naj bi se prenesla po nominalni vrednosti, enote skladov, vrednostni papirji in nepremičnine po nakupni ceni, podjetja v lasti BPN pa po knjigovodski vrednosti. Portugalski organi so ocenili, da so celotne oslabitve decembra 2010 znašale skupaj 1 798 milijonov EUR, pri čemer so bile porazdeljene na naslednji način: i) posojila: 1 474 milijonov EUR, ii) nepremičnine: 16 milijonov EUR, iii) enote skladov: 247 milijonov EUR in iv) vrednostni papirji: 61 milijonov EUR. Po informacijah, ki so jih 20. januarja 2012 predložili portugalski organi, so bila ta sredstva 23. in 30. decembra 2010 prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom (20). Vendar so pravni subjekti s posebnim namenom ostali del BPN do 15. februarja 2012, ko so bili izločeni iz BPN in preneseni na drugo podjetje pod nadzorom države. |
| --- | --- |

(38)

Posojila naj bi se prenesla po nominalni vrednosti, enote skladov, vrednostni papirji in nepremičnine po nakupni ceni, podjetja v lasti BPN pa po knjigovodski vrednosti. Portugalski organi so ocenili, da so celotne oslabitve decembra 2010 znašale skupaj 1 798 milijonov EUR, pri čemer so bile porazdeljene na naslednji način: i) posojila: 1 474 milijonov EUR, ii) nepremičnine: 16 milijonov EUR, iii) enote skladov: 247 milijonov EUR in iv) vrednostni papirji: 61 milijonov EUR. Po informacijah, ki so jih 20. januarja 2012 predložili portugalski organi, so bila ta sredstva 23. in 30. decembra 2010 prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom (20). Vendar so pravni subjekti s posebnim namenom ostali del BPN do 15. februarja 2012, ko so bili izločeni iz BPN in preneseni na drugo podjetje pod nadzorom države.

| (39) | Po navedbah portugalskih organov je prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom temeljil na objektivnih merilih, pri čemer sta bila upoštevana obseg oslabitev in dejstvo, da nekatere dejavnosti BPN po nacionalizaciji niso bile osnovne (potrošniška posojila, investicijsko bančništvo, upravljanje premoženja, upravljanje investicijskih skladov, zavarovalništvo in mednarodno poslovanje). BPN naj bi se ponovno uveljavila izključno kot banka za poslovanje s prebivalstvom z manjšo izpostavljenostjo do negotovosti na področju medbančnih kreditov. |
| --- | --- |

(39)

Po navedbah portugalskih organov je prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom temeljil na objektivnih merilih, pri čemer sta bila upoštevana obseg oslabitev in dejstvo, da nekatere dejavnosti BPN po nacionalizaciji niso bile osnovne (potrošniška posojila, investicijsko bančništvo, upravljanje premoženja, upravljanje investicijskih skladov, zavarovalništvo in mednarodno poslovanje). BPN naj bi se ponovno uveljavila izključno kot banka za poslovanje s prebivalstvom z manjšo izpostavljenostjo do negotovosti na področju medbančnih kreditov.

| (40) | Pravni subjekti s posebnim namenom so prevzem sredstev financirali z dvema kreditnima linijama v znesku 3 895 milijonov EUR, ki sta vključevali obveznice z državnim poroštvom za 3 100 milijonov EUR, ki jih je pridobila CGD, in posojila CGD z zastavljenim premoženjem v skupni vrednosti 795 milijonov EUR. S prihodki od prodaje sredstev pravnim subjektom s posebnim namenom je lahko BPN odplačala 3 900 milijonov EUR, ki jih je prejela od CGD, tj. 3 600 milijonov EUR od prvotnih 4 milijard EUR za komercialni zapis (kar pomeni, da BPN še vedno ni plačala 400 milijonov EUR za komercialni zapis s poroštvom države) in 300 milijonov EUR za kratkoročna posojila denarnega trga. |
| --- | --- |

(40)

Pravni subjekti s posebnim namenom so prevzem sredstev financirali z dvema kreditnima linijama v znesku 3 895 milijonov EUR, ki sta vključevali obveznice z državnim poroštvom za 3 100 milijonov EUR, ki jih je pridobila CGD, in posojila CGD z zastavljenim premoženjem v skupni vrednosti 795 milijonov EUR. S prihodki od prodaje sredstev pravnim subjektom s posebnim namenom je lahko BPN odplačala 3 900 milijonov EUR, ki jih je prejela od CGD, tj. 3 600 milijonov EUR od prvotnih 4 milijard EUR za komercialni zapis (kar pomeni, da BPN še vedno ni plačala 400 milijonov EUR za komercialni zapis s poroštvom države) in 300 milijonov EUR za kratkoročna posojila denarnega trga.

| (41) | Po prenosu sredstev se je bilančna vsota BPN zmanjšala za približno 30 %. |
| --- | --- |

(41)

Po prenosu sredstev se je bilančna vsota BPN zmanjšala za približno 30 %.

| (42) | Da bi lahko BPN izpolnila zakonske in regulativne zahteve (doseganje 9 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala za leto 2011 (21)) in ker bi bil lastni kapital BPN po prenosu sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom še vedno negativen, bi morala država po informacijah portugalskih organov dokapitalizirati BPN za približno 417 milijonov EUR (22). |
| --- | --- |

(42)

Da bi lahko BPN izpolnila zakonske in regulativne zahteve (doseganje 9 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala za leto 2011 (21)) in ker bi bil lastni kapital BPN po prenosu sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom še vedno negativen, bi morala država po informacijah portugalskih organov dokapitalizirati BPN za približno 417 milijonov EUR (22).

| (43) | Osnovna cena za BPN (brez sredstev, ki se prenesejo na pravne subjekte s posebnim namenom) v javnem razpisu, ki ga je objavila Portugalska, je bila 171,1 milijona EUR, pri čemer je temeljila na vrednotenju zunanjih svetovalcev, tj. družbe Deloitte ([...] (23) milijonov EUR) in banke Deutsche Bank ([...] milijonov EUR). Nova uprava BPN, ki izhaja iz CGD, je medtem začela postopek prestrukturiranja banke. Stroški poslovanja so se od decembra 2008 do decembra 2010 zmanjšali za [1–10] %; dejavnost BPN je bila omejena, da bi vzpostavili banko, ki bi poslovala izključno na področju komercialnega bančništva za prebivalstvo. Dejavnosti so bile omejene delno zaradi zmanjšanja vlog po nacionalizaciji, delno pa tudi zaradi prenosa sredstev na tri pravne subjekte s posebnim namenom. S temi ukrepi so se leta 2010 izgube s [150–250] milijonov EUR, kolikor so znašale leta 2009, zmanjšale na [50–150] milijonov EUR. Nova uprava je v začetku leta 2009 uvedla [...] novih produktov in kampanj, da bi izboljšali ugled banke in povečali obseg njenih produktov. Poleg tega je sprejela ukrepe za izboljšanje sistemov banke za obvladovanje tveganj in notranji nadzor. |
| --- | --- |

(43)

Osnovna cena za BPN (brez sredstev, ki se prenesejo na pravne subjekte s posebnim namenom) v javnem razpisu, ki ga je objavila Portugalska, je bila 171,1 milijona EUR, pri čemer je temeljila na vrednotenju zunanjih svetovalcev, tj. družbe Deloitte ([...] (23) milijonov EUR) in banke Deutsche Bank ([...] milijonov EUR). Nova uprava BPN, ki izhaja iz CGD, je medtem začela postopek prestrukturiranja banke. Stroški poslovanja so se od decembra 2008 do decembra 2010 zmanjšali za [1–10] %; dejavnost BPN je bila omejena, da bi vzpostavili banko, ki bi poslovala izključno na področju komercialnega bančništva za prebivalstvo. Dejavnosti so bile omejene delno zaradi zmanjšanja vlog po nacionalizaciji, delno pa tudi zaradi prenosa sredstev na tri pravne subjekte s posebnim namenom. S temi ukrepi so se leta 2010 izgube s [150–250] milijonov EUR, kolikor so znašale leta 2009, zmanjšale na [50–150] milijonov EUR. Nova uprava je v začetku leta 2009 uvedla [...] novih produktov in kampanj, da bi izboljšali ugled banke in povečali obseg njenih produktov. Poleg tega je sprejela ukrepe za izboljšanje sistemov banke za obvladovanje tveganj in notranji nadzor.

| (44) | Na prva javna razpisa za privatizacijo se do 30. septembra oziroma 30. novembra 2010 ni odzvala nobena zainteresirana stran. |
| --- | --- |

(44)

Na prva javna razpisa za privatizacijo se do 30. septembra oziroma 30. novembra 2010 ni odzvala nobena zainteresirana stran.

| (45) | Po neuspešnem postopku javnega razpisa je Portugalska januarja 2011 izrazila namero za prestrukturiranje BPN, pri čemer bi banka z imenovanjem novega upravnega odbora, ki ne bi bil odvisen od CGD, postala bolj neodvisna od CGD. Načrtovala je tudi pospešeno operativno sanacijo BPN s ponovno opredelitvijo blagovne znamke banke in njene celostne podobe ter s poostritvijo sanacijskega načrta z zmanjšanjem stroškov in izboljšanjem dinamike poslovanja. Vendar Komisija kljub več zahtevam ni prejela posodobljenega načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(45)

Po neuspešnem postopku javnega razpisa je Portugalska januarja 2011 izrazila namero za prestrukturiranje BPN, pri čemer bi banka z imenovanjem novega upravnega odbora, ki ne bi bil odvisen od CGD, postala bolj neodvisna od CGD. Načrtovala je tudi pospešeno operativno sanacijo BPN s ponovno opredelitvijo blagovne znamke banke in njene celostne podobe ter s poostritvijo sanacijskega načrta z zmanjšanjem stroškov in izboljšanjem dinamike poslovanja. Vendar Komisija kljub več zahtevam ni prejela posodobljenega načrta prestrukturiranja.

| (46) | Vlada se je v memorandumu o soglasju z dne 17. maja 2011 zavezala, da bo začela nov postopek privatizacije. |
| --- | --- |

(46)

Vlada se je v memorandumu o soglasju z dne 17. maja 2011 zavezala, da bo začela nov postopek privatizacije.

| (47) | Portugalski organi so se v navedenem memorandumu zavezali, da bodo „pospešeno začeli postopek prodaje banke Banco Português de Negócios (BPN) brez določitve najnižje cene. Zato je bil Evropski komisiji v potrditev v skladu s pravili konkurence predložen nov načrt. Cilj je bil najti kupca najpozneje do konca julija 2011. Za lažjo izvedbo prodaje so bili iz BPN izločeni trije obstoječi pravni subjekti s posebnim namenom, ki vključujejo nedonosna in neključna sredstva, pri čemer bi lahko nanje v pogajanjih z možnimi kupci prenesli še več sredstev. Poleg tega je BPN uvedla dodaten program ukrepov za občutnejše zmanjšanje stroškov, da bi postala bolj zanimiva za vlagatelje. Ko bo oblikovana rešitev, bo terjatve z državnim poroštvom, ki jih ima CGD do BPN, in vse s tem povezane pravne subjekte s posebnim namenom prevzela država v skladu s časovnim razporedom, ki bo takrat opredeljen“ (24). |
| --- | --- |

(47)

Portugalski organi so se v navedenem memorandumu zavezali, da bodo „pospešeno začeli postopek prodaje banke Banco Português de Negócios (BPN) brez določitve najnižje cene. Zato je bil Evropski komisiji v potrditev v skladu s pravili konkurence predložen nov načrt. Cilj je bil najti kupca najpozneje do konca julija 2011. Za lažjo izvedbo prodaje so bili iz BPN izločeni trije obstoječi pravni subjekti s posebnim namenom, ki vključujejo nedonosna in neključna sredstva, pri čemer bi lahko nanje v pogajanjih z možnimi kupci prenesli še več sredstev. Poleg tega je BPN uvedla dodaten program ukrepov za občutnejše zmanjšanje stroškov, da bi postala bolj zanimiva za vlagatelje. Ko bo oblikovana rešitev, bo terjatve z državnim poroštvom, ki jih ima CGD do BPN, in vse s tem povezane pravne subjekte s posebnim namenom prevzela država v skladu s časovnim razporedom, ki bo takrat opredeljen“ (24).

| (48) | Tretji poskus privatizacije se je začel v začetku maja 2011, pri čemer v skladu z memorandumom o soglasju ni bila določena najnižja cena, da bi našli kupca za BPN do 31. julija 2011. |
| --- | --- |

(48)

Tretji poskus privatizacije se je začel v začetku maja 2011, pri čemer v skladu z memorandumom o soglasju ni bila določena najnižja cena, da bi našli kupca za BPN do 31. julija 2011.

| (49) | Izveden je bil javni razpis, v okviru katerega je bil vzpostavljen stik z možnimi zainteresiranimi kupci. Pripravljen je bil tudi pregled naložbenih priložnosti (Investment Opportunity Overview). V skladu s pregledom naložbenih priložnosti so morale zainteresirane strani predložiti ponudbo za do 100 % delnic BPN, vendar so lahko zahtevale, da se iz bilance stanja BPN izključijo dodatna sredstva in obveznosti. Poleg tega so lahko zahtevale scenarije z večjo dokapitalizacijo. Med BPN in možnimi ponudniki je bil podpisan memorandum o postopkovnih pravilih, ki je ponudnikom omogočal dostop do podatkovne sobe, vzpostavljene 15. junija 2011 za obdobje petih tednov. |
| --- | --- |

(49)

Izveden je bil javni razpis, v okviru katerega je bil vzpostavljen stik z možnimi zainteresiranimi kupci. Pripravljen je bil tudi pregled naložbenih priložnosti (Investment Opportunity Overview). V skladu s pregledom naložbenih priložnosti so morale zainteresirane strani predložiti ponudbo za do 100 % delnic BPN, vendar so lahko zahtevale, da se iz bilance stanja BPN izključijo dodatna sredstva in obveznosti. Poleg tega so lahko zahtevale scenarije z večjo dokapitalizacijo. Med BPN in možnimi ponudniki je bil podpisan memorandum o postopkovnih pravilih, ki je ponudnikom omogočal dostop do podatkovne sobe, vzpostavljene 15. junija 2011 za obdobje petih tednov.

| (50) | Do 20. julija 2011 so bile predložene štiri zavezujoče ponudbe. Te ponudbe sta analizirala upravna odbora CGD in BPN, ki sta svoje mnenje predložila delničarju, tj. državi, do 25. julija 2011. |
| --- | --- |

(50)

Do 20. julija 2011 so bile predložene štiri zavezujoče ponudbe. Te ponudbe sta analizirala upravna odbora CGD in BPN, ki sta svoje mnenje predložila delničarju, tj. državi, do 25. julija 2011.

| (51) | Trije od štirih ponudnikov, ki so predložili zavezujoče ponudbe, so bili izločeni. Po navedbah portugalskih organov dva ponudnika (Montepio in Aníbal Ribeiro) nista izpolnjevala zahtev iz memoranduma, ki je bil podpisan z BPN (25). Montepio ni predložil ponudbe za nakup delnic BPN, ampak le za nekatera sredstva in obveznosti, medtem ko Aníbal Ribeiro ni zagotovil zadostnih dokazil o poslovodnih in finančnih zmogljivostih za vodenje banke. Tretja ponudba, ki jo je predložila skupina NEI (26), je izpolnjevala zahteve iz memoranduma, vendar v njej niso bila zagotovljena zadostna dokazila o zmogljivostih za vodenje banke in finančni zmogljivosti za prevzem prihodnjih potreb BPN po kapitalu. |
| --- | --- |

(51)

Trije od štirih ponudnikov, ki so predložili zavezujoče ponudbe, so bili izločeni. Po navedbah portugalskih organov dva ponudnika (Montepio in Aníbal Ribeiro) nista izpolnjevala zahtev iz memoranduma, ki je bil podpisan z BPN (25). Montepio ni predložil ponudbe za nakup delnic BPN, ampak le za nekatera sredstva in obveznosti, medtem ko Aníbal Ribeiro ni zagotovil zadostnih dokazil o poslovodnih in finančnih zmogljivostih za vodenje banke. Tretja ponudba, ki jo je predložila skupina NEI (26), je izpolnjevala zahteve iz memoranduma, vendar v njej niso bila zagotovljena zadostna dokazila o zmogljivostih za vodenje banke in finančni zmogljivosti za prevzem prihodnjih potreb BPN po kapitalu.

| (52) | Na podlagi edine veljavne ponudbe, ki jo je v razpisnem postopku 20. julija 2011 predložila banka BIC (v nadaljnjem besedilu: ponudba BIC z dne 20. julija 2011), se je vlada 31. julija 2011 odločila za nadaljevanje ekskluzivnih pogajanj z BIC. |
| --- | --- |

(52)

Na podlagi edine veljavne ponudbe, ki jo je v razpisnem postopku 20. julija 2011 predložila banka BIC (v nadaljnjem besedilu: ponudba BIC z dne 20. julija 2011), se je vlada 31. julija 2011 odločila za nadaljevanje ekskluzivnih pogajanj z BIC.

| (53) | Potem ko je BdP banki BIC 9. oktobra 2007 izdala dovoljenje za izvajanje dejavnosti komercialnega bančništva, je BIC to dejavnost na Portugalskem dejansko začela izvajati maja 2008, pri čemer sta bili njeni glavni dejavnosti poslovanje s podjetji in poslovanje s prebivalstvom. Glavni delničar BIC je skupina vlagateljev iz Angole, pomembnejši delničarji pa so tudi portugalski delničarji, kot je Amorim Projectos SGPS, SA (s 25-odstotnim deležem). Prihodki banke BIC so decembra 2010 znašali 389 milijonov EUR, njena bilančna vsota pa 1 milijardo EUR, pri čemer je 31. marca 2011 BIC imela 32 milijonov EUR kapitala in 7 podružnic. Po podatkih, ki jih je predložila Portugalska, je tržni delež BIC na tržnih segmentih, na katerih posluje, manjši od 1 % (27). |
| --- | --- |

(53)

Potem ko je BdP banki BIC 9. oktobra 2007 izdala dovoljenje za izvajanje dejavnosti komercialnega bančništva, je BIC to dejavnost na Portugalskem dejansko začela izvajati maja 2008, pri čemer sta bili njeni glavni dejavnosti poslovanje s podjetji in poslovanje s prebivalstvom. Glavni delničar BIC je skupina vlagateljev iz Angole, pomembnejši delničarji pa so tudi portugalski delničarji, kot je Amorim Projectos SGPS, SA (s 25-odstotnim deležem). Prihodki banke BIC so decembra 2010 znašali 389 milijonov EUR, njena bilančna vsota pa 1 milijardo EUR, pri čemer je 31. marca 2011 BIC imela 32 milijonov EUR kapitala in 7 podružnic. Po podatkih, ki jih je predložila Portugalska, je tržni delež BIC na tržnih segmentih, na katerih posluje, manjši od 1 % (27).

| (54) | Po podatkih, ki so jih predložili portugalski organi, so se pogajanja z BIC po ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 (28) končala, ko je bil 9. decembra 2011 podpisan okvirni sporazum o prodaji banke BPN banki BIC (29). |
| --- | --- |

(54)

Po podatkih, ki so jih predložili portugalski organi, so se pogajanja z BIC po ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 (28) končala, ko je bil 9. decembra 2011 podpisan okvirni sporazum o prodaji banke BPN banki BIC (29).

| (55) | V ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 so bili določeni le splošni pogoji, pri čemer so bile opredeljene naslednje točke:






  i. | državna dokapitalizacija, da BPN doseže [9–18]-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala in dodatnih [100–300] milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

(55)

V ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 so bili določeni le splošni pogoji, pri čemer so bile opredeljene naslednje točke:

i.

državna dokapitalizacija, da BPN doseže [9–18]-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala in dodatnih [100–300] milijonov EUR;

| ii. | izločitev dela posojil, ki jih izbere BIC, da se doseže [110–150]-odstotno razmerje med posojili in vlogami; |
| --- | --- |

ii.

izločitev dela posojil, ki jih izbere BIC, da se doseže [110–150]-odstotno razmerje med posojili in vlogami;

| iii. | prenos vseh nedonosnih posojil nad pragom približno [...] milijonov EUR (ocenjena stopnja rezervacij za posojila v BPN) iz BPN; |
| --- | --- |

iii.

prenos vseh nedonosnih posojil nad pragom približno [...] milijonov EUR (ocenjena stopnja rezervacij za posojila v BPN) iz BPN;

| iv. | pravica banke BIC do izločitve dodatnih sredstev in obveznosti (npr. posojil kreditnim institucijam, finančnih naložb, nepremičninskih sredstev, nekaterih rezervacij, drugih sredstev in drugih obveznosti), ki ne spadajo na področje običajnega poslovanja BPN, iz bilance stanja BPN; |
| --- | --- |

iv.

pravica banke BIC do izločitve dodatnih sredstev in obveznosti (npr. posojil kreditnim institucijam, finančnih naložb, nepremičninskih sredstev, nekaterih rezervacij, drugih sredstev in drugih obveznosti), ki ne spadajo na področje običajnega poslovanja BPN, iz bilance stanja BPN;

| v. | prenos vlog, ki ne zagotavljajo tržnih pogojev, po izbiri BIC iz BPN; |
| --- | --- |

v.

prenos vlog, ki ne zagotavljajo tržnih pogojev, po izbiri BIC iz BPN;

| vi. | odobritev denarne linije banki BIC s strani CGD v znesku do [150–650] milijonov EUR za obdobje [...] let, pri čemer je obrestna mera [...]-mesečni EURIBOR. Navedeni znesek se poveča, če se vloge zmanjšajo na raven, nižjo od [...] milijard EUR; |
| --- | --- |

vi.

odobritev denarne linije banki BIC s strani CGD v znesku do [150–650] milijonov EUR za obdobje [...] let, pri čemer je obrestna mera [...]-mesečni EURIBOR. Navedeni znesek se poveča, če se vloge zmanjšajo na raven, nižjo od [...] milijard EUR;

| vii. | ohranitev 500 do 600 delovnih mest v BPN (od približno 1 600 delovnih mest) in 160–170 podružnic v objektih, ki so v lasti banke ali je zanje sklenjena zakupna pogodba z veljavnostjo do 12 mesecev; |
| --- | --- |

vii.

ohranitev 500 do 600 delovnih mest v BPN (od približno 1 600 delovnih mest) in 160–170 podružnic v objektih, ki so v lasti banke ali je zanje sklenjena zakupna pogodba z veljavnostjo do 12 mesecev;

| viii. | prenos stroškov sodnih postopkov na državo in |
| --- | --- |

viii.

prenos stroškov sodnih postopkov na državo in

| ix. | kupnina 30 milijonov EUR, ki jo plača BIC. |
| --- | --- |

ix.

kupnina 30 milijonov EUR, ki jo plača BIC.

| (56) | Na podlagi pogajanj, ki so trajala približno pet mesecev, je v okvirnem sporazumu določeno:






  i. | državna dokapitalizacija, da se dosežeta najnižja stopnja kapitala in dodatna stopnja, ki jo zahteva BIC (BIC je zahtevala končno stopnjo kapitala v znesku [200–400] milijonov EUR po predlaganih popravkih bilance stanja) (30); |
| --- | --- | --- |

(56)

Na podlagi pogajanj, ki so trajala približno pet mesecev, je v okvirnem sporazumu določeno:

i.

državna dokapitalizacija, da se dosežeta najnižja stopnja kapitala in dodatna stopnja, ki jo zahteva BIC (BIC je zahtevala končno stopnjo kapitala v znesku [200–400] milijonov EUR po predlaganih popravkih bilance stanja) (30);

| ii. | izločitev dela posojil BPN poleg posojil, ki so bila 30. decembra 2010 že prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom (31). Z izločitvijo dodatnih posojil bi lahko dosegli [110–150]-odstotno razmerje med posojili in vlogami. Navedeno razmerje [110–150] % je bilo določeno v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011; |
| --- | --- |

ii.

izločitev dela posojil BPN poleg posojil, ki so bila 30. decembra 2010 že prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom (31). Z izločitvijo dodatnih posojil bi lahko dosegli [110–150]-odstotno razmerje med posojili in vlogami. Navedeno razmerje [110–150] % je bilo določeno v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011;

| iii. | pravica banke BIC do izločitve dodatnih sredstev in obveznosti (npr. posojil kreditnim institucijam, finančnih naložb, nepremičninskih sredstev, nekaterih rezervacij, drugih sredstev in drugih obveznosti) iz bilance stanja; |
| --- | --- |

iii.

pravica banke BIC do izločitve dodatnih sredstev in obveznosti (npr. posojil kreditnim institucijam, finančnih naložb, nepremičninskih sredstev, nekaterih rezervacij, drugih sredstev in drugih obveznosti) iz bilance stanja;

| iv. | pravica banke BIC do ponovne prodaje posojil, ki so nedonosna najmanj [...] dni (do največ [...] nominalne vrednosti skupnega portfelja posojil, ki ga izbere BIC, po nadomestilu z obstoječimi vlogami) in katerih znesek presega stopnjo rezervacij ([...] milijonov EUR (32)) v [...] mesecih (33); |
| --- | --- |

iv.

pravica banke BIC do ponovne prodaje posojil, ki so nedonosna najmanj [...] dni (do največ [...] nominalne vrednosti skupnega portfelja posojil, ki ga izbere BIC, po nadomestilu z obstoječimi vlogami) in katerih znesek presega stopnjo rezervacij ([...] milijonov EUR (32)) v [...] mesecih (33);

| v. | pravica banke BIC do prenosa vlog, katerih cena presega ustrezno referenčno stopnjo (34) za najmanj [...] bazičnih točk, ali do razlike plačila, ki jo prejme od države (35); |
| --- | --- |

v.

pravica banke BIC do prenosa vlog, katerih cena presega ustrezno referenčno stopnjo (34) za najmanj [...] bazičnih točk, ali do razlike plačila, ki jo prejme od države (35);

| vi. | pravica banke BIC, da pred sklenitvijo zahteva prenos drugih sredstev in obveznosti BPN, kot so posojila kreditnim institucijam, stvarno premoženje, finančne naložbe itd.; |
| --- | --- |

vi.

pravica banke BIC, da pred sklenitvijo zahteva prenos drugih sredstev in obveznosti BPN, kot so posojila kreditnim institucijam, stvarno premoženje, finančne naložbe itd.;

| vii. | odobritev denarne linije banki BIC s strani CGD do leta [> 2013] v znesku do [150–350] milijonov EUR, pri čemer je obrestna mera [...]-mesečni EURIBOR (36) s pribitkom [...] bazičnih točk. Ta denarna linija bo na voljo, če se vloge BPN zmanjšajo na raven, nižjo od [...] milijard EUR; |
| --- | --- |

vii.

odobritev denarne linije banki BIC s strani CGD do leta [> 2013] v znesku do [150–350] milijonov EUR, pri čemer je obrestna mera [...]-mesečni EURIBOR (36) s pribitkom [...] bazičnih točk. Ta denarna linija bo na voljo, če se vloge BPN zmanjšajo na raven, nižjo od [...] milijard EUR;

| viii. | ohranitev kreditne linije CGD v znesku [150–500] milijonov EUR do leta [> 2013] za trenutni program komercialnih zapisov z državnim poroštvom za tri leta, vendar z zavezo CGD, da ne bo zahtevala poplačila posojila pred [...]; |
| --- | --- |

viii.

ohranitev kreditne linije CGD v znesku [150–500] milijonov EUR do leta [> 2013] za trenutni program komercialnih zapisov z državnim poroštvom za tri leta, vendar z zavezo CGD, da ne bo zahtevala poplačila posojila pred [...];

| ix. | ohranitev približno polovice delovnih mest BPN (vsaj 750 od približno 1 600 delovnih mest). Država bo krila skupne stroške zaprtja podružnic, ki jih BIC ne bo prevzela, in stroške plačila nadomestil odpuščenim delavcem ali delavcem, ki so prerazporejeni na drug kraj zaposlitve; |
| --- | --- |

ix.

ohranitev približno polovice delovnih mest BPN (vsaj 750 od približno 1 600 delovnih mest). Država bo krila skupne stroške zaprtja podružnic, ki jih BIC ne bo prevzela, in stroške plačila nadomestil odpuščenim delavcem ali delavcem, ki so prerazporejeni na drug kraj zaposlitve;

| x. | prenos stroškov, povezanih s tveganjem sodnih postopkov, na državo; |
| --- | --- |

x.

prenos stroškov, povezanih s tveganjem sodnih postopkov, na državo;

| xi. | kupnina 40 milijonov EUR, ki jo plača BIC; |
| --- | --- |

xi.

kupnina 40 milijonov EUR, ki jo plača BIC;

| xii. | cenovna klavzula o delitvi 20-odstotnega neto dobička (po obračunu davka) od prihodkov, ki jih bo BPN ustvarila v naslednjih petih letih, z državo, kadar prihodki kumulativno presegajo 60 milijonov EUR; |
| --- | --- |

xii.

cenovna klavzula o delitvi 20-odstotnega neto dobička (po obračunu davka) od prihodkov, ki jih bo BPN ustvarila v naslednjih petih letih, z državo, kadar prihodki kumulativno presegajo 60 milijonov EUR;

| xiii. | zaveza BIC, da delničarjem pet let ne bo izplačala dividend ali drugih enakovrednih prejemkov v zvezi z BPN. |
| --- | --- |

xiii.

zaveza BIC, da delničarjem pet let ne bo izplačala dividend ali drugih enakovrednih prejemkov v zvezi z BPN.

| (57) | V skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 bo združeni subjekt, ki nastane s prodajo BPN banki BIC (v nadaljnjem besedilu: združeni subjekt), z dobičkom posloval po [...] letih, če se upoštevata osnovni scenarij in tudi manj ugoden scenarij. Zato je ocenjeno, da se bo delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta z [10–15] % skupne tveganju prilagojene aktive združenega subjekta po prvem letu zmanjšal na [...] % po petem letu. Predvideno zmanjšanje bo posledica negativnih rezultatov v prvih letih zaradi prestrukturiranja, ki ga bo izvedla BIC, in okrepljene dejavnosti banke, ki se bo povečala, da bi z večjim obsegom posojil gospodarstvu zagotovili njeno ponovno doseganje rentabilnosti. Prestrukturiranje bo vključevalo naložbe v bančne poslovalnice in podobo banke, v povezovanje procesov, postopkov in organizacijo ter v informacijsko tehnologijo. Donosnost lastniškega kapitala se bo z –[1–5] % v letu 1 predvidoma povečala na +[1–5] % v letu 5, medtem ko se bo donosnost celotnih sredstev z –[0–2] % v letu 1 predvidoma povečala na +[0–2] % v letu 5. |
| --- | --- |

(57)

V skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 bo združeni subjekt, ki nastane s prodajo BPN banki BIC (v nadaljnjem besedilu: združeni subjekt), z dobičkom posloval po [...] letih, če se upoštevata osnovni scenarij in tudi manj ugoden scenarij. Zato je ocenjeno, da se bo delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta z [10–15] % skupne tveganju prilagojene aktive združenega subjekta po prvem letu zmanjšal na [...] % po petem letu. Predvideno zmanjšanje bo posledica negativnih rezultatov v prvih letih zaradi prestrukturiranja, ki ga bo izvedla BIC, in okrepljene dejavnosti banke, ki se bo povečala, da bi z večjim obsegom posojil gospodarstvu zagotovili njeno ponovno doseganje rentabilnosti. Prestrukturiranje bo vključevalo naložbe v bančne poslovalnice in podobo banke, v povezovanje procesov, postopkov in organizacijo ter v informacijsko tehnologijo. Donosnost lastniškega kapitala se bo z –[1–5] % v letu 1 predvidoma povečala na +[1–5] % v letu 5, medtem ko se bo donosnost celotnih sredstev z –[0–2] % v letu 1 predvidoma povečala na +[0–2] % v letu 5.

| (58) | Po manj ugodnem scenariju, ki predvideva višjo stopnjo nedonosnih posojil in višje stroške financiranja, se bo delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala z [10–15] %, kolikor je znašal konec leta 1, v letu 5 predvidoma zmanjšal na [8–12] %. |
| --- | --- |

(58)

Po manj ugodnem scenariju, ki predvideva višjo stopnjo nedonosnih posojil in višje stroške financiranja, se bo delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala z [10–15] %, kolikor je znašal konec leta 1, v letu 5 predvidoma zmanjšal na [8–12] %.

| (59) | Portugalska država je 15. februarja 2012 vložila v BPN kapital v znesku 600 milijonov EUR (37). |
| --- | --- |

(59)

Portugalska država je 15. februarja 2012 vložila v BPN kapital v znesku 600 milijonov EUR (37).

3.   Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave

| (60) | Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila dvom, ali:






  — | je banka BPN kot združeni subjekt, povezan v strukturo kupca, rentabilna; |
| --- | --- | --- |

(60)

Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila dvom, ali:

—

je banka BPN kot združeni subjekt, povezan v strukturo kupca, rentabilna;

| — | je pomoč, dodeljena banki BPN, omejena na najmanjšo potrebno pomoč in je prodaja banki BIC v primerjavi s scenarijem likvidacije najcenejša možnost; |
| --- | --- |

—

je pomoč, dodeljena banki BPN, omejena na najmanjšo potrebno pomoč in je prodaja banki BIC v primerjavi s scenarijem likvidacije najcenejša možnost;

| — | so ukrepi, ki omejujejo izkrivljanje konkurence, zadostni, in ali |
| --- | --- |

—

so ukrepi, ki omejujejo izkrivljanje konkurence, zadostni, in ali

| — | postopek prodaje vključuje pomoč kupcu. |
| --- | --- |

—

postopek prodaje vključuje pomoč kupcu.

4.   Pripombe zainteresiranih strani

| (61) | Komisija ni prejela pripomb tretjih strani. |
| --- | --- |

(61)

Komisija ni prejela pripomb tretjih strani.

5.   Stališče portugalske države

5.1   Stališče portugalske države o sklepu z dne 24. oktobra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka)

| (62) | Portugalski organi so navedli, da načrt prestrukturiranja iz januarja 2012 izpolnjuje zahteve iz sporočila o prestrukturiranju. Poleg navedenega načrta so portugalski organi z dopisom z dne 20. januarja 2012 predložili več ugotovitev o sklepu z dne 24. oktobra 2011. |
| --- | --- |

(62)

Portugalski organi so navedli, da načrt prestrukturiranja iz januarja 2012 izpolnjuje zahteve iz sporočila o prestrukturiranju. Poleg navedenega načrta so portugalski organi z dopisom z dne 20. januarja 2012 predložili več ugotovitev o sklepu z dne 24. oktobra 2011.

| (63) | Portugalski organi menijo, da tri vrste ukrepov v korist BPN ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(63)

Portugalski organi menijo, da tri vrste ukrepov v korist BPN ne pomenijo državne pomoči.

| (64) | Prvič, Portugalska je navedla, da ukrepi podpore, ki so bili odobreni BPN pred nacionalizacijo, tj. nujna likvidnostna pomoč in štiri posojila, ki jih je CGD odobrila oktobra 2008, ne pomenijo državne pomoči. Po njenem mnenju je BdP nujno likvidnostno pomoč dodelila neodvisno, pri čemer so bile določene zamudne obresti, BPN pa je zagotovila zavarovanje s premoženjem. Posojila CGD iz oktobra 2008 so bila odobrena po tržnih pogojih s konkurenčno obrestno mero in ustreznim poroštvom, zato BPN z njimi ni pridobila gospodarske prednosti. |
| --- | --- |

(64)

Prvič, Portugalska je navedla, da ukrepi podpore, ki so bili odobreni BPN pred nacionalizacijo, tj. nujna likvidnostna pomoč in štiri posojila, ki jih je CGD odobrila oktobra 2008, ne pomenijo državne pomoči. Po njenem mnenju je BdP nujno likvidnostno pomoč dodelila neodvisno, pri čemer so bile določene zamudne obresti, BPN pa je zagotovila zavarovanje s premoženjem. Posojila CGD iz oktobra 2008 so bila odobrena po tržnih pogojih s konkurenčno obrestno mero in ustreznim poroštvom, zato BPN z njimi ni pridobila gospodarske prednosti.

| (65) | Drugič, Portugalska zanika, da je financiranje, ki ga je CGD odobrila banki BPN po njeni nacionalizaciji (posli medbančnega denarnega trga in prevzem izdaje komercialnega zapisa s strani CGD), pomenilo državno pomoč. Portugalska meni, da so bili to komercialni posli, katerih roki in pogoji so enakovredni primerljivim poslom, ki jih izvajajo preudarni vlagatelji v tržnem gospodarstvu. Zato BPN z njimi ni pridobila gospodarske prednosti. |
| --- | --- |

(65)

Drugič, Portugalska zanika, da je financiranje, ki ga je CGD odobrila banki BPN po njeni nacionalizaciji (posli medbančnega denarnega trga in prevzem izdaje komercialnega zapisa s strani CGD), pomenilo državno pomoč. Portugalska meni, da so bili to komercialni posli, katerih roki in pogoji so enakovredni primerljivim poslom, ki jih izvajajo preudarni vlagatelji v tržnem gospodarstvu. Zato BPN z njimi ni pridobila gospodarske prednosti.

| (66) | Poleg tega portugalski organi menijo, da banki BIC kot kupcu banke BPN ni bila dodeljena državna pomoč. Po mnenju portugalskih organov je bil postopek prodaje pregleden, objektiven in nediskriminacijski. Predlog BIC je bil v ekonomskem smislu na splošno najugodnejši, zato je treba šteti, da izraža tržno ceno. V okvirnem sporazumu, podpisanem 9. decembra 2011, so večinoma upoštevani pogoji iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011. Poleg tega portugalski organi ne glede na negativno prodajno ceno menijo, da bi morala država v primeru edine druge možne rešitve, ki ne bi vključevala prodaje, (tj. v primeru likvidacije BPN) prevzeti večjo finančno obremenitev, kar bi ogrozilo stabilnost nacionalnega finančnega sistema. |
| --- | --- |

(66)

Poleg tega portugalski organi menijo, da banki BIC kot kupcu banke BPN ni bila dodeljena državna pomoč. Po mnenju portugalskih organov je bil postopek prodaje pregleden, objektiven in nediskriminacijski. Predlog BIC je bil v ekonomskem smislu na splošno najugodnejši, zato je treba šteti, da izraža tržno ceno. V okvirnem sporazumu, podpisanem 9. decembra 2011, so večinoma upoštevani pogoji iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011. Poleg tega portugalski organi ne glede na negativno prodajno ceno menijo, da bi morala država v primeru edine druge možne rešitve, ki ne bi vključevala prodaje, (tj. v primeru likvidacije BPN) prevzeti večjo finančno obremenitev, kar bi ogrozilo stabilnost nacionalnega finančnega sistema.

| (67) | Hkrati Portugalska priznava, da nekateri ukrepi, ki so bili odobreni BPN, pomenijo državno pomoč. Ti ukrepi so državno poroštvo za komercialni zapis, ki ga je izdala BPN, prenos nekaterih sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, ki je bil izveden leta 2010, dokapitalizacija BPN, ki je bila zaradi prodaje izvedena 15. februarja 2012, in nekateri ukrepi, odobreni v zvezi z načrtovano prodajo banki BIC (na primer državno poroštvo za program komercialnih zapisov, ki se bo izvajal po prodaji). |
| --- | --- |

(67)

Hkrati Portugalska priznava, da nekateri ukrepi, ki so bili odobreni BPN, pomenijo državno pomoč. Ti ukrepi so državno poroštvo za komercialni zapis, ki ga je izdala BPN, prenos nekaterih sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, ki je bil izveden leta 2010, dokapitalizacija BPN, ki je bila zaradi prodaje izvedena 15. februarja 2012, in nekateri ukrepi, odobreni v zvezi z načrtovano prodajo banki BIC (na primer državno poroštvo za program komercialnih zapisov, ki se bo izvajal po prodaji).

| (68) | Poleg tega Portugalska meni, da so vsi ukrepi, ki pomenijo državno pomoč, združljivi z zakonodajo EU, ker so v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe namenjeni odpravljanju resne motnje v portugalskem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(68)

Poleg tega Portugalska meni, da so vsi ukrepi, ki pomenijo državno pomoč, združljivi z zakonodajo EU, ker so v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe namenjeni odpravljanju resne motnje v portugalskem gospodarstvu.

| (69) | Po navedbah Portugalske načrt prestrukturiranja iz januarja 2012 omogoča, da BPN brez dodatne pomoči ponovno doseže dolgoročno rentabilnost. Prvič, država je prestrukturirala BPN z izločitvijo sredstev in prenosom nekaterih sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, z zmanjšanjem njene prisotnosti na trgu za več kot 50 % in prenehanjem dejavnosti, ki za banko, ki posluje s prebivalstvom, niso bile osnovne, ter z različnimi ukrepi za obvladovanje tveganja in preudarno poslovno politiko. Drugič, po projekcijah BIC in v skladu z načrtom prestrukturiranja bi moral združeni subjekt po vključitvi BPN v strukturo BIC začeti dosegati pozitivne rezultate [...], če se upoštevata osnovni scenarij in tudi manj ugoden scenarij. Tretjič, negativna prodajna cena je sprejemljiva, ker je likvidacija za državo dražja in bi ogrozila finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(69)

Po navedbah Portugalske načrt prestrukturiranja iz januarja 2012 omogoča, da BPN brez dodatne pomoči ponovno doseže dolgoročno rentabilnost. Prvič, država je prestrukturirala BPN z izločitvijo sredstev in prenosom nekaterih sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, z zmanjšanjem njene prisotnosti na trgu za več kot 50 % in prenehanjem dejavnosti, ki za banko, ki posluje s prebivalstvom, niso bile osnovne, ter z različnimi ukrepi za obvladovanje tveganja in preudarno poslovno politiko. Drugič, po projekcijah BIC in v skladu z načrtom prestrukturiranja bi moral združeni subjekt po vključitvi BPN v strukturo BIC začeti dosegati pozitivne rezultate [...], če se upoštevata osnovni scenarij in tudi manj ugoden scenarij. Tretjič, negativna prodajna cena je sprejemljiva, ker je likvidacija za državo dražja in bi ogrozila finančno stabilnost.

| (70) | Portugalska meni, da so sprejeti ukrepi omejeni na najmanjšo potrebno raven, ki zagotavlja stabilnost portugalskega finančnega sektorja in omogoča ponovno doseganje rentabilnosti BPN. |
| --- | --- |

(70)

Portugalska meni, da so sprejeti ukrepi omejeni na najmanjšo potrebno raven, ki zagotavlja stabilnost portugalskega finančnega sektorja in omogoča ponovno doseganje rentabilnosti BPN.

| (71) | Poleg tega Portugalska meni, da je bil scenarij prodaje edina možnost poleg dražjega scenarija likvidacije. Z drugimi možnostmi (vključitvijo v strukturo CGD in samostojnim prestrukturiranjem) ne bi ustvarili dovolj sredstev po neto sedanji vrednosti za povrnitev začetne naložbe, ki bi bila potrebna. Portugalska ocenjuje, da stroški prodaje banki BIC znašajo od približno [...] milijonov EUR do [...] milijonov EUR (brez možnega učinka nekaterih prihodnjih nepredvidenih odhodkov, ki po mnenju Portugalske ne bodo realizirani) in so nižji od stroškov likvidacije, ki bi nastali v skladu z različnimi scenariji. |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega Portugalska meni, da je bil scenarij prodaje edina možnost poleg dražjega scenarija likvidacije. Z drugimi možnostmi (vključitvijo v strukturo CGD in samostojnim prestrukturiranjem) ne bi ustvarili dovolj sredstev po neto sedanji vrednosti za povrnitev začetne naložbe, ki bi bila potrebna. Portugalska ocenjuje, da stroški prodaje banki BIC znašajo od približno [...] milijonov EUR do [...] milijonov EUR (brez možnega učinka nekaterih prihodnjih nepredvidenih odhodkov, ki po mnenju Portugalske ne bodo realizirani) in so nižji od stroškov likvidacije, ki bi nastali v skladu z različnimi scenariji.

| (72) | Poleg tega je bila po navedbah Portugalske likvidnostna pomoč, odobrena BPN v obliki poroštva za izdajo komercialnega zapisa BPN po nacionalizaciji, nujna, da bi zagotovili neprekinjeno poslovanje banke med prestrukturiranjem. |
| --- | --- |

(72)

Poleg tega je bila po navedbah Portugalske likvidnostna pomoč, odobrena BPN v obliki poroštva za izdajo komercialnega zapisa BPN po nacionalizaciji, nujna, da bi zagotovili neprekinjeno poslovanje banke med prestrukturiranjem.

| (73) | V zvezi z izbiro sredstev, prenesenih na pravne subjekte s posebnim namenom, Portugalska meni, da so bila pri tem uporabljena objektivna merila ter upoštevan cilj spodbuditi dolgoročno rentabilnost BPN in privabiti možne zainteresirane kupce k sodelovanju v postopku ponovne privatizacije. Poleg tega je Portugalska navedla, da so dodatni prenosi sredstev v okviru prodaje banki BIC ustrezni za zagotovitev prihodnje rentabilnosti BPN in omejeni na najmanjšo potrebno raven, ki omogoča prodajo. |
| --- | --- |

(73)

V zvezi z izbiro sredstev, prenesenih na pravne subjekte s posebnim namenom, Portugalska meni, da so bila pri tem uporabljena objektivna merila ter upoštevan cilj spodbuditi dolgoročno rentabilnost BPN in privabiti možne zainteresirane kupce k sodelovanju v postopku ponovne privatizacije. Poleg tega je Portugalska navedla, da so dodatni prenosi sredstev v okviru prodaje banki BIC ustrezni za zagotovitev prihodnje rentabilnosti BPN in omejeni na najmanjšo potrebno raven, ki omogoča prodajo.

| (74) | Portugalska je navedla, da naj bi se s povečanjem kapitala BPN, ki je bilo izvedeno 15. februarja 2012, preprečil kapitalski primanjkljaj BPN v obdobju, ki ga zajema načrt prestrukturiranja iz januarja 2012. V skladu s projekcijami iz načrta za navadni lastniški temeljni kapital se bo njegov delež leta 2016 po osnovnem scenariju predvidoma zmanjšal na [10–15] %, po manj ugodnem scenariju pa na [8–12] %, pri čemer konec leta 2012 začne veljati najnižja obvezna stopnja 10 %. Portugalska je navedla tudi, da so prodajni pogoji, ki jih je ponudila BIC v odprtem in preglednem postopku prodaje brez najnižje cene, najnujnejši za zagotovitev prihodnje rentabilnosti BPN, ker bi bila likvidacija dražja za državo in bi lahko ogrozila finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(74)

Portugalska je navedla, da naj bi se s povečanjem kapitala BPN, ki je bilo izvedeno 15. februarja 2012, preprečil kapitalski primanjkljaj BPN v obdobju, ki ga zajema načrt prestrukturiranja iz januarja 2012. V skladu s projekcijami iz načrta za navadni lastniški temeljni kapital se bo njegov delež leta 2016 po osnovnem scenariju predvidoma zmanjšal na [10–15] %, po manj ugodnem scenariju pa na [8–12] %, pri čemer konec leta 2012 začne veljati najnižja obvezna stopnja 10 %. Portugalska je navedla tudi, da so prodajni pogoji, ki jih je ponudila BIC v odprtem in preglednem postopku prodaje brez najnižje cene, najnujnejši za zagotovitev prihodnje rentabilnosti BPN, ker bi bila likvidacija dražja za državo in bi lahko ogrozila finančno stabilnost.

| (75) | Poleg tega Portugalska meni, da so si ali si bodo nekdanji delničarji BPN in banka BPN ustrezno delili stroške postopka prestrukturiranja, kar zagotavlja primerno porazdelitev bremena. Nekdanji delničarji BPN niso prejeli nadomestila zaradi nacionalizacije in so izgubili celoten kapital, ki so ga vložili v banko. |
| --- | --- |

(75)

Poleg tega Portugalska meni, da so si ali si bodo nekdanji delničarji BPN in banka BPN ustrezno delili stroške postopka prestrukturiranja, kar zagotavlja primerno porazdelitev bremena. Nekdanji delničarji BPN niso prejeli nadomestila zaradi nacionalizacije in so izgubili celoten kapital, ki so ga vložili v banko.

| (76) | Vendar po mnenju Portugalske ni primerno zahtevati, da so v porazdelitev bremena vključeni komitenti, ki so prispevali k nastanku podrejenega dolga BPN, če se upoštevajo posebne okoliščine pri prodaji navedenih instrumentov [...]. V nekaterih primerih BPN v skladu s tehničnimi specifikacijami produktov ne more zavrniti plačila obresti komitentom za nadomestilo kapitala. |
| --- | --- |

(76)

Vendar po mnenju Portugalske ni primerno zahtevati, da so v porazdelitev bremena vključeni komitenti, ki so prispevali k nastanku podrejenega dolga BPN, če se upoštevajo posebne okoliščine pri prodaji navedenih instrumentov [...]. V nekaterih primerih BPN v skladu s tehničnimi specifikacijami produktov ne more zavrniti plačila obresti komitentom za nadomestilo kapitala.

| (77) | Po navedbah Portugalske je k postopku prestrukturiranja znatno prispevala tudi BPN, saj je bila po nacionalizaciji zamenjana njena uprava, bistveno sta bili spremenjeni njeni poslovna politika in politika obvladovanja tveganja, poleg tega pa se bo obseg njenega poslovanja zmanjšal za več kot 50 %. |
| --- | --- |

(77)

Po navedbah Portugalske je k postopku prestrukturiranja znatno prispevala tudi BPN, saj je bila po nacionalizaciji zamenjana njena uprava, bistveno sta bili spremenjeni njeni poslovna politika in politika obvladovanja tveganja, poleg tega pa se bo obseg njenega poslovanja zmanjšal za več kot 50 %.

| (78) | Portugalska priznava, da je knjigovodska vrednost, po kateri je bil izveden prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, presegala realno ekonomsko vrednost sredstev in da država pri prenosu ni prejela plačila. Vendar Portugalska meni, da je prispevek BPN zagotovljen z nacionalizacijo brez nadomestila vrednosti, po kateri je bilo izvedeno temeljito prestrukturiranje. Portugalska je navedla, da bi bila kakršna koli prednost, ki bi jo lahko BPN pridobila zaradi izločitve sredstev in njihovega prenosa na pravne subjekte s posebnim namenom, delno izravnana z najvišjo možno ceno ponovne privatizacije banke. Poleg tega Portugalska meni, da je plačilo za državno poroštvo ustrezno. Čeprav je plačilo nižje (0,2 % na leto) od zahtevanega plačila za državna poroštva (38), bi bili vsi morebitni dodatni prihodki BPN (ali kakršni koli nerealizirani odhodki) med postopkom prestrukturiranja ugodni za državo, ki ima zdaj v lasti vse delnice BPN. |
| --- | --- |

(78)

Portugalska priznava, da je knjigovodska vrednost, po kateri je bil izveden prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, presegala realno ekonomsko vrednost sredstev in da država pri prenosu ni prejela plačila. Vendar Portugalska meni, da je prispevek BPN zagotovljen z nacionalizacijo brez nadomestila vrednosti, po kateri je bilo izvedeno temeljito prestrukturiranje. Portugalska je navedla, da bi bila kakršna koli prednost, ki bi jo lahko BPN pridobila zaradi izločitve sredstev in njihovega prenosa na pravne subjekte s posebnim namenom, delno izravnana z najvišjo možno ceno ponovne privatizacije banke. Poleg tega Portugalska meni, da je plačilo za državno poroštvo ustrezno. Čeprav je plačilo nižje (0,2 % na leto) od zahtevanega plačila za državna poroštva (38), bi bili vsi morebitni dodatni prihodki BPN (ali kakršni koli nerealizirani odhodki) med postopkom prestrukturiranja ugodni za državo, ki ima zdaj v lasti vse delnice BPN.

| (79) | V zvezi s povečanjem kapitala BPN, ki je bilo izvedeno 15. februarja 2012, je Portugalska dodala, da se s tem ne bo spremenila struktura delničarjev BPN in da bo kapitalski vložek vsaj delno povrnjen s prodajo BPN, saj so bili s tem preprečeni še višji stroški, ki bi nastali z likvidacijo. |
| --- | --- |

(79)

V zvezi s povečanjem kapitala BPN, ki je bilo izvedeno 15. februarja 2012, je Portugalska dodala, da se s tem ne bo spremenila struktura delničarjev BPN in da bo kapitalski vložek vsaj delno povrnjen s prodajo BPN, saj so bili s tem preprečeni še višji stroški, ki bi nastali z likvidacijo.

| (80) | Poleg tega Portugalska meni, da ukrepi, ki jih je sprejela ali jih bo sprejela država, ne izkrivljajo konkurence. Portugalska opozarja, da bo tržni delež združenega subjekta manjši od 1 % ([0–1]-odstotni tržni delež v bančnem sektorju, tj. 14. mesto glede posojil komitentom in 15. mesto glede vlog). Ukrepi verjetno ne bodo negativno vplivali niti na vstop tujih bank na domači trg, kar dokazuje tudi dejstvo, da je BIC v lasti angolske finančne skupine. Po mnenju Portugalske tudi ni moralnega tveganja, ker je banka nacionalizirana in njena uprava odstavljena, ker njeni delničarji niso prejeli nadomestila in je bila banka temeljito prestrukturirana. |
| --- | --- |

(80)

Poleg tega Portugalska meni, da ukrepi, ki jih je sprejela ali jih bo sprejela država, ne izkrivljajo konkurence. Portugalska opozarja, da bo tržni delež združenega subjekta manjši od 1 % ([0–1]-odstotni tržni delež v bančnem sektorju, tj. 14. mesto glede posojil komitentom in 15. mesto glede vlog). Ukrepi verjetno ne bodo negativno vplivali niti na vstop tujih bank na domači trg, kar dokazuje tudi dejstvo, da je BIC v lasti angolske finančne skupine. Po mnenju Portugalske tudi ni moralnega tveganja, ker je banka nacionalizirana in njena uprava odstavljena, ker njeni delničarji niso prejeli nadomestila in je bila banka temeljito prestrukturirana.

| (81) | Poleg tega Portugalska meni, da je veliko ukrepov, ki so bili sprejeti v postopku, ustreznih in zadostnih za omejitev kakršnega koli izkrivljanja konkurence. BPN je zmanjšala svojo prisotnost na trgu pred nacionalizacijo (9. največja banka na Portugalskem s tržnimi deleži od [1–5] % do [1–5] % na posameznih trgih), bila je prestrukturirana, njena prisotnost na trgu se je zmanjšala za več kot 50 % in ponovno se je usmerila zlasti v poslovanje s prebivalstvom. Nacionalizacija ni vključevala nadomestila nekdanjim delničarjem, po njej pa sta bili spremenjeni poslovna strategija in politika obvladovanja tveganja BPN. |
| --- | --- |

(81)

Poleg tega Portugalska meni, da je veliko ukrepov, ki so bili sprejeti v postopku, ustreznih in zadostnih za omejitev kakršnega koli izkrivljanja konkurence. BPN je zmanjšala svojo prisotnost na trgu pred nacionalizacijo (9. največja banka na Portugalskem s tržnimi deleži od [1–5] % do [1–5] % na posameznih trgih), bila je prestrukturirana, njena prisotnost na trgu se je zmanjšala za več kot 50 % in ponovno se je usmerila zlasti v poslovanje s prebivalstvom. Nacionalizacija ni vključevala nadomestila nekdanjim delničarjem, po njej pa sta bili spremenjeni poslovna strategija in politika obvladovanja tveganja BPN.

| (82) | Poleg tega je bil po mnenju portugalskih organov postopek prodaje BPN odprt in pregleden. Za BIC velja tudi prepoved izplačila dividend do leta 2016, kar zagotavlja, da bo finančna pomoč, dodeljena BPN, uporabljena za zagotovitev dolgoročne rentabilnosti banke. Sporazum o delitvi dobička med državo in BIC, če bodo rezultati presegali znesek [...] milijonov EUR, omogoča državi povrnitev dela stroškov zaradi prestrukturiranja banke. Zaveza BIC, da se v poslovni komunikaciji ne bo sklicevala na prejeto državno pomoč, po navedbah portugalskih organov zagotavlja, da se pomoč ne uporablja na način, ki bi negativno vplival na konkurente. Druge možne zaveze iz smernic Komisije o prestrukturiranju bank (na primer spodbujanje odprtosti trga, omejitve tržnega deleža ali odprodaja dodatnih sredstev in dejavnosti) v primeru prestrukturiranja BPN niso ustrezne. |
| --- | --- |

(82)

Poleg tega je bil po mnenju portugalskih organov postopek prodaje BPN odprt in pregleden. Za BIC velja tudi prepoved izplačila dividend do leta 2016, kar zagotavlja, da bo finančna pomoč, dodeljena BPN, uporabljena za zagotovitev dolgoročne rentabilnosti banke. Sporazum o delitvi dobička med državo in BIC, če bodo rezultati presegali znesek [...] milijonov EUR, omogoča državi povrnitev dela stroškov zaradi prestrukturiranja banke. Zaveza BIC, da se v poslovni komunikaciji ne bo sklicevala na prejeto državno pomoč, po navedbah portugalskih organov zagotavlja, da se pomoč ne uporablja na način, ki bi negativno vplival na konkurente. Druge možne zaveze iz smernic Komisije o prestrukturiranju bank (na primer spodbujanje odprtosti trga, omejitve tržnega deleža ali odprodaja dodatnih sredstev in dejavnosti) v primeru prestrukturiranja BPN niso ustrezne.

5.2   Zaveze portugalske države

| (83) | V zvezi z izvajanjem načrta prestrukturiranja se portugalski organi zavezujejo glede naslednjih točk: |
| --- | --- |

(83)

V zvezi z izvajanjem načrta prestrukturiranja se portugalski organi zavezujejo glede naslednjih točk:

| (84) | Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala BPN na dan prodaje banki BIC ne bo presegal [10–18] %. |
| --- | --- |

(84)

Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala BPN na dan prodaje banki BIC ne bo presegal [10–18] %.

| (85) | Če se banka BIC ali združeni subjekt odloči, da bo po prodaji vrnil posojila državi ali drugemu subjektu pod nadzorom države, vrne državi kapital, povezan z navedenimi posojili, v znesku [10–18] % tveganju prilagojene aktive posojil. |
| --- | --- |

(85)

Če se banka BIC ali združeni subjekt odloči, da bo po prodaji vrnil posojila državi ali drugemu subjektu pod nadzorom države, vrne državi kapital, povezan z navedenimi posojili, v znesku [10–18] % tveganju prilagojene aktive posojil.

| (86) | Banka BIC in združeni subjekt ne smeta prenesti nedonosnih posojil na državo ali drug subjekt pod nadzorom države po letu [> 2013]. |
| --- | --- |

(86)

Banka BIC in združeni subjekt ne smeta prenesti nedonosnih posojil na državo ali drug subjekt pod nadzorom države po letu [> 2013].

| (87) | Banka BIC ali združeni subjekt prenese nedonosna posojila na državo ali drug subjekt pod nadzorom države pod pogoji iz uvodne izjave (85) zgoraj le, če je v celoti izčrpal rezervacije, ki so na dan prodaje na voljo na računih BPN. |
| --- | --- |

(87)

Banka BIC ali združeni subjekt prenese nedonosna posojila na državo ali drug subjekt pod nadzorom države pod pogoji iz uvodne izjave (85) zgoraj le, če je v celoti izčrpal rezervacije, ki so na dan prodaje na voljo na računih BPN.

| (88) | Sedanja kreditna linija za [150–500] milijonov EUR iz okvirnega sporazuma, ki je povezana s programom komercialnih zapisov BPN in za katero jamči država, se po [...] letih od dneva prodaje ne podaljša. |
| --- | --- |

(88)

Sedanja kreditna linija za [150–500] milijonov EUR iz okvirnega sporazuma, ki je povezana s programom komercialnih zapisov BPN in za katero jamči država, se po [...] letih od dneva prodaje ne podaljša.

| (89) | Za plačilo bančne kreditne linije v znesku [200–400] milijonov EUR, ki jo CGD odobri banki BIC ali združenemu subjektu, velja najmanj obrestna mera EURIBOR + [...] bazičnih točk. |
| --- | --- |

(89)

Za plačilo bančne kreditne linije v znesku [200–400] milijonov EUR, ki jo CGD odobri banki BIC ali združenemu subjektu, velja najmanj obrestna mera EURIBOR + [...] bazičnih točk.

| (90) | Portugalska bo do 31. decembra 2016 zahtevala predhodno odobritev Komisije, preden bo CGD ali država banki BIC ali združenemu subjektu po prodaji odobrila kreditne linije ali poroštva. |
| --- | --- |

(90)

Portugalska bo do 31. decembra 2016 zahtevala predhodno odobritev Komisije, preden bo CGD ali država banki BIC ali združenemu subjektu po prodaji odobrila kreditne linije ali poroštva.

| (91) | Banka BIC in združeni subjekt do 31. decembra 2016 ne bosta izvedla nobenega prevzema podjetja, razen če je skupna bruto kumulativna nakupna cena, ki jo plačata banka BIC in združeni subjekt za vse prevzeme v poslovnem letu, nižja od [...] milijonov EUR. Pri izračunu skupne bruto kumulativne nakupne cene katerega koli takšnega prevzema se ne upošteva prevzem ali prenos dolga v zvezi s takšnimi prevzemi. |
| --- | --- |

(91)

Banka BIC in združeni subjekt do 31. decembra 2016 ne bosta izvedla nobenega prevzema podjetja, razen če je skupna bruto kumulativna nakupna cena, ki jo plačata banka BIC in združeni subjekt za vse prevzeme v poslovnem letu, nižja od [...] milijonov EUR. Pri izračunu skupne bruto kumulativne nakupne cene katerega koli takšnega prevzema se ne upošteva prevzem ali prenos dolga v zvezi s takšnimi prevzemi.

| (92) | Banka BIC, združeni subjekt in Portugalska do 31. decembra 2016 ne bodo uveljavljali nakupnih opcij v zvezi s podrejenim dolgom, ki ga izda BPN pred dnem prodaje. |
| --- | --- |

(92)

Banka BIC, združeni subjekt in Portugalska do 31. decembra 2016 ne bodo uveljavljali nakupnih opcij v zvezi s podrejenim dolgom, ki ga izda BPN pred dnem prodaje.

| (93) | Banka BIC ali združeni subjekt se v svojih trženjskih kampanjah in sporočilih za vlagatelje ne bo skliceval na uporabo državne pomoči. |
| --- | --- |

(93)

Banka BIC ali združeni subjekt se v svojih trženjskih kampanjah in sporočilih za vlagatelje ne bo skliceval na uporabo državne pomoči.

6.   Ocena

6.1   Obstoj pomoči

| (94) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Glede na to se državni ukrep šteje za državno pomoč, če izpolnjuje naslednja štiri (kumulativna) merila:






  — | državna sredstva; |
| --- | --- | --- |

(94)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Glede na to se državni ukrep šteje za državno pomoč, če izpolnjuje naslednja štiri (kumulativna) merila:

—

državna sredstva;

| — | selektivno prednost; |
| --- | --- |

—

selektivno prednost;

| — | izkrivljajoč učinek na konkurenco in |
| --- | --- |

—

izkrivljajoč učinek na konkurenco in

| — | vpliv na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

—

vpliv na trgovino med državami članicami.

6.1.1.   Ukrepi v korist BPN in v zvezi z gospodarsko dejavnostjo po prodaji

6.1.1.1   Ukrepi, odobreni pred nacionalizacijo

| (95) | Portugalska meni, da ukrepi, ki so bili odobreni BPN pred nacionalizacijo, ne pomenijo državne pomoči. Ti ukrepi vključujejo nujno likvidnostno pomoč in štiri posojila, ki jih je CGD odobrila pred nacionalizacijo BPN oktobra in novembra 2008. |
| --- | --- |

(95)

Portugalska meni, da ukrepi, ki so bili odobreni BPN pred nacionalizacijo, ne pomenijo državne pomoči. Ti ukrepi vključujejo nujno likvidnostno pomoč in štiri posojila, ki jih je CGD odobrila pred nacionalizacijo BPN oktobra in novembra 2008.

| (96) | Kot so portugalski organi v zvezi z nujno likvidnostno pomočjo opozorili v ugotovitvah o sklepu z dne 24. oktobra 2011, je BdP odločitev o nujni likvidnostni pomoči, odobreni BPN pred nacionalizacijo, sprejela neodvisno, pri čemer so bile določene zamudne obresti in je jamstvo zagotovila BPN, medtem ko državno poroštvo ni bilo dano. |
| --- | --- |

(96)

Kot so portugalski organi v zvezi z nujno likvidnostno pomočjo opozorili v ugotovitvah o sklepu z dne 24. oktobra 2011, je BdP odločitev o nujni likvidnostni pomoči, odobreni BPN pred nacionalizacijo, sprejela neodvisno, pri čemer so bile določene zamudne obresti in je jamstvo zagotovila BPN, medtem ko državno poroštvo ni bilo dano.

| (97) | Ob dodelitvi nujne likvidnostne pomoči (17. in 27. oktobra 2008) odločitev o plačilni sposobnosti in nacionalizaciji BPN še ni bila sprejeta (ti odločitvi sta bili sprejeti šele v začetku novembra 2008). Nujna likvidnostna pomoč ni bila del večjega paketa pomoči, ampak je BdP z njo ponudila likvidnostna sredstva v okviru svojih običajnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(97)

Ob dodelitvi nujne likvidnostne pomoči (17. in 27. oktobra 2008) odločitev o plačilni sposobnosti in nacionalizaciji BPN še ni bila sprejeta (ti odločitvi sta bili sprejeti šele v začetku novembra 2008). Nujna likvidnostna pomoč ni bila del večjega paketa pomoči, ampak je BdP z njo ponudila likvidnostna sredstva v okviru svojih običajnih dejavnosti.

| (98) | Zato Komisija ugotavlja, da nujna likvidnostna pomoč, ki jo je BdP zagotovila BPN, v skladu s sporočilom o bančništvu (39) ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(98)

Zato Komisija ugotavlja, da nujna likvidnostna pomoč, ki jo je BdP zagotovila BPN, v skladu s sporočilom o bančništvu (39) ne pomeni državne pomoči.

| (99) | Komisija v zvezi s posojili, ki jih je odobrila CGD, ugotavlja, da je BPN pred nacionalizacijo prejela posojila CGD v skupni vrednosti 315 milijonov EUR in ne 235 milijonov EUR (40). |
| --- | --- |

(99)

Komisija v zvezi s posojili, ki jih je odobrila CGD, ugotavlja, da je BPN pred nacionalizacijo prejela posojila CGD v skupni vrednosti 315 milijonov EUR in ne 235 milijonov EUR (40).

| (100) | Komisija ugotavlja, da je CGD v popolni lasti države, ki imenuje člane upravnega odbora. Pri ugotavljanju, ali je mogoče posojila pripisati državi, je treba oceniti posamezne okoliščine, v katerih so bila posojila odobrena, in nato opredeliti, ali je CGD ravnala v nasprotju z običajno poslovno prakso. V zvezi s tem so pomembne naslednje ugotovitve. |
| --- | --- |

(100)

Komisija ugotavlja, da je CGD v popolni lasti države, ki imenuje člane upravnega odbora. Pri ugotavljanju, ali je mogoče posojila pripisati državi, je treba oceniti posamezne okoliščine, v katerih so bila posojila odobrena, in nato opredeliti, ali je CGD ravnala v nasprotju z običajno poslovno prakso. V zvezi s tem so pomembne naslednje ugotovitve.

| (101) | Prvič, ob dodelitvi prvih treh posojil oktobra 2008 je bilo že splošno znano, da je BPN v težavah. Po navedbah portugalskih organov je BPN imela likvidnostne težave od poletja 2008, kar dokazujejo velike spremembe na najvišji vodstveni ravni BPN (dve spremembi od začetka leta 2008), revizije BPN, ki jih je junija opravila BdP, in dejstvo, da je bonitetna agencija Moody’s banki BPN 18. julija 2008 znižala bonitetno oceno na Baa3. Poleg tega so bila drugo, tretje in četrto posojilo dodeljena po 22. oktobru 2008, ko je bilo likvidnostno stanje BPN po navedbah Portugalske izredno slabo. Vsak posojilodajalec, ki ravna v skladu z običajno poslovno prakso, bi od BPN pred odobritvijo dodatnega posojila zahteval informacije, potrebne za razumevanje njenega likvidnostnega stanja in zmožnosti odplačevanja posojil, in bi bil tako seznanjen z negotovim finančnim položajem BPN. |
| --- | --- |

(101)

Prvič, ob dodelitvi prvih treh posojil oktobra 2008 je bilo že splošno znano, da je BPN v težavah. Po navedbah portugalskih organov je BPN imela likvidnostne težave od poletja 2008, kar dokazujejo velike spremembe na najvišji vodstveni ravni BPN (dve spremembi od začetka leta 2008), revizije BPN, ki jih je junija opravila BdP, in dejstvo, da je bonitetna agencija Moody’s banki BPN 18. julija 2008 znižala bonitetno oceno na Baa3. Poleg tega so bila drugo, tretje in četrto posojilo dodeljena po 22. oktobru 2008, ko je bilo likvidnostno stanje BPN po navedbah Portugalske izredno slabo. Vsak posojilodajalec, ki ravna v skladu z običajno poslovno prakso, bi od BPN pred odobritvijo dodatnega posojila zahteval informacije, potrebne za razumevanje njenega likvidnostnega stanja in zmožnosti odplačevanja posojil, in bi bil tako seznanjen z negotovim finančnim položajem BPN.

| (102) | Drugič, zneski posojil so bili glede na trenutno bilanco stanja BPN in njene obveznosti zelo visoki, kar je za CGD pomenilo znatno posamezno izpostavljenost do banke v težavah. |
| --- | --- |

(102)

Drugič, zneski posojil so bili glede na trenutno bilanco stanja BPN in njene obveznosti zelo visoki, kar je za CGD pomenilo znatno posamezno izpostavljenost do banke v težavah.

| (103) | Tretjič, posojila so bila odobrena oktobra in novembra 2008, tj. kmalu po propadu banke Lehman Brothers, ko so bili medbančni trgi zelo nedostopni ne le za banke v velikih likvidnostnih težavah, ampak tudi za najmočnejše mednarodne finančne institucije. |
| --- | --- |

(103)

Tretjič, posojila so bila odobrena oktobra in novembra 2008, tj. kmalu po propadu banke Lehman Brothers, ko so bili medbančni trgi zelo nedostopni ne le za banke v velikih likvidnostnih težavah, ampak tudi za najmočnejše mednarodne finančne institucije.

| (104) | Četrtič, Komisija v zvezi s četrtim posojilom ugotavlja, da CGD ni le upravljala BPN v interesu države v skladu s členom 2(7) zakona o nacionalizaciji, ampak je v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji pridobila tudi državno poroštvo za vse kredite in likvidnostna sredstva, ki jih lahko odobri banki BPN v okviru nacionalizacije in „namesto države“. |
| --- | --- |

(104)

Četrtič, Komisija v zvezi s četrtim posojilom ugotavlja, da CGD ni le upravljala BPN v interesu države v skladu s členom 2(7) zakona o nacionalizaciji, ampak je v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji pridobila tudi državno poroštvo za vse kredite in likvidnostna sredstva, ki jih lahko odobri banki BPN v okviru nacionalizacije in „namesto države“.

| (105) | Glede na finančne in gospodarske razmere na splošno ter zlasti glede na splošno znane težave BPN je malo verjetno, da bi banki BPN zadevna likvidnostna sredstva zagotovila druga institucija, zato so portugalski organi likvidnostne ukrepe CGD opredelili kot „posebne“ (glej uvodno izjavo (25)). |
| --- | --- |

(105)

Glede na finančne in gospodarske razmere na splošno ter zlasti glede na splošno znane težave BPN je malo verjetno, da bi banki BPN zadevna likvidnostna sredstva zagotovila druga institucija, zato so portugalski organi likvidnostne ukrepe CGD opredelili kot „posebne“ (glej uvodno izjavo (25)).

| (106) | Glede na vse navedeno Komisija ugotavlja, da odločitev CGD o odobritvi zadevnih posojil banki BPN pred njeno nacionalizacijo ni bila običajna poslovna odločitev. Šteti je treba, da se lahko ta odločitev pripiše neposredno državi. Zato posojila vključujejo državna sredstva. |
| --- | --- |

(106)

Glede na vse navedeno Komisija ugotavlja, da odločitev CGD o odobritvi zadevnih posojil banki BPN pred njeno nacionalizacijo ni bila običajna poslovna odločitev. Šteti je treba, da se lahko ta odločitev pripiše neposredno državi. Zato posojila vključujejo državna sredstva.

| (107) | Ker je lahko BPN s posojili pridobila likvidnostna sredstva, ki jih sicer na trgu ne bi mogla pridobiti, je s tem postala likvidna, kar je bilo med drugim potrebno za njeno nadaljnje poslovanje in konkuriranje za posojila in vloge na bančnih trgih, na katerih je poslovala. |
| --- | --- |

(107)

Ker je lahko BPN s posojili pridobila likvidnostna sredstva, ki jih sicer na trgu ne bi mogla pridobiti, je s tem postala likvidna, kar je bilo med drugim potrebno za njeno nadaljnje poslovanje in konkuriranje za posojila in vloge na bančnih trgih, na katerih je poslovala.

| (108) | Zato Komisija meni, da je BPN pridobila gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(108)

Zato Komisija meni, da je BPN pridobila gospodarsko prednost.

| (109) | Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti izključno v korist BPN. |
| --- | --- |

(109)

Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti izključno v korist BPN.

| (110) | Ne glede na navedbo Portugalske, da je bila BPN pred nacionalizacijo šele deveta največja banka v portugalskem bančnem sektorju, so posojila CGD izkrivljala ali bi lahko izkrivljala konkurenco, ker je BPN s tem pridobila prednost pred drugimi konkurenčnimi bankami, saj je prejela likvidnostna sredstva, ki jih sicer na trgu ne bi mogla pridobiti. |
| --- | --- |

(110)

Ne glede na navedbo Portugalske, da je bila BPN pred nacionalizacijo šele deveta največja banka v portugalskem bančnem sektorju, so posojila CGD izkrivljala ali bi lahko izkrivljala konkurenco, ker je BPN s tem pridobila prednost pred drugimi konkurenčnimi bankami, saj je prejela likvidnostna sredstva, ki jih sicer na trgu ne bi mogla pridobiti.

| (111) | Ob upoštevanju dejstva, da je BPN ob odobritvi posojil poslovala na nacionalni, evropski in mednarodni ravni, med drugim tudi prek svoje francoske odvisne družbe, bi lahko ukrepi prizadeli tudi trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(111)

Ob upoštevanju dejstva, da je BPN ob odobritvi posojil poslovala na nacionalni, evropski in mednarodni ravni, med drugim tudi prek svoje francoske odvisne družbe, bi lahko ukrepi prizadeli tudi trgovino med državami članicami.

| (112) | Zato Komisija meni, da štiri posojila v skupnem znesku 315 milijonov EUR, ki jih je oktobra in novembra 2008 banki BPN odobrila CGD, pomenijo državno pomoč. |
| --- | --- |

(112)

Zato Komisija meni, da štiri posojila v skupnem znesku 315 milijonov EUR, ki jih je oktobra in novembra 2008 banki BPN odobrila CGD, pomenijo državno pomoč.

6.1.1.2.   Ukrepi, ki so bili odobreni po nacionalizaciji in niso neposredno povezani s prodajo banki BIC

| (113) | Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 že ugotovila, da nacionalizacija ne pomeni državne pomoči v korist delničarjev BPN. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 že ugotovila, da nacionalizacija ne pomeni državne pomoči v korist delničarjev BPN.

| (114) | Po nacionalizaciji BPN so bili odobreni naslednji ukrepi, ki niso bili neposredno povezani s prodajo banki BIC:






  (a) | državno poroštvo za obveznosti, ki jih je izdala BPN in financirala CGD, vključno z izdajo komercialnega zapisa, ki ga je vpisala CGD, in uporabo kreditov denarnega trga, ki jih je zagotovila CGD; |
| --- | --- | --- |

(114)

Po nacionalizaciji BPN so bili odobreni naslednji ukrepi, ki niso bili neposredno povezani s prodajo banki BIC:

(a)

državno poroštvo za obveznosti, ki jih je izdala BPN in financirala CGD, vključno z izdajo komercialnega zapisa, ki ga je vpisala CGD, in uporabo kreditov denarnega trga, ki jih je zagotovila CGD;

| (b) | prenos sredstev in obveznosti na tri pravne subjekte s posebnim namenom v lasti države. |
| --- | --- |

(b)

prenos sredstev in obveznosti na tri pravne subjekte s posebnim namenom v lasti države.

| (115) | Državno poroštvo, ki je bilo po nacionalizaciji odobreno BPN za komercialni zapis, ki ga je izdala BPN (in pravni subjekti s posebnim namenom) in vpisala CGD, je neposredno financirala država članica. Poleg tega so morale biti v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji vse kreditne linije ali bančne kreditne linije, ki jih je CGD zagotovila banki BPN (in pravnim subjektom s posebnim namenom) v okviru nacionalizacije, zavarovane s poroštvom portugalske države. Zato vsa finančna sredstva, ki jih je CGD zagotovila banki BPN (ali pravnim subjektom s posebnim namenom) po nacionalizaciji, nedvomno vključujejo državna sredstva. |
| --- | --- |

(115)

Državno poroštvo, ki je bilo po nacionalizaciji odobreno BPN za komercialni zapis, ki ga je izdala BPN (in pravni subjekti s posebnim namenom) in vpisala CGD, je neposredno financirala država članica. Poleg tega so morale biti v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji vse kreditne linije ali bančne kreditne linije, ki jih je CGD zagotovila banki BPN (in pravnim subjektom s posebnim namenom) v okviru nacionalizacije, zavarovane s poroštvom portugalske države. Zato vsa finančna sredstva, ki jih je CGD zagotovila banki BPN (ali pravnim subjektom s posebnim namenom) po nacionalizaciji, nedvomno vključujejo državna sredstva.

| (116) | Poleg tega je treba opozoriti, da je finančna sredstva banki BPN ali pravnim subjektom s posebnim namenom po nacionalizaciji zagotovila izključno CGD in da se je njena izpostavljenost postopno povečala, ker so druge obveznosti zapadle, pri čemer jih prvotni posojilodajalci niso obnovili ali niso bile nadomeščene s posojili drugih institucij. Dejstvo, da nadomestni viri financiranja za BPN niso bili na voljo, glede na njene splošno znane finančne težave in negotovo prihodnost ni presenetljivo. |
| --- | --- |

(116)

Poleg tega je treba opozoriti, da je finančna sredstva banki BPN ali pravnim subjektom s posebnim namenom po nacionalizaciji zagotovila izključno CGD in da se je njena izpostavljenost postopno povečala, ker so druge obveznosti zapadle, pri čemer jih prvotni posojilodajalci niso obnovili ali niso bile nadomeščene s posojili drugih institucij. Dejstvo, da nadomestni viri financiranja za BPN niso bili na voljo, glede na njene splošno znane finančne težave in negotovo prihodnost ni presenetljivo.

| (117) | Z državnimi poroštvi je BPN prejela finančno pomoč, ko zanjo ni bilo drugih možnosti na trgu. |
| --- | --- |

(117)

Z državnimi poroštvi je BPN prejela finančno pomoč, ko zanjo ni bilo drugih možnosti na trgu.

| (118) | Z njimi je lahko BPN še naprej poslovala na trgu, konkurirala pri poslih (ne le pri nadaljnjem izvajanju poslov, ampak tudi pri pridobivanju novih poslov) ter izpolnjevala obveznosti do komitentov in drugih udeležencev na trgu. |
| --- | --- |

(118)

Z njimi je lahko BPN še naprej poslovala na trgu, konkurirala pri poslih (ne le pri nadaljnjem izvajanju poslov, ampak tudi pri pridobivanju novih poslov) ter izpolnjevala obveznosti do komitentov in drugih udeležencev na trgu.

| (119) | Glede na to Komisija ugotavlja, da je BPN z državnimi poroštvi pridobila gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(119)

Glede na to Komisija ugotavlja, da je BPN z državnimi poroštvi pridobila gospodarsko prednost.

| (120) | Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti v korist točno določenega subjekta, tj. BPN. Poleg tega so bili v zvezi z delom bančne kreditne linije, ki se je izvajala po prodaji, sprejeti tudi v korist združenega subjekta. |
| --- | --- |

(120)

Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti v korist točno določenega subjekta, tj. BPN. Poleg tega so bili v zvezi z delom bančne kreditne linije, ki se je izvajala po prodaji, sprejeti tudi v korist združenega subjekta.

| (121) | Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(121)

Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (122) | BPN je lahko z državnimi poroštvi, ki so ji bila odobrena, prejela znatna finančna sredstva, ki na trgu niso bila na voljo in s katerimi je pridobila selektivno prednost. Zaradi državnih poroštev je lahko BPN še naprej poslovala na trgu in opravljala dejavnosti, ne da bi nanjo negativno vplivale pretekle okoliščine. Državna poroštva pomenijo državno pomoč. |
| --- | --- |

(122)

BPN je lahko z državnimi poroštvi, ki so ji bila odobrena, prejela znatna finančna sredstva, ki na trgu niso bila na voljo in s katerimi je pridobila selektivno prednost. Zaradi državnih poroštev je lahko BPN še naprej poslovala na trgu in opravljala dejavnosti, ne da bi nanjo negativno vplivale pretekle okoliščine. Državna poroštva pomenijo državno pomoč.

| (123) | Izločitev nekaterih sredstev iz BPN in njihov prenos na pravne subjekte s posebnim namenom, ki so v popolni lasti države članice, pomeni, da država članica prevzame celotno finančno odgovornost zanje in prevzame vsa tveganja za sredstva v pravnih subjektih s posebnim namenom, pri čemer so lahko vsaj nekatera od njih neizterljiva. Zato ukrep vključuje državna sredstva. |
| --- | --- |

(123)

Izločitev nekaterih sredstev iz BPN in njihov prenos na pravne subjekte s posebnim namenom, ki so v popolni lasti države članice, pomeni, da država članica prevzame celotno finančno odgovornost zanje in prevzame vsa tveganja za sredstva v pravnih subjektih s posebnim namenom, pri čemer so lahko vsaj nekatera od njih neizterljiva. Zato ukrep vključuje državna sredstva.

| (124) | Komisija meni, da prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo in po knjigovodski vrednosti 3,9 milijarde EUR (pri čemer so oslabitve ocenjene na 1,8 milijarde EUR) pomeni prednost za BPN, ker ni bila zagotovljena predhodna preglednost, ker sredstva niso bila ovrednotena po tržni ceni in ker država pri prenosu ni prejela plačila. |
| --- | --- |

(124)

Komisija meni, da prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo in po knjigovodski vrednosti 3,9 milijarde EUR (pri čemer so oslabitve ocenjene na 1,8 milijarde EUR) pomeni prednost za BPN, ker ni bila zagotovljena predhodna preglednost, ker sredstva niso bila ovrednotena po tržni ceni in ker država pri prenosu ni prejela plačila.

| (125) | Komisija meni, da je BPN s prenosom sredstev po knjigovodski vrednosti namesto po tržni vrednosti pridobila gospodarsko prednost pred konkurenti. |
| --- | --- |

(125)

Komisija meni, da je BPN s prenosom sredstev po knjigovodski vrednosti namesto po tržni vrednosti pridobila gospodarsko prednost pred konkurenti.

| (126) | Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti v korist točno določenega subjekta, tj. BPN. |
| --- | --- |

(126)

Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti v korist točno določenega subjekta, tj. BPN.

| (127) | Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(127)

Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.

6.1.1.3.   Ukrepi, odobreni po nacionalizaciji in povezani s prodajo banki BIC

| (128) | Poleg ukrepov, ki so bili za BPN odobreni po nacionalizaciji in niso bili povezani s prodajo banki BIC, so bili odobreni tudi dodatni ukrepi, povezani s prodajo banki BIC. Ti zajemajo:






  a) | dokapitalizacijo BPN zaradi prodaje; |
| --- | --- | --- |

(128)

Poleg ukrepov, ki so bili za BPN odobreni po nacionalizaciji in niso bili povezani s prodajo banki BIC, so bili odobreni tudi dodatni ukrepi, povezani s prodajo banki BIC. Ti zajemajo:

a)

dokapitalizacijo BPN zaradi prodaje;

| b) | prenos dodatnih sredstev in obveznosti iz BPN v zvezi s prodajo; |
| --- | --- |

b)

prenos dodatnih sredstev in obveznosti iz BPN v zvezi s prodajo;

| c) | pravico banke BIC do prenosa nedonosnih posojil na državo po prodaji; |
| --- | --- |

c)

pravico banke BIC do prenosa nedonosnih posojil na državo po prodaji;

| d) | prenos stroškov, povezanih s tveganjem sodnih postopkov, na državo zaradi prodaje in |
| --- | --- |

d)

prenos stroškov, povezanih s tveganjem sodnih postopkov, na državo zaradi prodaje in

| e) | odobritev bančne kreditne linije CGD združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije v znesku [150–500] milijonov EUR za komercialni zapis po prodaji in s poroštvom države. |
| --- | --- |

e)

odobritev bančne kreditne linije CGD združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije v znesku [150–500] milijonov EUR za komercialni zapis po prodaji in s poroštvom države.

| (129) | Dokapitalizacija BPN v znesku 600 milijonov EUR je bila izvedena 15. februarja 2012. Navedeni ukrep je zaradi prodaje banki BIC izvedla neposredno država z državnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(129)

Dokapitalizacija BPN v znesku 600 milijonov EUR je bila izvedena 15. februarja 2012. Navedeni ukrep je zaradi prodaje banki BIC izvedla neposredno država z državnimi sredstvi.

| (130) | Z dokapitalizacijo BPN v znesku 600 milijonov EUR, ki je bila izvedena 15. februarja 2012, je bil banki BPN ob prodaji zagotovljen lastniški kapital v znesku [200–400] milijonov EUR. Ta znesek je ob predložitvi ponudbe BIC z dne 20. julija 2011 ustrezal ocenjenemu [10–18]-odstotnemu navadnemu lastniškemu temeljnemu kapitalu. To znatno presega regulativno minimalno zahtevo (9 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala konec leta 2011 in 10 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala konec leta 2012) (41). |
| --- | --- |

(130)

Z dokapitalizacijo BPN v znesku 600 milijonov EUR, ki je bila izvedena 15. februarja 2012, je bil banki BPN ob prodaji zagotovljen lastniški kapital v znesku [200–400] milijonov EUR. Ta znesek je ob predložitvi ponudbe BIC z dne 20. julija 2011 ustrezal ocenjenemu [10–18]-odstotnemu navadnemu lastniškemu temeljnemu kapitalu. To znatno presega regulativno minimalno zahtevo (9 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala konec leta 2011 in 10 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala konec leta 2012) (41).

| (131) | Komisija meni, da je BPN s kapitalsko injekcijo pridobila gospodarsko prednost, pri čemer je bila gospodarska prednost zagotovljena tudi gospodarski dejavnosti po prodaji. Prednost temelji na dejstvu, da je bil banki BPN po dokapitalizaciji zagotovljen kapital za izpolnjevanje in preseganje regulativnih zahtev ter da bo takšen kapital na voljo tudi združenemu subjektu. Ta kapital omogoča BPN poslovanje na trgih in zagotavljanje novih kreditov v gospodarskih okoliščinah, v katerih morajo drugi konkurenti zmanjšati finančni vzvod, pri čemer bo to omogočal tudi združenemu subjektu. |
| --- | --- |

(131)

Komisija meni, da je BPN s kapitalsko injekcijo pridobila gospodarsko prednost, pri čemer je bila gospodarska prednost zagotovljena tudi gospodarski dejavnosti po prodaji. Prednost temelji na dejstvu, da je bil banki BPN po dokapitalizaciji zagotovljen kapital za izpolnjevanje in preseganje regulativnih zahtev ter da bo takšen kapital na voljo tudi združenemu subjektu. Ta kapital omogoča BPN poslovanje na trgih in zagotavljanje novih kreditov v gospodarskih okoliščinah, v katerih morajo drugi konkurenti zmanjšati finančni vzvod, pri čemer bo to omogočal tudi združenemu subjektu.

| (132) | Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti izključno v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in združenega subjekta, ki bo gospodarsko dejavnost nadaljeval po prodaji. |
| --- | --- |

(132)

Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti izključno v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in združenega subjekta, ki bo gospodarsko dejavnost nadaljeval po prodaji.

| (133) | Portugalska je navedla, da se je tržni delež BPN po nacionalizaciji zmanjševal in da bo tržni delež združenega subjekta na področju posojil komitentom, vlog komitentov ali bančnih produktov manjši od 1 %, na vseh drugih upoštevnih trgih pa manjši od 2 %. Vendar ukrepi izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco, ker banki BPN in združenemu subjektu po prodaji banki BIC zagotavljajo ugodnejši položaj glede na druge konkurenčne banke. S presežnim kapitalom v združenem subjektu je gospodarska dejavnost zaščitena pred naložbenimi tveganji, ki jih imajo drugi konkurenti. Z njim se povečata tudi verjetnost, da bosta oba upravičenca imela na voljo dodatna likvidnostna sredstva, ter možnost prihodnje širitve BPN in združenega subjekta v gospodarskih okoliščinah, v katerih morajo drugi konkurenti, ki poslujejo na Portugalskem, zmanjšati finančni vzvod. |
| --- | --- |

(133)

Portugalska je navedla, da se je tržni delež BPN po nacionalizaciji zmanjševal in da bo tržni delež združenega subjekta na področju posojil komitentom, vlog komitentov ali bančnih produktov manjši od 1 %, na vseh drugih upoštevnih trgih pa manjši od 2 %. Vendar ukrepi izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco, ker banki BPN in združenemu subjektu po prodaji banki BIC zagotavljajo ugodnejši položaj glede na druge konkurenčne banke. S presežnim kapitalom v združenem subjektu je gospodarska dejavnost zaščitena pred naložbenimi tveganji, ki jih imajo drugi konkurenti. Z njim se povečata tudi verjetnost, da bosta oba upravičenca imela na voljo dodatna likvidnostna sredstva, ter možnost prihodnje širitve BPN in združenega subjekta v gospodarskih okoliščinah, v katerih morajo drugi konkurenti, ki poslujejo na Portugalskem, zmanjšati finančni vzvod.

| (134) | Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(134)

Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (135) | Dokapitalizacija BPN v znesku 600 milijonov EUR, ki je bila izvedena 15. februarja 2012, pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(135)

Dokapitalizacija BPN v znesku 600 milijonov EUR, ki je bila izvedena 15. februarja 2012, pomeni državno pomoč.

| (136) | Ukrepi, ki so bili odobreni v zvezi s prodajo banki BIC, vključujejo pravico banke BIC, da pred sklenitvijo zahteva prenos drugih sredstev in obveznosti BPN, kot so posojila kreditnim institucijam ali stvarno premoženje in finančne naložbe. Vključujejo tudi pravico banke BIC do prenosa vlog, katerih cena presega ustrezno referenčno stopnjo za [...] bazičnih točk, ali do razlike plačila za takšne vloge, ki jo prejme od države. |
| --- | --- |

(136)

Ukrepi, ki so bili odobreni v zvezi s prodajo banki BIC, vključujejo pravico banke BIC, da pred sklenitvijo zahteva prenos drugih sredstev in obveznosti BPN, kot so posojila kreditnim institucijam ali stvarno premoženje in finančne naložbe. Vključujejo tudi pravico banke BIC do prenosa vlog, katerih cena presega ustrezno referenčno stopnjo za [...] bazičnih točk, ali do razlike plačila za takšne vloge, ki jo prejme od države.

| (137) | Izločitev nekaterih posojil in obveznosti (vključno z vlogami), ki jih izbere BIC, iz BPN neposredno financira država članica. Vse postavke, izločene iz BPN, bodo po knjigovodski vrednosti prenesene na pravne subjekte s posebnim namenom, ki so v popolni lasti države članice, ali pa bo država članica v vsakem primeru kako drugače prevzela finančno odgovornost zanje. S tem bo država članica prevzela finančno obremenitev za upravljanje navedenih sredstev in obveznosti ter njihovo odtujitev. Poleg tega bo morala država članica financirati razliko med ustreznimi obrestmi na vloge in cenovnim pragom, ki presega referenčno stopnjo za [...] bazičnih točk. |
| --- | --- |

(137)

Izločitev nekaterih posojil in obveznosti (vključno z vlogami), ki jih izbere BIC, iz BPN neposredno financira država članica. Vse postavke, izločene iz BPN, bodo po knjigovodski vrednosti prenesene na pravne subjekte s posebnim namenom, ki so v popolni lasti države članice, ali pa bo država članica v vsakem primeru kako drugače prevzela finančno odgovornost zanje. S tem bo država članica prevzela finančno obremenitev za upravljanje navedenih sredstev in obveznosti ter njihovo odtujitev. Poleg tega bo morala država članica financirati razliko med ustreznimi obrestmi na vloge in cenovnim pragom, ki presega referenčno stopnjo za [...] bazičnih točk.

| (138) | Komisija meni, da prenos dodatnih sredstev in obveznosti na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo pomeni prednost za BPN in združeni subjekt, ker ni bila zagotovljena predhodna preglednost, ker sredstva niso bila ovrednotena po tržni ceni in ker država pri prenosu ni prejela plačila. |
| --- | --- |

(138)

Komisija meni, da prenos dodatnih sredstev in obveznosti na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo pomeni prednost za BPN in združeni subjekt, ker ni bila zagotovljena predhodna preglednost, ker sredstva niso bila ovrednotena po tržni ceni in ker država pri prenosu ni prejela plačila.

| (139) | Komisija meni, da sta BPN in združeni subjekt s prenosom sredstev po knjigovodski vrednosti namesto po tržni vrednosti pridobila gospodarsko prednost pred konkurenti. BIC bi lahko za ta sredstva zahtevala izločitev v skladu z navedenim pogojem iz okvirnega sporazuma, pri čemer navedena sredstva ne bi bila ovrednotena po tržni vrednosti in država zanje ne bi prejela plačila. Nasprotno bi se v obsegu, v katerem bi se pri tej možnosti zmanjšala tveganju prilagojena aktiva BPN, povečal delež kapitala banke in s tem njena zmogljivost za odobritev novih posojil in poslovanje na trgu. Ta prednost bi se po prodaji prenesla na združeni subjekt. |
| --- | --- |

(139)

Komisija meni, da sta BPN in združeni subjekt s prenosom sredstev po knjigovodski vrednosti namesto po tržni vrednosti pridobila gospodarsko prednost pred konkurenti. BIC bi lahko za ta sredstva zahtevala izločitev v skladu z navedenim pogojem iz okvirnega sporazuma, pri čemer navedena sredstva ne bi bila ovrednotena po tržni vrednosti in država zanje ne bi prejela plačila. Nasprotno bi se v obsegu, v katerem bi se pri tej možnosti zmanjšala tveganju prilagojena aktiva BPN, povečal delež kapitala banke in s tem njena zmogljivost za odobritev novih posojil in poslovanje na trgu. Ta prednost bi se po prodaji prenesla na združeni subjekt.

| (140) | Poleg tega je z državnim plačilom razlike med ustreznimi obrestmi na vloge in cenovnim pragom, ki presega referenčno stopnjo za [...] bazičnih točk, odpravljen strošek, ki bi ga morala BPN plačati v običajnih okoliščinah, zato je BPN s tem pridobila prednost. |
| --- | --- |

(140)

Poleg tega je z državnim plačilom razlike med ustreznimi obrestmi na vloge in cenovnim pragom, ki presega referenčno stopnjo za [...] bazičnih točk, odpravljen strošek, ki bi ga morala BPN plačati v običajnih okoliščinah, zato je BPN s tem pridobila prednost.

| (141) | Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti izključno v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in gospodarske dejavnosti, ki se bo nadaljevala po prodaji. |
| --- | --- |

(141)

Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti izključno v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in gospodarske dejavnosti, ki se bo nadaljevala po prodaji.

| (142) | Ukrepi izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco, ker banki BPN in združenemu subjektu po prodaji banki BIC zagotavljajo ugodnejši položaj glede na druge konkurenčne banke, ker jima v nasprotju z drugimi konkurenti ni treba zmanjšati finančnega vzvoda, hkrati pa lahko odobrita več posojil za gospodarstvo. |
| --- | --- |

(142)

Ukrepi izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco, ker banki BPN in združenemu subjektu po prodaji banki BIC zagotavljajo ugodnejši položaj glede na druge konkurenčne banke, ker jima v nasprotju z drugimi konkurenti ni treba zmanjšati finančnega vzvoda, hkrati pa lahko odobrita več posojil za gospodarstvo.

| (143) | Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(143)

Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (144) | Prenos dodatnih sredstev in obveznosti (vključno z vlogami) iz bilance stanja BPN na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(144)

Prenos dodatnih sredstev in obveznosti (vključno z vlogami) iz bilance stanja BPN na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo pomeni državno pomoč.

| (145) | BIC je upravičena do ponovne prodaje posojil, ki so nedonosna najmanj [...] dni (do največ [...] % nominalne vrednosti skupnega portfelja posojil, ki ga izbere BIC, po nadomestilu z obstoječimi vlogami) in katerih znesek presega stopnjo rezervacij ([...] milijonov EUR), v [...] mesecih. |
| --- | --- |

(145)

BIC je upravičena do ponovne prodaje posojil, ki so nedonosna najmanj [...] dni (do največ [...] % nominalne vrednosti skupnega portfelja posojil, ki ga izbere BIC, po nadomestilu z obstoječimi vlogami) in katerih znesek presega stopnjo rezervacij ([...] milijonov EUR), v [...] mesecih.

| (146) | Pravico banke BIC do izločitve dodatnih sredstev in obveznosti iz bilance stanja po prodaji neposredno financira država članica. Vse postavke, izločene iz BPN, bodo po knjigovodski vrednosti prenesene na pravne subjekte s posebnim namenom, ki so v popolni lasti države članice, ali pa bo država članica v vsakem primeru kako drugače prevzela finančno odgovornost zanje. S tem bo država članica prevzela finančno obremenitev za upravljanje navedenih sredstev ter razpolaganje z njimi. |
| --- | --- |

(146)

Pravico banke BIC do izločitve dodatnih sredstev in obveznosti iz bilance stanja po prodaji neposredno financira država članica. Vse postavke, izločene iz BPN, bodo po knjigovodski vrednosti prenesene na pravne subjekte s posebnim namenom, ki so v popolni lasti države članice, ali pa bo država članica v vsakem primeru kako drugače prevzela finančno odgovornost zanje. S tem bo država članica prevzela finančno obremenitev za upravljanje navedenih sredstev ter razpolaganje z njimi.

| (147) | Komisija meni, da možnost izločitve nedonosnih posojil po prodaji BPN in združenemu subjektu omogoča, da razširita svojo dejavnost in odobrita več posojil v gospodarskih okoliščinah, v katerih morajo drugi konkurenti, ki poslujejo na Portugalskem, zmanjšati svoj finančni vzvod. Če bi banka ohranila enako stopnjo lastniškega kapitala, bi se delež kapitala banke z izločitvijo nedonosnih posojil in zmanjšanjem tveganju prilagojene aktive povečal. S tem bi se povečala njena zmogljivost za odobritev novih posojil in poslovanje na trgu. |
| --- | --- |

(147)

Komisija meni, da možnost izločitve nedonosnih posojil po prodaji BPN in združenemu subjektu omogoča, da razširita svojo dejavnost in odobrita več posojil v gospodarskih okoliščinah, v katerih morajo drugi konkurenti, ki poslujejo na Portugalskem, zmanjšati svoj finančni vzvod. Če bi banka ohranila enako stopnjo lastniškega kapitala, bi se delež kapitala banke z izločitvijo nedonosnih posojil in zmanjšanjem tveganju prilagojene aktive povečal. S tem bi se povečala njena zmogljivost za odobritev novih posojil in poslovanje na trgu.

| (148) | Prednost pred konkurenti, ki so obremenjeni z oslabitvami zaradi sredstev slabše kakovosti, ki jih morajo absorbirati, s čimer se omeji njihov kapital za nova posojila, bi imel tudi združeni subjekt. Vendar se kapitalska osnova združenega subjekta zaradi takšnih oslabitev in vedno manjše vrednosti portfelja posojil ne bo zmanjšala. |
| --- | --- |

(148)

Prednost pred konkurenti, ki so obremenjeni z oslabitvami zaradi sredstev slabše kakovosti, ki jih morajo absorbirati, s čimer se omeji njihov kapital za nova posojila, bi imel tudi združeni subjekt. Vendar se kapitalska osnova združenega subjekta zaradi takšnih oslabitev in vedno manjše vrednosti portfelja posojil ne bo zmanjšala.

| (149) | Če bi BIC nedonosna posojila vrnila državi najpozneje [...] po dnevu prodaje, bi se lahko spremenila tudi tveganju prilagojena aktiva banke, s tem pa bi navadni lastniški temeljni kapital presegel [10–18]-odstotno stopnjo iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011. Komisija upošteva s tem povezano zavezo Portugalske, da banka BIC ali združeni subjekt v primeru vračila posojil državi ali drugemu subjektu pod nadzorom države po prodaji državi vrne kapital, povezan z navedenimi posojili, v znesku [10–18] % tveganju prilagojene aktive posojil ter poleg tega prenese nedonosna posojila in vrne državi kapital, povezan z navedenimi posojili, le, če je v celoti izčrpal rezervacije, ki so na dan prodaje na voljo na računih BPN. |
| --- | --- |

(149)

Če bi BIC nedonosna posojila vrnila državi najpozneje [...] po dnevu prodaje, bi se lahko spremenila tudi tveganju prilagojena aktiva banke, s tem pa bi navadni lastniški temeljni kapital presegel [10–18]-odstotno stopnjo iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011. Komisija upošteva s tem povezano zavezo Portugalske, da banka BIC ali združeni subjekt v primeru vračila posojil državi ali drugemu subjektu pod nadzorom države po prodaji državi vrne kapital, povezan z navedenimi posojili, v znesku [10–18] % tveganju prilagojene aktive posojil ter poleg tega prenese nedonosna posojila in vrne državi kapital, povezan z navedenimi posojili, le, če je v celoti izčrpal rezervacije, ki so na dan prodaje na voljo na računih BPN.

| (150) | Zadevni ukrep je selektiven, ker je bil sprejet izključno v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in gospodarske dejavnosti, ki se bo nadaljevala po prodaji. |
| --- | --- |

(150)

Zadevni ukrep je selektiven, ker je bil sprejet izključno v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in gospodarske dejavnosti, ki se bo nadaljevala po prodaji.

| (151) | Ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, ker banki BPN in združenemu subjektu po prodaji banki BIC zagotavlja ugodnejši položaj glede na druge konkurenčne banke, ker jima v nasprotju z drugimi konkurenti ni treba zmanjšati finančnega vzvoda, hkrati pa lahko odobrita več posojil za gospodarstvo. |
| --- | --- |

(151)

Ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, ker banki BPN in združenemu subjektu po prodaji banki BIC zagotavlja ugodnejši položaj glede na druge konkurenčne banke, ker jima v nasprotju z drugimi konkurenti ni treba zmanjšati finančnega vzvoda, hkrati pa lahko odobrita več posojil za gospodarstvo.

| (152) | Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(152)

Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (153) | Če ne bi bilo zaveze o vračilu kapitala, povezanega s posojili, bi ukrep banki BPN in združenemu subjektu omogočal, da po prodaji retroaktivno spremenita tveganju prilagojeno aktivo banke. Tako bi se povečala sorazmerna kapitalizacija banke. S tem ukrepom banka torej pridobi prednost, poleg tega ukrep izkrivlja konkurenco z drugimi konkurenti. Ukrep pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(153)

Če ne bi bilo zaveze o vračilu kapitala, povezanega s posojili, bi ukrep banki BPN in združenemu subjektu omogočal, da po prodaji retroaktivno spremenita tveganju prilagojeno aktivo banke. Tako bi se povečala sorazmerna kapitalizacija banke. S tem ukrepom banka torej pridobi prednost, poleg tega ukrep izkrivlja konkurenco z drugimi konkurenti. Ukrep pomeni državno pomoč.

| (154) | Prenos tveganj sodnih postopkov banke BPN na državo pomeni obveznost, ki jo prevzame država. |
| --- | --- |

(154)

Prenos tveganj sodnih postopkov banke BPN na državo pomeni obveznost, ki jo prevzame država.

| (155) | S prevzemom obveznosti BPN država zagotavlja prednost BPN in združenemu subjektu pred njunimi konkurenti, ki morajo v svoji bilanci stanja sami prevzeti ustrezne obveznosti. |
| --- | --- |

(155)

S prevzemom obveznosti BPN država zagotavlja prednost BPN in združenemu subjektu pred njunimi konkurenti, ki morajo v svoji bilanci stanja sami prevzeti ustrezne obveznosti.

| (156) | Zadevni ukrep je selektiven, ker je sprejet izključno v korist točno določenega subjekta (BPN in združenega subjekta, ki nastane po prodaji banki BIC). |
| --- | --- |

(156)

Zadevni ukrep je selektiven, ker je sprejet izključno v korist točno določenega subjekta (BPN in združenega subjekta, ki nastane po prodaji banki BIC).

| (157) | Ukrep je zagotovil razbremenitev kapitala za BPN in združeni subjekt, ko na trgu ni bilo na voljo drugih možnosti in so morali drugi konkurenti takšne obveznosti sami prevzeti v svojih bilancah stanja. |
| --- | --- |

(157)

Ukrep je zagotovil razbremenitev kapitala za BPN in združeni subjekt, ko na trgu ni bilo na voljo drugih možnosti in so morali drugi konkurenti takšne obveznosti sami prevzeti v svojih bilancah stanja.

| (158) | Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(158)

Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (159) | Ukrep zagotavlja razbremenitev kapitala in pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(159)

Ukrep zagotavlja razbremenitev kapitala in pomeni državno pomoč.

| (160) | Odobritev bančne kreditne linije v znesku [150–350] milijonov EUR združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije s strani CGD za banko BPN v znesku [150–500] milijonov EUR za komercialni zapis po prodaji je mogoče pripisati državi, pri čemer se upoštevajo posebne okoliščine, v katerih sta bili izvedeni. |
| --- | --- |

(160)

Odobritev bančne kreditne linije v znesku [150–350] milijonov EUR združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije s strani CGD za banko BPN v znesku [150–500] milijonov EUR za komercialni zapis po prodaji je mogoče pripisati državi, pri čemer se upoštevajo posebne okoliščine, v katerih sta bili izvedeni.

| (161) | Prvič, CGD je v popolni lasti države, ki imenuje člane upravnega odbora. Kot je navedeno v uvodni izjavi (100), je bila CGD v skladu z zakonom imenovana za upravljanje BPN in je v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji prejela tudi državno poroštvo za vse kredite in likvidnostna sredstva, ki bi jih odobrila banki BPN v okviru nacionalizacije in „namesto države“. Navedeno poroštvo velja tudi za kreditno linijo v znesku [150–500] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(161)

Prvič, CGD je v popolni lasti države, ki imenuje člane upravnega odbora. Kot je navedeno v uvodni izjavi (100), je bila CGD v skladu z zakonom imenovana za upravljanje BPN in je v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji prejela tudi državno poroštvo za vse kredite in likvidnostna sredstva, ki bi jih odobrila banki BPN v okviru nacionalizacije in „namesto države“. Navedeno poroštvo velja tudi za kreditno linijo v znesku [150–500] milijonov EUR.

| (162) | Drugič, CGD odločitve o odobritvi bančne kreditne linije in ohranitvi kreditne linije ni sprejela neodvisno, ampak je pri tem šlo za enega od pogojev prodaje, o katerih so se dogovorili BIC in portugalski organi. |
| --- | --- |

(162)

Drugič, CGD odločitve o odobritvi bančne kreditne linije in ohranitvi kreditne linije ni sprejela neodvisno, ampak je pri tem šlo za enega od pogojev prodaje, o katerih so se dogovorili BIC in portugalski organi.

| (163) | Zato je mogoče odobritev bančne kreditne linije s strani CGD v znesku [200–400] milijonov EUR združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije s strani CGD v znesku [150–500] milijonov EUR za komercialni zapis po prodaji pripisati neposredno državi članici. |
| --- | --- |

(163)

Zato je mogoče odobritev bančne kreditne linije s strani CGD v znesku [200–400] milijonov EUR združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije s strani CGD v znesku [150–500] milijonov EUR za komercialni zapis po prodaji pripisati neposredno državi članici.

| (164) | Ukrepi banki BPN in združenemu subjektu omogočajo preprost in cenovno ugoden dostop do likvidnostnih sredstev. |
| --- | --- |

(164)

Ukrepi banki BPN in združenemu subjektu omogočajo preprost in cenovno ugoden dostop do likvidnostnih sredstev.

| (165) | V zvezi s kreditno linijo v znesku [200–400] milijonov EUR, ki jo je CGD odobrila banki BIC, Komisija ugotavlja, da bi omilila stanje sredstev združenega subjekta v primeru odliva vlog po prodaji. CGD takšne kreditne linije ni odobrila nobenemu drugemu subjektu, razen združenemu subjektu. Zato je združeni subjekt s kreditno linijo pridobil gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(165)

V zvezi s kreditno linijo v znesku [200–400] milijonov EUR, ki jo je CGD odobrila banki BIC, Komisija ugotavlja, da bi omilila stanje sredstev združenega subjekta v primeru odliva vlog po prodaji. CGD takšne kreditne linije ni odobrila nobenemu drugemu subjektu, razen združenemu subjektu. Zato je združeni subjekt s kreditno linijo pridobil gospodarsko prednost.

| (166) | Prednost pred konkurenti glede dostopa do likvidnostnih sredstev za BPN in združeni subjekt pomeni tudi ohranitev kreditne linije v znesku [150–500] milijonov EUR z državnim poroštvom do [...] za trenutni program komercialnih zapisov. |
| --- | --- |

(166)

Prednost pred konkurenti glede dostopa do likvidnostnih sredstev za BPN in združeni subjekt pomeni tudi ohranitev kreditne linije v znesku [150–500] milijonov EUR z državnim poroštvom do [...] za trenutni program komercialnih zapisov.

| (167) | Zadevni ukrepi so selektivni, ker so sprejeti izključno v korist točno določenega subjekta (BPN in združenega subjekta, ki nastane po prodaji banki BIC). |
| --- | --- |

(167)

Zadevni ukrepi so selektivni, ker so sprejeti izključno v korist točno določenega subjekta (BPN in združenega subjekta, ki nastane po prodaji banki BIC).

| (168) | Prednost, ki jo pridobita BPN in združeni subjekt po prodaji, izkrivlja konkurenco, zlasti ob upoštevanju sedanjih visokih stroškov zadolževanja na finančnih trgih. |
| --- | --- |

(168)

Prednost, ki jo pridobita BPN in združeni subjekt po prodaji, izkrivlja konkurenco, zlasti ob upoštevanju sedanjih visokih stroškov zadolževanja na finančnih trgih.

| (169) | Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(169)

Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (170) | Odobritev bančne kreditne linije s strani CGD v znesku [200–400] milijonov EUR združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije za banko BPN v znesku [150–500] milijonov EUR za komercialni zapis pomenita državno pomoč. |
| --- | --- |

(170)

Odobritev bančne kreditne linije s strani CGD v znesku [200–400] milijonov EUR združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije za banko BPN v znesku [150–500] milijonov EUR za komercialni zapis pomenita državno pomoč.

6.1.1.4   Morebitna pomoč kupcu

| (171) | V skladu s točko 49 sporočila o bančništvu je treba za zagotovitev, da se pomoč ne zagotovi kupcu finančne institucije, ki jo proda država, upoštevati nekatere zahteve, zlasti da: je postopek prodaje odprt, pregleden, nediskriminacijski in brezpogojen, da prodaja poteka pod tržnimi pogoji ter da država čim bolj poveča prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti. |
| --- | --- |

(171)

V skladu s točko 49 sporočila o bančništvu je treba za zagotovitev, da se pomoč ne zagotovi kupcu finančne institucije, ki jo proda država, upoštevati nekatere zahteve, zlasti da: je postopek prodaje odprt, pregleden, nediskriminacijski in brezpogojen, da prodaja poteka pod tržnimi pogoji ter da država čim bolj poveča prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti.

| (172) | V zvezi s prvo zahtevo je ugotovljeno, da se je postopek prodaje začel v obliki odprtega in brezpogojnega javnega razpisa, vendar zavezujoča ponudba, ki jo je predložila BIC, ni bila dokončna v smislu več vsebinskih vidikov predlaganega posla, vključno z dokončnim obsegom sredstev in obveznosti BPN, ki naj bi jih BIC prevzela, ter točnega števila podružnic in števila zaposlenih, ki naj bi jih pridobila. Vsi navedeni vidiki so bili obravnavani v naknadnih dvostranskih pogajanjih med portugalskimi organi in BIC, pri čemer so bili dokončno opredeljeni v okvirnem sporazumu z dne 9. decembra 2011. Točen obseg banke, ki ga BIC prevzame, ni dokončno določen niti v okvirnem sporazumu. V njem zlasti niso določena sredstva in obveznosti, ki jih prevzame BIC, čeprav je izrecno določeno, da bo lastniški kapital BPN ob prodaji znašal [200–400] milijonov EUR. To pomeni, da predmet prodaje banki BIC ni jasno opredeljen niti v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 niti v okvirnem sporazumu, čeprav je v obeh dokumentih določena njegova točna cena. |
| --- | --- |

(172)

V zvezi s prvo zahtevo je ugotovljeno, da se je postopek prodaje začel v obliki odprtega in brezpogojnega javnega razpisa, vendar zavezujoča ponudba, ki jo je predložila BIC, ni bila dokončna v smislu več vsebinskih vidikov predlaganega posla, vključno z dokončnim obsegom sredstev in obveznosti BPN, ki naj bi jih BIC prevzela, ter točnega števila podružnic in števila zaposlenih, ki naj bi jih pridobila. Vsi navedeni vidiki so bili obravnavani v naknadnih dvostranskih pogajanjih med portugalskimi organi in BIC, pri čemer so bili dokončno opredeljeni v okvirnem sporazumu z dne 9. decembra 2011. Točen obseg banke, ki ga BIC prevzame, ni dokončno določen niti v okvirnem sporazumu. V njem zlasti niso določena sredstva in obveznosti, ki jih prevzame BIC, čeprav je izrecno določeno, da bo lastniški kapital BPN ob prodaji znašal [200–400] milijonov EUR. To pomeni, da predmet prodaje banki BIC ni jasno opredeljen niti v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 niti v okvirnem sporazumu, čeprav je v obeh dokumentih določena njegova točna cena.

| (173) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da okvirni sporazum ne sme odstopati od pogojev iz zavezujoče ponudbe BIC z dne 20. julija 2011 tako, da bi bile v njem določene dodatne prednosti za BIC in/ali združeni subjekt. Glede na zelo ohlapne pogoje iz zavezujoče ponudbe z dne 20. julija 2011 bi lahko BIC od države zelo verjetno iztržila dodatne ugodnosti, npr. z zmanjšanjem obsega sredstev in obveznosti, ki jih dejansko prevzame. S takšnimi dodatnimi ugodnostmi bi delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala presegel stopnjo iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011, ne da bi bili pri tem kršeni prodajni pogoji. |
| --- | --- |

(173)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da okvirni sporazum ne sme odstopati od pogojev iz zavezujoče ponudbe BIC z dne 20. julija 2011 tako, da bi bile v njem določene dodatne prednosti za BIC in/ali združeni subjekt. Glede na zelo ohlapne pogoje iz zavezujoče ponudbe z dne 20. julija 2011 bi lahko BIC od države zelo verjetno iztržila dodatne ugodnosti, npr. z zmanjšanjem obsega sredstev in obveznosti, ki jih dejansko prevzame. S takšnimi dodatnimi ugodnostmi bi delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala presegel stopnjo iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011, ne da bi bili pri tem kršeni prodajni pogoji.

| (174) | Zato Komisija podpira zavezo Portugalske o omejitvi stopnje kapitalizacije BPN na dan prodaje na [10–18] % navadnega lastniškega temeljnega kapitala, kot je navedeno v ponudbi BIC. Dodatna zaveza Portugalske, da bo banka BIC vrnila kapital, povezan z nedonosnimi posojili, ki jih bo vrnila državi ali subjektu v državni lasti po prodaji, zagotavlja, da se stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala po prodaji ne bo neupravičeno povečala. |
| --- | --- |

(174)

Zato Komisija podpira zavezo Portugalske o omejitvi stopnje kapitalizacije BPN na dan prodaje na [10–18] % navadnega lastniškega temeljnega kapitala, kot je navedeno v ponudbi BIC. Dodatna zaveza Portugalske, da bo banka BIC vrnila kapital, povezan z nedonosnimi posojili, ki jih bo vrnila državi ali subjektu v državni lasti po prodaji, zagotavlja, da se stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala po prodaji ne bo neupravičeno povečala.

| (175) | Kot je ugotovljeno v oddelku 6.1.1.3, vsi ukrepi, povezani s prodajo banki BIC, vključujejo državna sredstva. |
| --- | --- |

(175)

Kot je ugotovljeno v oddelku 6.1.1.3, vsi ukrepi, povezani s prodajo banki BIC, vključujejo državna sredstva.

| (176) | Ker v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 in okvirnem sporazumu ni določen navadni lastniški temeljni kapital BPN (pri čemer je v obeh dokumentih določen le absolutni znesek kapitala v BPN ob prodaji, ne da bi bila upoštevana tveganju prilagojena aktiva banke ali pravica banke BIC do izbire sredstev in obveznosti za prenos na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo), Komisija ugotavlja, da bi lahko delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala BPN presegel stopnjo iz ponudbe. Po informacijah, ki so jih predložili portugalski organi, je v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 določena [10–18]-odstotna stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala. |
| --- | --- |

(176)

Ker v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 in okvirnem sporazumu ni določen navadni lastniški temeljni kapital BPN (pri čemer je v obeh dokumentih določen le absolutni znesek kapitala v BPN ob prodaji, ne da bi bila upoštevana tveganju prilagojena aktiva banke ali pravica banke BIC do izbire sredstev in obveznosti za prenos na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo), Komisija ugotavlja, da bi lahko delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala BPN presegel stopnjo iz ponudbe. Po informacijah, ki so jih predložili portugalski organi, je v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 določena [10–18]-odstotna stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

| (177) | Vendar Komisija ugotavlja, da se je Portugalska zavezala, da bo omejila stopnjo kapitalizacije BPN na dan prodaje na [10–18] % navadnega lastniškega temeljnega kapitala, kot je navedeno v ponudbi BIC. Tako bo lahko država čim bolj povečala prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti. Ta zaveza je pomembna, ker zagotavlja, da BIC ne pridobi prednosti. |
| --- | --- |

(177)

Vendar Komisija ugotavlja, da se je Portugalska zavezala, da bo omejila stopnjo kapitalizacije BPN na dan prodaje na [10–18] % navadnega lastniškega temeljnega kapitala, kot je navedeno v ponudbi BIC. Tako bo lahko država čim bolj povečala prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti. Ta zaveza je pomembna, ker zagotavlja, da BIC ne pridobi prednosti.

| (178) | Poleg tega bi lahko BIC z uveljavitvijo pravice do prenosa dodatnih nedonosnih posojil na državo po prodaji dodatno zmanjšala obseg banke in s tem povečala delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta tako, da bi presegal stopnjo iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011. S tem bi BIC pridobila dodatno prednost. Dodatna zaveza Portugalske, da bo banka BIC vrnila kapital, povezan z nedonosnimi posojili, ki jih bo vrnila državi ali subjektu v državni lasti po prodaji, zagotavlja, da se stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala po prodaji ne bo dodatno povečala. Ta dodatna zaveza je potrebna, da se prepreči, da bi BIC pridobila prednost. |
| --- | --- |

(178)

Poleg tega bi lahko BIC z uveljavitvijo pravice do prenosa dodatnih nedonosnih posojil na državo po prodaji dodatno zmanjšala obseg banke in s tem povečala delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta tako, da bi presegal stopnjo iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011. S tem bi BIC pridobila dodatno prednost. Dodatna zaveza Portugalske, da bo banka BIC vrnila kapital, povezan z nedonosnimi posojili, ki jih bo vrnila državi ali subjektu v državni lasti po prodaji, zagotavlja, da se stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala po prodaji ne bo dodatno povečala. Ta dodatna zaveza je potrebna, da se prepreči, da bi BIC pridobila prednost.

| (179) | Zadevni ukrepi so selektivni, ker so sprejeti v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in posredno tudi združenega subjekta. |
| --- | --- |

(179)

Zadevni ukrepi so selektivni, ker so sprejeti v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in posredno tudi združenega subjekta.

| (180) | Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(180)

Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (181) | Ob upoštevanju zavez Portugalske Komisija ugotavlja, da končni rezultati postopka, vključno z elementi, dogovorjenimi z BIC v okvirnem sporazumu, ne bi spremenili izida javnega razpisa in da BIC v postopku prodaje ni pridobila prednosti. |
| --- | --- |

(181)

Ob upoštevanju zavez Portugalske Komisija ugotavlja, da končni rezultati postopka, vključno z elementi, dogovorjenimi z BIC v okvirnem sporazumu, ne bi spremenili izida javnega razpisa in da BIC v postopku prodaje ni pridobila prednosti.

6.1.2   Določitev zneska pomoči

| (182) | V korist BPN in združenega subjekta, ki bo nadaljeval gospodarsko dejavnost BPN, je bilo sprejetih več ukrepov državne pomoči, ki so povzeti v nadaljevanju:

  Preglednica 1


  Ukrepi pomoči, odobreni BPN in združenemu subjektu







  Opis | Znesek (v mio. EUR) |
| --- | --- | --- |
| a. | Posojila, ki jih je odobrila CGD pred nacionalizacijo |

(182)

V korist BPN in združenega subjekta, ki bo nadaljeval gospodarsko dejavnost BPN, je bilo sprejetih več ukrepov državne pomoči, ki so povzeti v nadaljevanju:

Preglednica 1

Ukrepi pomoči, odobreni BPN in združenemu subjektu

Opis

Znesek (v mio. EUR)

a.

Posojila, ki jih je odobrila CGD pred nacionalizacijo

315

| b. | Prenos sredstev v znesku 3,9 milijarde EUR na pravne subjekte s posebnim namenom pred javnim razpisom |
| --- | --- |

b.

Prenos sredstev v znesku 3,9 milijarde EUR na pravne subjekte s posebnim namenom pred javnim razpisom

med 1 800 in 4 000

| c. | Kapitalska injekcija države z dne 15. februarja 2012 |
| --- | --- |

c.

Kapitalska injekcija države z dne 15. februarja 2012

600

| d. | Bančne kreditne linije, ki jih je CGD odobrila BPN (31. december 2011) |
| --- | --- |

d.

Bančne kreditne linije, ki jih je CGD odobrila BPN (31. december 2011)

[150–500]

od tega zavarovane z izrecnim državnim poroštvom

[200–400]

Bančne kreditne linije, ki jih je BIC zahtevala za združeni subjekt

od tega ohranitev obstoječega programa komercialnih zapisov

400

od tega nova bančna kreditna linija

300

| (183) | Opozoriti je treba, da vseh teh ukrepov pomoči ni mogoče obravnavati kumulativno, ker so po navedbah portugalskih organov nekateri ukrepi nadomestili druge ukrepe (prvotna posojila, ki jih je odobrila CGD pred nacionalizacijo, so bila na primer nadomeščena s komercialnim zapisom, ki ga je BPN izdala po nacionalizaciji). |
| --- | --- |

(183)

Opozoriti je treba, da vseh teh ukrepov pomoči ni mogoče obravnavati kumulativno, ker so po navedbah portugalskih organov nekateri ukrepi nadomestili druge ukrepe (prvotna posojila, ki jih je odobrila CGD pred nacionalizacijo, so bila na primer nadomeščena s komercialnim zapisom, ki ga je BPN izdala po nacionalizaciji).

| (184) | Ukrepa iz točk (b) in (c) vključujeta kapitalske injekcije ali sta enakovredna kapitalskim injekcijam. Znašata najmanj 3 milijarde EUR ali približno 50 % bilančne vsote BPN pred nacionalizacijo. Poleg tega državna poroštva za program izdaje komercialnih zapisov, ki jih je Portugalska odobrila banki BPN od nacionalizacije, znašajo skupaj 5 milijard EUR, pri čemer je bilo 31. decembra 2011 uporabljene 4,5 milijarde navedenega zneska. |
| --- | --- |

(184)

Ukrepa iz točk (b) in (c) vključujeta kapitalske injekcije ali sta enakovredna kapitalskim injekcijam. Znašata najmanj 3 milijarde EUR ali približno 50 % bilančne vsote BPN pred nacionalizacijo. Poleg tega državna poroštva za program izdaje komercialnih zapisov, ki jih je Portugalska odobrila banki BPN od nacionalizacije, znašajo skupaj 5 milijard EUR, pri čemer je bilo 31. decembra 2011 uporabljene 4,5 milijarde navedenega zneska.

| (185) | Poleg tega ima BIC pravico do prenosa vlog, katerih cena presega [...] bazičnih točk, ali do državnega plačila razlike, pri čemer stroški po ocenah Portugalske znašajo približno [...] EUR. Prenos stroškov sodnih postopkov na državo ter prenos dodatnih sredstev in obveznosti, vključno z nedonosnimi posojili, iz bilance stanja BPN na pravne subjekte s posebnim namenom v okviru prodaje vključujeta dodatno pomoč, ki je po mnenju Portugalske ni mogoče količinsko opredeliti. |
| --- | --- |

(185)

Poleg tega ima BIC pravico do prenosa vlog, katerih cena presega [...] bazičnih točk, ali do državnega plačila razlike, pri čemer stroški po ocenah Portugalske znašajo približno [...] EUR. Prenos stroškov sodnih postopkov na državo ter prenos dodatnih sredstev in obveznosti, vključno z nedonosnimi posojili, iz bilance stanja BPN na pravne subjekte s posebnim namenom v okviru prodaje vključujeta dodatno pomoč, ki je po mnenju Portugalske ni mogoče količinsko opredeliti.

6.2   Združljivost različnih ukrepov pomoči: uporaba člena 107(3)(b) PDEU

| (186) | Komisija lahko v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije razglasi pomoč za združljivo z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanj[u] resne motnje v gospodarstvu države članice“. |
| --- | --- |

(186)

Komisija lahko v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije razglasi pomoč za združljivo z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanj[u] resne motnje v gospodarstvu države članice“.

| (187) | Komisija je potrdila, da lahko zaradi svetovne finančne krize nastane resna motnja v gospodarstvu države članice in da je takšno motnjo mogoče odpraviti z ukrepi v podporo bankam. Ta analiza je potrjena v sporočilu o bančništvu, sporočilu o dokapitalizaciji (42), sporočilu o oslabljenih sredstvih (43) in sporočilu o prestrukturiranju (44). Komisija še vedno meni, da se lahko državna pomoč v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe odobri glede na ponovitev negotovosti na finančnih trgih. Navedeno stališče je potrdila s sprejetjem sporočila o podaljšanju iz leta 2011, v skladu s katerim se pravila o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize uporabljajo tudi po 31. decembru 2011 (45). |
| --- | --- |

(187)

Komisija je potrdila, da lahko zaradi svetovne finančne krize nastane resna motnja v gospodarstvu države članice in da je takšno motnjo mogoče odpraviti z ukrepi v podporo bankam. Ta analiza je potrjena v sporočilu o bančništvu, sporočilu o dokapitalizaciji (42), sporočilu o oslabljenih sredstvih (43) in sporočilu o prestrukturiranju (44). Komisija še vedno meni, da se lahko državna pomoč v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe odobri glede na ponovitev negotovosti na finančnih trgih. Navedeno stališče je potrdila s sprejetjem sporočila o podaljšanju iz leta 2011, v skladu s katerim se pravila o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize uporabljajo tudi po 31. decembru 2011 (45).

| (188) | Finančna in gospodarska kriza je Portugalsko zelo prizadela. Njeni učinki so potrjeni v več sklepih Komisije (46) o odobritvi ukrepov, ki so jih portugalski organi sprejeli v boju proti finančni krizi. Upoštevati je treba tudi zahteven gospodarski in finančni položaj, zaradi katerega je Portugalska 7. aprila 2011 uradno zaprosila za mednarodno pomoč, pri čemer je bil nato 17. maja 2011 podpisan memorandum o soglasju. |
| --- | --- |

(188)

Finančna in gospodarska kriza je Portugalsko zelo prizadela. Njeni učinki so potrjeni v več sklepih Komisije (46) o odobritvi ukrepov, ki so jih portugalski organi sprejeli v boju proti finančni krizi. Upoštevati je treba tudi zahteven gospodarski in finančni položaj, zaradi katerega je Portugalska 7. aprila 2011 uradno zaprosila za mednarodno pomoč, pri čemer je bil nato 17. maja 2011 podpisan memorandum o soglasju.

| (189) | Komisija meni, da bi imel nenadzorovan propad BPN resne posledice za portugalsko gospodarstvo. Zato se lahko ukrepi ocenijo v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(189)

Komisija meni, da bi imel nenadzorovan propad BPN resne posledice za portugalsko gospodarstvo. Zato se lahko ukrepi ocenijo v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe.

6.3   Združljivost v skladu s sporočilom o prestrukturiranju

| (190) | V sporočilu o prestrukturiranju so določena pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo za prestrukturiranje finančnih institucij v sedanji krizi. V skladu s sporočilom o prestrukturiranju je prestrukturiranje finančne institucije v okviru sedanje finančne krize združljivo s členom 107(3)(b) Pogodbe, če:






  (i) | omogoča ponovno doseganje rentabilnosti banke; |
| --- | --- | --- |

(190)

V sporočilu o prestrukturiranju so določena pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo za prestrukturiranje finančnih institucij v sedanji krizi. V skladu s sporočilom o prestrukturiranju je prestrukturiranje finančne institucije v okviru sedanje finančne krize združljivo s členom 107(3)(b) Pogodbe, če:

(i)

omogoča ponovno doseganje rentabilnosti banke;

| (ii) | vključuje zadosten lastni prispevek upravičenke (porazdelitev bremena); |
| --- | --- |

(ii)

vključuje zadosten lastni prispevek upravičenke (porazdelitev bremena);

| (iii) | vključuje zadostne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(iii)

vključuje zadostne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence.

6.3.1   Rentabilnost

| (191) | V skladu s točkama 9 in 10 sporočila o prestrukturiranju mora država članica predložiti celovit in podroben načrt prestrukturiranja, v katerem morajo biti navedene popolne informacije o poslovnem modelu. V načrtu morajo biti opredeljeni tudi vzroki za težave finančne institucije in druge možnosti, ki bi se lahko uporabile namesto predlaganega načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(191)

V skladu s točkama 9 in 10 sporočila o prestrukturiranju mora država članica predložiti celovit in podroben načrt prestrukturiranja, v katerem morajo biti navedene popolne informacije o poslovnem modelu. V načrtu morajo biti opredeljeni tudi vzroki za težave finančne institucije in druge možnosti, ki bi se lahko uporabile namesto predlaganega načrta prestrukturiranja.

| (192) | V načrtu prestrukturiranja mora biti dokazano, da strategija banke temelji na usklajenem konceptu in da je brez uporabe državne pomoči ponovno vzpostavljena dolgoročna rentabilnost banke. |
| --- | --- |

(192)

V načrtu prestrukturiranja mora biti dokazano, da strategija banke temelji na usklajenem konceptu in da je brez uporabe državne pomoči ponovno vzpostavljena dolgoročna rentabilnost banke.

| (193) | V točki 17 sporočila o prestrukturiranju je potrjeno, da lahko prodaja (dela) finančne institucije tretji osebi prispeva k ponovnemu doseganju dolgoročne rentabilnosti zadevne institucije. V obravnavanem primeru Komisija ugotavlja, da so portugalski organi za prodajo BPN izbrali postopek javnega razpisa. Zato bo bančna dejavnost prodana BIC po nekaterih prilagoditvah, pri čemer bodo nekatera sredstva z namenom postopne likvidacije prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom. Zato mora Komisija oceniti, ali bo bančna dejavnost BPN, vključena v poslovanje kupca (združeni subjekt), rentabilna. |
| --- | --- |

(193)

V točki 17 sporočila o prestrukturiranju je potrjeno, da lahko prodaja (dela) finančne institucije tretji osebi prispeva k ponovnemu doseganju dolgoročne rentabilnosti zadevne institucije. V obravnavanem primeru Komisija ugotavlja, da so portugalski organi za prodajo BPN izbrali postopek javnega razpisa. Zato bo bančna dejavnost prodana BIC po nekaterih prilagoditvah, pri čemer bodo nekatera sredstva z namenom postopne likvidacije prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom. Zato mora Komisija oceniti, ali bo bančna dejavnost BPN, vključena v poslovanje kupca (združeni subjekt), rentabilna.

| (194) | Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 navedla, da ni prejela poslovnega načrta, v katerem bi bilo dejansko dokazano, da bo BPN po vključitvi v združeni subjekt z BIC rentabilna, zato v zvezi s tem ni mogla sprejeti sklepne ugotovitve. Portugalska je podroben poslovni načrt za banko BPN, vključeno v strukturo BIC, predložila v obliki načrta prestrukturiranja iz januarja 2012 (vključno z dodatnimi informacijami o poslovanju in rentabilnosti, ki jih je predložila 3. februarja 2012). |
| --- | --- |

(194)

Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 navedla, da ni prejela poslovnega načrta, v katerem bi bilo dejansko dokazano, da bo BPN po vključitvi v združeni subjekt z BIC rentabilna, zato v zvezi s tem ni mogla sprejeti sklepne ugotovitve. Portugalska je podroben poslovni načrt za banko BPN, vključeno v strukturo BIC, predložila v obliki načrta prestrukturiranja iz januarja 2012 (vključno z dodatnimi informacijami o poslovanju in rentabilnosti, ki jih je predložila 3. februarja 2012).

| (195) | V skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 je bilančna vsota dela BPN, ki se proda banki BIC, v znesku približno [...] milijard EUR bistveno nižja od bilančne vsote BPN ob nacionalizaciji. |
| --- | --- |

(195)

V skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 je bilančna vsota dela BPN, ki se proda banki BIC, v znesku približno [...] milijard EUR bistveno nižja od bilančne vsote BPN ob nacionalizaciji.

| (196) | Bilančna vsota združenega subjekta bo skupaj s sredstvi BIC znašala približno [...] milijard EUR. |
| --- | --- |

(196)

Bilančna vsota združenega subjekta bo skupaj s sredstvi BIC znašala približno [...] milijard EUR.

| (197) | Bilanca stanja BPN ob prodaji banki BIC vključuje le bolj rentabilne dejavnosti in najboljša sredstva banke. To zlasti pomeni, da je bil portfelj posojil, prenesen na BIC, očiščen in da je bila večina nelikvidnih sredstev prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom. |
| --- | --- |

(197)

Bilanca stanja BPN ob prodaji banki BIC vključuje le bolj rentabilne dejavnosti in najboljša sredstva banke. To zlasti pomeni, da je bil portfelj posojil, prenesen na BIC, očiščen in da je bila večina nelikvidnih sredstev prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom.

| (198) | Obveznosti BPN vključujejo zlasti vloge na drobno v skupnem znesku 1 669 milijonov EUR in podrejene dolgove v skupnem znesku 246 milijonov EUR.

  Preglednica 2


  BPN po prodaji in po kapitalski injekciji (formalno)
   (47) | mio. EUR |
| --- | --- | --- |
| Gotovina, centralne banke in kreditne institucije | [...] |
| Neto krediti strankam | [...] |
| Druga sredstva | [...] |
| SREDSTVA SKUPAJ | [...] |
| Vloge | [...] |
| Druge obveznosti | [...] |
| Podrejeni dolg | [...] |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | [...] |
| Lastni kapital | [...] |
| OBVEZNOSTI IN KAPITAL SKUPAJ | [...] |

(198)

Obveznosti BPN vključujejo zlasti vloge na drobno v skupnem znesku 1 669 milijonov EUR in podrejene dolgove v skupnem znesku 246 milijonov EUR.

Preglednica 2

BPN po prodaji in po kapitalski injekciji (formalno)
   (47)

mio. EUR

Gotovina, centralne banke in kreditne institucije

[...]

Neto krediti strankam

[...]

Druga sredstva

[...]

SREDSTVA SKUPAJ

[...]

Vloge

[...]

Druge obveznosti

[...]

Podrejeni dolg

[...]

OBVEZNOSTI SKUPAJ

[...]

Lastni kapital

[...]

OBVEZNOSTI IN KAPITAL SKUPAJ

[...]

| (199) | Ukrepe prestrukturiranja, ki so jih že začeli izvajati začasni upravitelji, bo nadaljevala BIC, da bi odpravila posamezne vzroke za težave BPN. |
| --- | --- |

(199)

Ukrepe prestrukturiranja, ki so jih že začeli izvajati začasni upravitelji, bo nadaljevala BIC, da bi odpravila posamezne vzroke za težave BPN.

| (200) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (24), je bila zamenjana celotna uprava banke. Ob upoštevanju posebnih okoliščin, ki so privedle do nacionalizacije BPN, in zlasti več domnevnih primerov goljufije, ki naj bi jih storila nekdanja uprava banke, je nova uprava za zaščito interesov banke začela več sodnih postopkov (48). Postopki banke za ocenjevanje tveganja so bili v celoti preoblikovani, da se zagotovi izvajanje najboljših praks. |
| --- | --- |

(200)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (24), je bila zamenjana celotna uprava banke. Ob upoštevanju posebnih okoliščin, ki so privedle do nacionalizacije BPN, in zlasti več domnevnih primerov goljufije, ki naj bi jih storila nekdanja uprava banke, je nova uprava za zaščito interesov banke začela več sodnih postopkov (48). Postopki banke za ocenjevanje tveganja so bili v celoti preoblikovani, da se zagotovi izvajanje najboljših praks.

| (201) | Novi upravitelji BPN so posebno pozornost namenili tudi optimizaciji stroškovne strukture, pri čemer so sprejeli več pobud za zmanjšanje operativnih stroškov. Operativni stroški so se od decembra 2008 do decembra 2010 zmanjšali za približno [...] milijonov EUR, stroški dela pa za približno [...] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(201)

Novi upravitelji BPN so posebno pozornost namenili tudi optimizaciji stroškovne strukture, pri čemer so sprejeli več pobud za zmanjšanje operativnih stroškov. Operativni stroški so se od decembra 2008 do decembra 2010 zmanjšali za približno [...] milijonov EUR, stroški dela pa za približno [...] milijonov EUR.

| (202) | Strateška usmeritev BIC v skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 določa, da se banka usmeri zlasti v osnovno dejavnost poslovanja s prebivalstvom ter da z izkoriščanjem mreže BPN postane referenčna banka za podporo trgovinskim in finančnim transakcijam med Portugalsko in Angolo. |
| --- | --- |

(202)

Strateška usmeritev BIC v skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 določa, da se banka usmeri zlasti v osnovno dejavnost poslovanja s prebivalstvom ter da z izkoriščanjem mreže BPN postane referenčna banka za podporo trgovinskim in finančnim transakcijam med Portugalsko in Angolo.

| (203) | Navedeni načrt temelji na razumnih osnovnih makroekonomskih predpostavkah ob upoštevanju sedanjih razmer na portugalskih trgih, pri čemer naj bi Portugalska glede na gospodarsko napoved ostala v recesiji do leta 2014. |
| --- | --- |

(203)

Navedeni načrt temelji na razumnih osnovnih makroekonomskih predpostavkah ob upoštevanju sedanjih razmer na portugalskih trgih, pri čemer naj bi Portugalska glede na gospodarsko napoved ostala v recesiji do leta 2014.

| (204) | Glede na finančne projekcije bo združeni subjekt ob koncu obdobja prestrukturiranja (31. decembra 2016) tudi po scenariju izjemnih situacij predvidoma lahko plačeval stroške in dosegel približno [1–10]-odstotno donosnost lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(204)

Glede na finančne projekcije bo združeni subjekt ob koncu obdobja prestrukturiranja (31. decembra 2016) tudi po scenariju izjemnih situacij predvidoma lahko plačeval stroške in dosegel približno [1–10]-odstotno donosnost lastniškega kapitala.

| (205) | Pričakovana začetna kapitalska osnova bo znatno presegala minimalne kapitalske zahteve, saj bo delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi kapitalske injekcije države znašal približno [10–18] %. |
| --- | --- |

(205)

Pričakovana začetna kapitalska osnova bo znatno presegala minimalne kapitalske zahteve, saj bo delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi kapitalske injekcije države znašal približno [10–18] %.

| (206) | Predvideni deleži kapitala banke med obdobjem prestrukturiranja in ob koncu zadevnega obdobja bodo zaradi znatne kapitalske injekcije države predvidoma še vedno presegali minimalne zahteve in s tem zagotavljali plačilno sposobnost banke. V skladu s poslovnim načrtom, ki ga je predložila Portugalska in je upoštevan v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012, bo navadni lastniški temeljni kapital ob koncu obdobja prestrukturiranja (31. decembra 2016) v skladu z osnovnim scenarijem znašal [8–12] %, kar nekoliko presega 10-odstotno minimalno regulativno zahtevo, ki jo je decembra 2012 določila BdP (49), v skladu s scenarijem izjemnih situacij pa bo nekoliko nižji ([7–11] %), kot je prikazano v diagramu 1 k uvodni izjavi (207). |
| --- | --- |

(206)

Predvideni deleži kapitala banke med obdobjem prestrukturiranja in ob koncu zadevnega obdobja bodo zaradi znatne kapitalske injekcije države predvidoma še vedno presegali minimalne zahteve in s tem zagotavljali plačilno sposobnost banke. V skladu s poslovnim načrtom, ki ga je predložila Portugalska in je upoštevan v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012, bo navadni lastniški temeljni kapital ob koncu obdobja prestrukturiranja (31. decembra 2016) v skladu z osnovnim scenarijem znašal [8–12] %, kar nekoliko presega 10-odstotno minimalno regulativno zahtevo, ki jo je decembra 2012 določila BdP (49), v skladu s scenarijem izjemnih situacij pa bo nekoliko nižji ([7–11] %), kot je prikazano v diagramu 1 k uvodni izjavi (207).

| (207) | Na navedeno gibanje bodo predvidoma vplivali zlasti dejstvo, da je treba poslovni načrt, določen v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012, izvesti z večjim obsegom posojil gospodarstvu, ter negativni rezultati v prvih letih izvajanja načrta prestrukturiranja. Negativni rezultati bodo zlasti posledica še vedno visoke stroškovne strukture banke glede na njen obseg poslovanja ter tudi stroškov prestrukturiranja, ki ga bo izvedla BIC.

  Diagram 1


  Projekcije za združeni subjekt BPN/BIC v skladu z osnovnim scenarijem za obdobje 2012–2016

  [...] |
| --- | --- |

(207)

Na navedeno gibanje bodo predvidoma vplivali zlasti dejstvo, da je treba poslovni načrt, določen v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012, izvesti z večjim obsegom posojil gospodarstvu, ter negativni rezultati v prvih letih izvajanja načrta prestrukturiranja. Negativni rezultati bodo zlasti posledica še vedno visoke stroškovne strukture banke glede na njen obseg poslovanja ter tudi stroškov prestrukturiranja, ki ga bo izvedla BIC.

Diagram 1

Projekcije za združeni subjekt BPN/BIC v skladu z osnovnim scenarijem za obdobje 2012–2016

[...]

| (208) | V zvezi z likvidnostjo so v poslovnem načrtu upoštevane zlasti vloge, pri čemer je predvidena približno [1–10]-odstotna rast vlog na leto. Komisija meni, da je stabilno financiranje združenega subjekta z vlogami pomemben element načrta prestrukturiranja. Glede na majhen obseg združenega subjekta in njegov potencial rasti so projekcije za gibanje vlog verodostojne. |
| --- | --- |

(208)

V zvezi z likvidnostjo so v poslovnem načrtu upoštevane zlasti vloge, pri čemer je predvidena približno [1–10]-odstotna rast vlog na leto. Komisija meni, da je stabilno financiranje združenega subjekta z vlogami pomemben element načrta prestrukturiranja. Glede na majhen obseg združenega subjekta in njegov potencial rasti so projekcije za gibanje vlog verodostojne.

| (209) | Poleg tega Komisija meni, da se za zagotovitev rentabilnosti združenega subjekta ne sme spodbuditi nadomestitve vlog z medbančnim kreditiranjem. Glede na to je treba plačilo bančne kreditne linije, ki jo je zahtevala BIC za nadomestitev morebitnega odliva vlog, povečati na stopnjo najmanj EURIBOR + [...] bazičnih točk. V zvezi s tem je zaveza Portugalske potrebna za zagotovitev združljivosti pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom, pri čemer je treba upoštevati dejstvo, da ima [...] znaten znesek vlog, za katere zdaj velja plačilo, ki presega stopnjo EURIBOR + [...] bazičnih točk, pri kateri se lahko BIC odloči, da navedenih vlog ne bo obdržala. Če plačilo za novo kreditno linijo ne bo določeno po stopnji, ki bi banko BIC spodbudila k ohranitvi stopnje vlog v skladu z določbami iz načrta prestrukturiranja iz januarja 2012, bi lahko BIC vloge nadomestila s cenejšim financiranjem, ki ga zagotovi CGD. S takšno nadomestitvijo bi se lahko izboljšala kratkoročna donosnost združenega subjekta, vendar bi se z njo hkrati zmanjšale možnosti za doseganje rentabilnosti. |
| --- | --- |

(209)

Poleg tega Komisija meni, da se za zagotovitev rentabilnosti združenega subjekta ne sme spodbuditi nadomestitve vlog z medbančnim kreditiranjem. Glede na to je treba plačilo bančne kreditne linije, ki jo je zahtevala BIC za nadomestitev morebitnega odliva vlog, povečati na stopnjo najmanj EURIBOR + [...] bazičnih točk. V zvezi s tem je zaveza Portugalske potrebna za zagotovitev združljivosti pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom, pri čemer je treba upoštevati dejstvo, da ima [...] znaten znesek vlog, za katere zdaj velja plačilo, ki presega stopnjo EURIBOR + [...] bazičnih točk, pri kateri se lahko BIC odloči, da navedenih vlog ne bo obdržala. Če plačilo za novo kreditno linijo ne bo določeno po stopnji, ki bi banko BIC spodbudila k ohranitvi stopnje vlog v skladu z določbami iz načrta prestrukturiranja iz januarja 2012, bi lahko BIC vloge nadomestila s cenejšim financiranjem, ki ga zagotovi CGD. S takšno nadomestitvijo bi se lahko izboljšala kratkoročna donosnost združenega subjekta, vendar bi se z njo hkrati zmanjšale možnosti za doseganje rentabilnosti.

| (210) | Poleg tega je treba v zvezi s tem opozoriti, da je stopnja EURIBOR + [...] bazičnih točk, po kateri je odobrena kreditna linija, še vedno ugodnejša od stopnje, ki bi jo BIC verjetno dobila na trgu. Čeprav Komisiji ni bil predložen primerljiv prag za podobne transakcije na trgu, Komisija ugotavlja, da kreditna linija s takšnim trajanjem in v takšnem obsegu na trgu verjetno ne bi bila na voljo niti po višjih obrestnih merah. Poleg tega je po mnenju Komisije primerno, da se za plačilo posojil, ki jih odobri CGD, [...] določi stopnja [...]-mesečni EURIBOR + [...] bazičnih točk. |
| --- | --- |

(210)

Poleg tega je treba v zvezi s tem opozoriti, da je stopnja EURIBOR + [...] bazičnih točk, po kateri je odobrena kreditna linija, še vedno ugodnejša od stopnje, ki bi jo BIC verjetno dobila na trgu. Čeprav Komisiji ni bil predložen primerljiv prag za podobne transakcije na trgu, Komisija ugotavlja, da kreditna linija s takšnim trajanjem in v takšnem obsegu na trgu verjetno ne bi bila na voljo niti po višjih obrestnih merah. Poleg tega je po mnenju Komisije primerno, da se za plačilo posojil, ki jih odobri CGD, [...] določi stopnja [...]-mesečni EURIBOR + [...] bazičnih točk.

| (211) | Glede na to Komisija ne dvomi več o rentabilnosti BPN. |
| --- | --- |

(211)

Glede na to Komisija ne dvomi več o rentabilnosti BPN.

6.3.2   Omejitev pomoči na najnižjo potrebno raven in porazdelitev bremena

| (212) | V skladu s sporočilom o prestrukturiranju je za omejitev pomoči na najnižjo potrebno raven ter zmanjšanje izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja potreben ustrezen prispevek upravičenke. Zato: a) je treba omejiti stroške prestrukturiranja in znesek pomoči ter b) zagotoviti znaten lastni prispevek. |
| --- | --- |

(212)

V skladu s sporočilom o prestrukturiranju je za omejitev pomoči na najnižjo potrebno raven ter zmanjšanje izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja potreben ustrezen prispevek upravičenke. Zato: a) je treba omejiti stroške prestrukturiranja in znesek pomoči ter b) zagotoviti znaten lastni prispevek.

| (213) | Načela o lastnem prispevku banke upravičenke v fazi prestrukturiranja so določena v oddelku 3 sporočila o prestrukturiranju. V njem je določeno, (i) da mora biti pomoč za prestrukturiranje omejena na najnižjo potrebno raven za kritje stroškov, potrebnih za ponovno doseganje rentabilnosti, (ii) da mora banka upravičenka za financiranje prestrukturiranja uporabiti čim več lastnih sredstev, na primer s prodajo sredstev, in (iii) da stroške, povezane s prestrukturiranjem, ustrezno krijejo tudi subjekti, ki so vlagali v banko, in sicer tako, da izgube absorbirajo z razpoložljivim kapitalom in za državno intervencijo plačajo ustrezno nadomestilo. Porazdelitev bremena ima dva cilja: omejiti izkrivljanje konkurence in zmanjšati moralno tveganje (50). |
| --- | --- |

(213)

Načela o lastnem prispevku banke upravičenke v fazi prestrukturiranja so določena v oddelku 3 sporočila o prestrukturiranju. V njem je določeno, (i) da mora biti pomoč za prestrukturiranje omejena na najnižjo potrebno raven za kritje stroškov, potrebnih za ponovno doseganje rentabilnosti, (ii) da mora banka upravičenka za financiranje prestrukturiranja uporabiti čim več lastnih sredstev, na primer s prodajo sredstev, in (iii) da stroške, povezane s prestrukturiranjem, ustrezno krijejo tudi subjekti, ki so vlagali v banko, in sicer tako, da izgube absorbirajo z razpoložljivim kapitalom in za državno intervencijo plačajo ustrezno nadomestilo. Porazdelitev bremena ima dva cilja: omejiti izkrivljanje konkurence in zmanjšati moralno tveganje (50).

| (214) | V načrtu prestrukturiranja mora biti jasno opredeljeno, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno raven. Stroškov v zvezi s prestrukturiranjem ne sme plačati le država, ampak jih morajo v čim večjem obsegu plačati tudi subjekti, ki so vlagali v banko. To pomeni, da morajo banka in njeni delničarji v čim večjem obsegu prispevati k prestrukturiranju z lastnimi sredstvi. Pomoč za prestrukturiranje mora biti omejena na kritje stroškov, potrebnih za ponovno doseganje rentabilnosti. Glede na to podjetje ne sme biti financirano z javnimi sredstvi, ki bi jih lahko uporabilo za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo trg in niso povezane s postopkom prestrukturiranja, kot so prevzemi (51). |
| --- | --- |

(214)

V načrtu prestrukturiranja mora biti jasno opredeljeno, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno raven. Stroškov v zvezi s prestrukturiranjem ne sme plačati le država, ampak jih morajo v čim večjem obsegu plačati tudi subjekti, ki so vlagali v banko. To pomeni, da morajo banka in njeni delničarji v čim večjem obsegu prispevati k prestrukturiranju z lastnimi sredstvi. Pomoč za prestrukturiranje mora biti omejena na kritje stroškov, potrebnih za ponovno doseganje rentabilnosti. Glede na to podjetje ne sme biti financirano z javnimi sredstvi, ki bi jih lahko uporabilo za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo trg in niso povezane s postopkom prestrukturiranja, kot so prevzemi (51).

| (215) | V zvezi z omejitvijo pomoči na najnižjo potrebno raven je v točki 23 sporočila o prestrukturiranju določeno, da mora biti pomoč za prestrukturiranje omejena na kritje stroškov, potrebnih za ponovno doseganje rentabilnosti. |
| --- | --- |

(215)

V zvezi z omejitvijo pomoči na najnižjo potrebno raven je v točki 23 sporočila o prestrukturiranju določeno, da mora biti pomoč za prestrukturiranje omejena na kritje stroškov, potrebnih za ponovno doseganje rentabilnosti.

| (216) | Zato mora Komisija oceniti: trditev portugalskih organov, da so stroški, povezani s prodajo BPN banki BIC, nižji od stroškov, ki bi jih morala plačati Portugalska v primeru likvidacije BPN; in vprašanje, ali je bila pomoč, odobrena za prestrukturiranje BPN, zagotovljena na najnižji potrebni ravni. |
| --- | --- |

(216)

Zato mora Komisija oceniti: trditev portugalskih organov, da so stroški, povezani s prodajo BPN banki BIC, nižji od stroškov, ki bi jih morala plačati Portugalska v primeru likvidacije BPN; in vprašanje, ali je bila pomoč, odobrena za prestrukturiranje BPN, zagotovljena na najnižji potrebni ravni.

| (217) | Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila pomisleke o več vidikih količinske primerjave obeh scenarijev, ki jo je takrat predložila Portugalska. |
| --- | --- |

(217)

Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila pomisleke o več vidikih količinske primerjave obeh scenarijev, ki jo je takrat predložila Portugalska.

| (218) | Portugalska je v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012 predložila posodobljeno primerjavo obeh scenarijev in spremenila prvotne predpostavke, pri čemer je upoštevala glavne pomisleke, ki jih je Komisija v zvezi s stroški nadzorovane likvidacije izrazila v sklepu z dne 24. oktobra 2011. Portugalska je preučila zlasti odbitke za posojila in obravnavanje imetnikov podrejenih obveznic. |
| --- | --- |

(218)

Portugalska je v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012 predložila posodobljeno primerjavo obeh scenarijev in spremenila prvotne predpostavke, pri čemer je upoštevala glavne pomisleke, ki jih je Komisija v zvezi s stroški nadzorovane likvidacije izrazila v sklepu z dne 24. oktobra 2011. Portugalska je preučila zlasti odbitke za posojila in obravnavanje imetnikov podrejenih obveznic.

| (219) | Portugalska je zagotovila zlasti dodatne informacije in nadomestni prag v zvezi s predpostavko o 30–50-odstotnem odbitku na knjigovodsko vrednost pri prodaji posojil. Predložila je tudi končne podatke o posojilih, ki jih je na koncu prevzela BIC in katerih znesek pri prvotni primerjavi, tj. 17. februarja 2012, ni bil znan. Poleg tega je iz scenarija nadzorovane likvidacije izključila stroške, povezane s plačilom nadomestila nekaterim imetnikom podrejenih obveznic, kot je navedeno v uvodni izjavi (221). |
| --- | --- |

(219)

Portugalska je zagotovila zlasti dodatne informacije in nadomestni prag v zvezi s predpostavko o 30–50-odstotnem odbitku na knjigovodsko vrednost pri prodaji posojil. Predložila je tudi končne podatke o posojilih, ki jih je na koncu prevzela BIC in katerih znesek pri prvotni primerjavi, tj. 17. februarja 2012, ni bil znan. Poleg tega je iz scenarija nadzorovane likvidacije izključila stroške, povezane s plačilom nadomestila nekaterim imetnikom podrejenih obveznic, kot je navedeno v uvodni izjavi (221).

| (220) | Komisija meni, da je glede na sedanje gospodarske razmere in znatno zmanjšanje finančnega vzvoda v bančnem sektorju uporaba odbitka pri prodaji portfelja posojil utemeljena. Če bi morala država posojila zadržati do zapadlosti, bi morala kriti stroške financiranja in prevzeti kreditno tveganje do zapadlosti. Zato Komisija meni, da je nižja ocena odbitka, ki ga je zagotovila Portugalska, tj. [20–50]-odstotni odbitek, sprejemljiva. |
| --- | --- |

(220)

Komisija meni, da je glede na sedanje gospodarske razmere in znatno zmanjšanje finančnega vzvoda v bančnem sektorju uporaba odbitka pri prodaji portfelja posojil utemeljena. Če bi morala država posojila zadržati do zapadlosti, bi morala kriti stroške financiranja in prevzeti kreditno tveganje do zapadlosti. Zato Komisija meni, da je nižja ocena odbitka, ki ga je zagotovila Portugalska, tj. [20–50]-odstotni odbitek, sprejemljiva.

| (221) | V zvezi z imetniki podrejenih obveznic se Komisija strinja, da je skupni znesek 245 milijonov EUR sestavljen iz različnih izdaj. Možno je [...]. Portugalska je navedla, da po pravni presoji pogojev posamezne izdaje [...]. |
| --- | --- |

(221)

V zvezi z imetniki podrejenih obveznic se Komisija strinja, da je skupni znesek 245 milijonov EUR sestavljen iz različnih izdaj. Možno je [...]. Portugalska je navedla, da po pravni presoji pogojev posamezne izdaje [...].

| (222) | Preglednica 3 vključuje pregled ocenjenih prilivov/odlivov, pri čemer so upoštevane spremenjene predpostavke iz uvodnih izjav od (219) do (221). Pri tej oceni so upoštevani le mejni stroški, povezani z obema scenarijema (in ne že nastali stroški), ocena pa temelji na podatkih iz bilance stanja BPN ob prodaji banki BIC (52).

  Preglednica 3


  Primerjava scenarija prodaje banki BIC in scenarija nadzorovane likvidacije (podatki v milijonih EUR) | | Prodaja banki BIC | Likvidacija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ODLIVI |
| 1 | Plačilo za financiranje kreditnim institucijam | | [...] (53) |
| 2 | Plačilo vlog strank | | [...] |
| 3 | Povečanje kapitala | [...] | |
| 4 | Imetniki podrejenih obveznic, razen obveznic brez dospetja – TBC | | [...] |
| | Odlivi skupaj | [...] | [...] |
| | | Prodaja banki BIC | Likvidacija |
| PRILIVI |
| 5 | Prodaja posojil strank (2 114 milijonov EUR po odbitku 30 %) | | [...] |
| 6 | Plačilo gotovine in posojil kreditnim institucijam | | [...] (54) |
| 7 | Prodajna cena BPN | [...] | |
| 8 | Premija za prodajo vlog – 2 % stanja vlog | | [...] |
| | Prilivi skupaj | | [...] |
| | OCENJENA RAZLIKA | [...] | [...] |

(222)

Preglednica 3 vključuje pregled ocenjenih prilivov/odlivov, pri čemer so upoštevane spremenjene predpostavke iz uvodnih izjav od (219) do (221). Pri tej oceni so upoštevani le mejni stroški, povezani z obema scenarijema (in ne že nastali stroški), ocena pa temelji na podatkih iz bilance stanja BPN ob prodaji banki BIC (52).

Preglednica 3

Primerjava scenarija prodaje banki BIC in scenarija nadzorovane likvidacije (podatki v milijonih EUR)

Prodaja banki BIC

Likvidacija

ODLIVI

1

Plačilo za financiranje kreditnim institucijam

[...] (53)

2

Plačilo vlog strank

[...]

3

Povečanje kapitala

[...]

4

Imetniki podrejenih obveznic, razen obveznic brez dospetja – TBC

[...]

Odlivi skupaj

[...]

[...]

Prodaja banki BIC

Likvidacija

PRILIVI

5

Prodaja posojil strank (2 114 milijonov EUR po odbitku 30 %)

[...]

6

Plačilo gotovine in posojil kreditnim institucijam

[...] (54)

7

Prodajna cena BPN

[...]

8

Premija za prodajo vlog – 2 % stanja vlog

[...]

Prilivi skupaj

[...]

OCENJENA RAZLIKA

[...]

[...]

| (223) | Na splošno bi bile možnosti nadzorovane likvidacije, pri katerih bi država plačala vse vloge (razen vlog podrejenih upnikov z obveznicami brez dospetja) in pri katerih bi država krila celotno izpostavljenost do kreditnih institucij, dražje od prodaje banki BIC. |
| --- | --- |

(223)

Na splošno bi bile možnosti nadzorovane likvidacije, pri katerih bi država plačala vse vloge (razen vlog podrejenih upnikov z obveznicami brez dospetja) in pri katerih bi država krila celotno izpostavljenost do kreditnih institucij, dražje od prodaje banki BIC.

| (224) | Komisija priznava negotovost, povezano z več predpostavkami, kot je možnost izterjave kreditov, prenesenih na BIC. Upoštevati je treba tudi dejstvo, da bi lahko nadzorovana likvidacija negativno vplivala na zaupanje v celotnem bančnem sektorju in bonitetno oceno države članice. |
| --- | --- |

(224)

Komisija priznava negotovost, povezano z več predpostavkami, kot je možnost izterjave kreditov, prenesenih na BIC. Upoštevati je treba tudi dejstvo, da bi lahko nadzorovana likvidacija negativno vplivala na zaupanje v celotnem bančnem sektorju in bonitetno oceno države članice.

| (225) | Komisija na podlagi razpoložljivih informacij ugotavlja, da možnost prestrukturiranja banke, tj. prodaja banki BIC, prispeva k omejitvi zneska pomoči na najnižjo potrebno raven. |
| --- | --- |

(225)

Komisija na podlagi razpoložljivih informacij ugotavlja, da možnost prestrukturiranja banke, tj. prodaja banki BIC, prispeva k omejitvi zneska pomoči na najnižjo potrebno raven.

| (226) | BPN je prejela znaten znesek pomoči pred nacionalizacijo in po njej, kot je navedeno v uvodnih izjavah od (182) do (185). Pomoč je bila potrebna, da bi preprečili zadolževanje banke v obdobju, v katerem je bilo treba izvesti izbrano možnost prestrukturiranja, tj. prodajo njenih rentabilnih delov banki BIC in postopno likvidacijo oslabljenih sredstev. BPN bo po postopku prestrukturiranja prenehala obstajati kot samostojna banka. Bilančna vsota poslovanja s prebivalstvom, ki ga bo prevzela BIC, je nižja od 35 % bilančne vsote BPN pred nacionalizacijo. Ti ukrepi (in zlasti izločitev bančnih sredstev, ki niso del poslovanja s prebivalstvom, ter njihov prenos na pravne subjekte s posebnim namenom) so v prevladujočih razmerah na trgu tesno povezani z rentabilnostjo banke, ki ostane na trgu. Posli in dejavnosti, ki ne spadajo na področje poslovanja s prebivalstvom, so preneseni na pravne subjekte s posebnim namenom in bodo postopno likvidirani. Komisija priznava, da so znatne zamude pri izvajanju prestrukturiranja BPN povezane z izjemnimi okoliščinami, ki so vplivale na portugalsko gospodarstvo in prispevale k podpisu memoranduma o soglasju z dne 17. maja 2011. |
| --- | --- |

(226)

BPN je prejela znaten znesek pomoči pred nacionalizacijo in po njej, kot je navedeno v uvodnih izjavah od (182) do (185). Pomoč je bila potrebna, da bi preprečili zadolževanje banke v obdobju, v katerem je bilo treba izvesti izbrano možnost prestrukturiranja, tj. prodajo njenih rentabilnih delov banki BIC in postopno likvidacijo oslabljenih sredstev. BPN bo po postopku prestrukturiranja prenehala obstajati kot samostojna banka. Bilančna vsota poslovanja s prebivalstvom, ki ga bo prevzela BIC, je nižja od 35 % bilančne vsote BPN pred nacionalizacijo. Ti ukrepi (in zlasti izločitev bančnih sredstev, ki niso del poslovanja s prebivalstvom, ter njihov prenos na pravne subjekte s posebnim namenom) so v prevladujočih razmerah na trgu tesno povezani z rentabilnostjo banke, ki ostane na trgu. Posli in dejavnosti, ki ne spadajo na področje poslovanja s prebivalstvom, so preneseni na pravne subjekte s posebnim namenom in bodo postopno likvidirani. Komisija priznava, da so znatne zamude pri izvajanju prestrukturiranja BPN povezane z izjemnimi okoliščinami, ki so vplivale na portugalsko gospodarstvo in prispevale k podpisu memoranduma o soglasju z dne 17. maja 2011.

| (227) | Kot je Komisija navedla v sklepu z dne 24. oktobra 2011, je BIC poleg ukrepov, ki so bili odobreni banki BPN pred prodajo, zahtevala dodatne ukrepe, navedene v uvodni izjavi (56). |
| --- | --- |

(227)

Kot je Komisija navedla v sklepu z dne 24. oktobra 2011, je BIC poleg ukrepov, ki so bili odobreni banki BPN pred prodajo, zahtevala dodatne ukrepe, navedene v uvodni izjavi (56).

| (228) | Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila pomisleke, ali je kapitalska injekcija, ki jo je zahtevala BIC, predstavljala najmanjši znesek, potreben za zagotovitev rentabilnosti. Portugalska je ob upoštevanju prilagoditev bilance stanja, ki jih je BIC zahtevala v ponudbi z dne 20. julija 2011, in računovodskih izkazov BPN iz junija 2011 ocenila, da stopnja kapitala v znesku [200–400] milijonov EUR ustreza [10–18]-odstotnemu deležu navadnega lastniškega temeljnega kapitala. |
| --- | --- |

(228)

Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila pomisleke, ali je kapitalska injekcija, ki jo je zahtevala BIC, predstavljala najmanjši znesek, potreben za zagotovitev rentabilnosti. Portugalska je ob upoštevanju prilagoditev bilance stanja, ki jih je BIC zahtevala v ponudbi z dne 20. julija 2011, in računovodskih izkazov BPN iz junija 2011 ocenila, da stopnja kapitala v znesku [200–400] milijonov EUR ustreza [10–18]-odstotnemu deležu navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

| (229) | Portugalska je navedla, da je raven kapitala posledica javnega razpisa, če se upošteva tudi cena, ki jo bo BIC plačala državi (40 milijonov EUR). Utemeljena je glede na stroške ponovne usmeritve banke v osnovno dejavnost in glede na potrebo po ohranitvi zadostne dodatne kapitalske rezerve. Portugalska meni, da je rezerva ustrezna, da se zlasti v prvih letih združevanja ohrani zadostna stopnja lastnega kapitala, če se upoštevajo tudi slab ugled BPN in težke gospodarske razmere na Portugalskem. |
| --- | --- |

(229)

Portugalska je navedla, da je raven kapitala posledica javnega razpisa, če se upošteva tudi cena, ki jo bo BIC plačala državi (40 milijonov EUR). Utemeljena je glede na stroške ponovne usmeritve banke v osnovno dejavnost in glede na potrebo po ohranitvi zadostne dodatne kapitalske rezerve. Portugalska meni, da je rezerva ustrezna, da se zlasti v prvih letih združevanja ohrani zadostna stopnja lastnega kapitala, če se upoštevajo tudi slab ugled BPN in težke gospodarske razmere na Portugalskem.

| (230) | Opozoriti je treba, da bo delež kapitala konec četrtega leta po prodaji v skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 predvidoma znašal [8–12] %, v skladu s scenarijem izjemnih situacij pa bo dosegel stopnjo [7–11] % (nekoliko nižjo od minimalne zakonske zahteve na Portugalskem, ki znaša 10 %). |
| --- | --- |

(230)

Opozoriti je treba, da bo delež kapitala konec četrtega leta po prodaji v skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 predvidoma znašal [8–12] %, v skladu s scenarijem izjemnih situacij pa bo dosegel stopnjo [7–11] % (nekoliko nižjo od minimalne zakonske zahteve na Portugalskem, ki znaša 10 %).

| (231) | Zato Komisija ugotavlja, da je stopnja kapitala, ki ustreza [10–18]-odstotnemu deležu navadnega lastniškega temeljnega kapitala, posledica javnega razpisa in je na podlagi načrta prestrukturiranja iz januarja 2012 potrebna za zagotovitev rentabilnosti banke. |
| --- | --- |

(231)

Zato Komisija ugotavlja, da je stopnja kapitala, ki ustreza [10–18]-odstotnemu deležu navadnega lastniškega temeljnega kapitala, posledica javnega razpisa in je na podlagi načrta prestrukturiranja iz januarja 2012 potrebna za zagotovitev rentabilnosti banke.

| (232) | Komisija pozitivno ocenjuje tudi dejstvo, da okvirni sporazum z BIC vključuje zavezo BIC, da delničarjem pet let ne bo izplačala dividend ali drugih enakovrednih prejemkov v zvezi z BPN. Namen te zaveze je zagotoviti, da banka kapitala, vloženega v BPN, ne bo takoj sprostila v obliki sredstev, izplačanih delničarjem. |
| --- | --- |

(232)

Komisija pozitivno ocenjuje tudi dejstvo, da okvirni sporazum z BIC vključuje zavezo BIC, da delničarjem pet let ne bo izplačala dividend ali drugih enakovrednih prejemkov v zvezi z BPN. Namen te zaveze je zagotoviti, da banka kapitala, vloženega v BPN, ne bo takoj sprostila v obliki sredstev, izplačanih delničarjem.

| (233) | Vendar se končna sredstva, ki jih na koncu prevzame BIC, razlikujejo od ponudbe BIC z dne 20. julija 2011, pri čemer si BIC pridržuje tudi pravico do vračila nedonosnih posojil. Zato Komisija meni, da je treba za ohranitev pomoči na najnižji potrebni ravni poleg kakršnega koli zmanjšanja tveganju prilagojene aktive zaradi vračila posojil državi zagotoviti tudi ustrezno zmanjšanje kapitala, ki ustreza [10–18] % zmanjšanja tveganju prilagojene aktive. Zmanjšanje kapitala bi lahko bilo izvedeno kot odbitek na knjigovodsko vrednost za posojila, vrnjena državi. |
| --- | --- |

(233)

Vendar se končna sredstva, ki jih na koncu prevzame BIC, razlikujejo od ponudbe BIC z dne 20. julija 2011, pri čemer si BIC pridržuje tudi pravico do vračila nedonosnih posojil. Zato Komisija meni, da je treba za ohranitev pomoči na najnižji potrebni ravni poleg kakršnega koli zmanjšanja tveganju prilagojene aktive zaradi vračila posojil državi zagotoviti tudi ustrezno zmanjšanje kapitala, ki ustreza [10–18] % zmanjšanja tveganju prilagojene aktive. Zmanjšanje kapitala bi lahko bilo izvedeno kot odbitek na knjigovodsko vrednost za posojila, vrnjena državi.

| (234) | Komisija ugotavlja, da bi lahko po navedbah BIC združeni subjekt v primeru vračila nedonosnih posojil ohranil [10–18]-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, če bi gospodarstvu odobril nova posojila. Komisija meni, da s takšnim ukrepom pomoč ne bi bila omejena na najnižjo potrebno raven zaradi naslednjih razlogov. Prvič, delež lastnega kapitala BIC pred prodajo bo nižji od [10–18] % na dan prodaje. Zato se bo stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta takoj po združitvi BPN z banko BIC zmanjšala (kot je navedeno v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012). Če bi združeni subjekt po združitvi ohranil [10–18]-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, bi glede na to njegova kapitalizacija presegala stopnjo, ki jo je napovedala BIC. Drugič, v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012 so nova posojila gospodarstvu že upoštevana, zato se šteje, da je (zelo visoka) [10–18]-odstotna stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala v BPN ob prodaji zadostna. Zato za nova posojila poleg kapitala, predvidenega v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012, ni treba nameniti še več dodatnega kapitala. V zvezi s tem Komisija pozitivno ocenjuje zavezo Portugalske, da delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala banke BPN na dan prodaje banki BIC ne bo presegal [10–18] % in da bo banka BIC ali združeni subjekt v primeru prenosa nedonosnih posojil na državo ali drug subjekt pod nadzorom države po prodaji na državo ali drug subjekt pod nadzorom države prenesel kakršen koli kapital, povezan z navedenimi posojili, v znesku [10–18] % tveganju prilagojene aktive posojil. |
| --- | --- |

(234)

Komisija ugotavlja, da bi lahko po navedbah BIC združeni subjekt v primeru vračila nedonosnih posojil ohranil [10–18]-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, če bi gospodarstvu odobril nova posojila. Komisija meni, da s takšnim ukrepom pomoč ne bi bila omejena na najnižjo potrebno raven zaradi naslednjih razlogov. Prvič, delež lastnega kapitala BIC pred prodajo bo nižji od [10–18] % na dan prodaje. Zato se bo stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta takoj po združitvi BPN z banko BIC zmanjšala (kot je navedeno v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012). Če bi združeni subjekt po združitvi ohranil [10–18]-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, bi glede na to njegova kapitalizacija presegala stopnjo, ki jo je napovedala BIC. Drugič, v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012 so nova posojila gospodarstvu že upoštevana, zato se šteje, da je (zelo visoka) [10–18]-odstotna stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala v BPN ob prodaji zadostna. Zato za nova posojila poleg kapitala, predvidenega v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012, ni treba nameniti še več dodatnega kapitala. V zvezi s tem Komisija pozitivno ocenjuje zavezo Portugalske, da delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala banke BPN na dan prodaje banki BIC ne bo presegal [10–18] % in da bo banka BIC ali združeni subjekt v primeru prenosa nedonosnih posojil na državo ali drug subjekt pod nadzorom države po prodaji na državo ali drug subjekt pod nadzorom države prenesel kakršen koli kapital, povezan z navedenimi posojili, v znesku [10–18] % tveganju prilagojene aktive posojil.

| (235) | Poleg tega je v sporočilu o prestrukturiranju določeno, da je treba za ohranitev pomoči na najnižji potrebni ravni upoštevati prepoved prevzemov. V točki 23 sporočila o prestrukturiranju je izrecno navedeno, da „podjetje ne sme biti financirano z javnimi sredstvi, ki bi jih lahko uporabilo za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo trg in niso povezane s prestrukturiranjem. Z državno pomočjo se na primer ne smejo financirati nakupi delnic drugih podjetij ali nove naložbe, razen če je to nujno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja podjetja“. |
| --- | --- |

(235)

Poleg tega je v sporočilu o prestrukturiranju določeno, da je treba za ohranitev pomoči na najnižji potrebni ravni upoštevati prepoved prevzemov. V točki 23 sporočila o prestrukturiranju je izrecno navedeno, da „podjetje ne sme biti financirano z javnimi sredstvi, ki bi jih lahko uporabilo za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo trg in niso povezane s prestrukturiranjem. Z državno pomočjo se na primer ne smejo financirati nakupi delnic drugih podjetij ali nove naložbe, razen če je to nujno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja podjetja“.

| (236) | Komisija ugotavlja, da je že v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012 navedeno, da bo združeni subjekt rentabilen subjekt, ki bo dosegel sprejemljivo donosnost lastniškega kapitala in predvidoma ustvaril celo dobiček. Takšno ponovno doseganje rentabilnosti ni odvisno od prevzemov. Vendar Komisija meni, da bo s prepovedjo prevzemov zagotovljeno, da bo kapital, ki naj bi bil potreben za prestrukturiranje, ostal v banki, to pa bo prispevalo k ponovnemu doseganju rentabilnosti. V zvezi s tem Komisija meni, da je zaveza Portugalske o uveljavitvi prepovedi prevzemov potrebna, da se zagotovi združljivost pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(236)

Komisija ugotavlja, da je že v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012 navedeno, da bo združeni subjekt rentabilen subjekt, ki bo dosegel sprejemljivo donosnost lastniškega kapitala in predvidoma ustvaril celo dobiček. Takšno ponovno doseganje rentabilnosti ni odvisno od prevzemov. Vendar Komisija meni, da bo s prepovedjo prevzemov zagotovljeno, da bo kapital, ki naj bi bil potreben za prestrukturiranje, ostal v banki, to pa bo prispevalo k ponovnemu doseganju rentabilnosti. V zvezi s tem Komisija meni, da je zaveza Portugalske o uveljavitvi prepovedi prevzemov potrebna, da se zagotovi združljivost pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom.

| (237) | V zvezi z lastnim prispevkom sporočilo o prestrukturiranju določa, da stroškov prestrukturiranja ne sme kriti le država, ampak tudi nekdanji vlagatelji v banko in nekdanji delničarji. Navedena zahteva zagotavlja, da bodo rešene banke prevzele primerno odgovornost za posledice svojih preteklih ravnanj in da se ustvarijo ustrezne spodbude za njihovo ravnanje v prihodnosti. |
| --- | --- |

(237)

V zvezi z lastnim prispevkom sporočilo o prestrukturiranju določa, da stroškov prestrukturiranja ne sme kriti le država, ampak tudi nekdanji vlagatelji v banko in nekdanji delničarji. Navedena zahteva zagotavlja, da bodo rešene banke prevzele primerno odgovornost za posledice svojih preteklih ravnanj in da se ustvarijo ustrezne spodbude za njihovo ravnanje v prihodnosti.

| (238) | V obravnavanem primeru Komisija pozitivno ocenjuje dejstvo, da so delničarji izgubili svoj delež v banki in da za to niso prejeli nadomestila. Tako so bili primerno vključeni v porazdelitev bremena za banko, katere vrednost je bila po oceni dveh neodvisnih subjektov, ki jih je imenovala Portugalska, negativna. Poleg tega Komisija pozitivno ocenjuje spremembo in zamenjavo upravnega odbora BPN v postopku nacionalizacije. |
| --- | --- |

(238)

V obravnavanem primeru Komisija pozitivno ocenjuje dejstvo, da so delničarji izgubili svoj delež v banki in da za to niso prejeli nadomestila. Tako so bili primerno vključeni v porazdelitev bremena za banko, katere vrednost je bila po oceni dveh neodvisnih subjektov, ki jih je imenovala Portugalska, negativna. Poleg tega Komisija pozitivno ocenjuje spremembo in zamenjavo upravnega odbora BPN v postopku nacionalizacije.

| (239) | Vendar Komisija ugotavlja, da bodo imetniki podrejenih obveznic v znesku 245 milijonov EUR še vedno vključeni v banko, ki bo privatizirana, pri čemer bodo lahko še naprej prejemali kupone. |
| --- | --- |

(239)

Vendar Komisija ugotavlja, da bodo imetniki podrejenih obveznic v znesku 245 milijonov EUR še vedno vključeni v banko, ki bo privatizirana, pri čemer bodo lahko še naprej prejemali kupone.

| (240) | V skladu s točko 26 sporočila o prestrukturiranju „banke ne smejo uporabiti državne pomoči za izplačila za lastna sredstva (lastniški kapital in podrejeni dolg), če navedene dejavnosti ne ustvarjajo zadostnih dobičkov“. |
| --- | --- |

(240)

V skladu s točko 26 sporočila o prestrukturiranju „banke ne smejo uporabiti državne pomoči za izplačila za lastna sredstva (lastniški kapital in podrejeni dolg), če navedene dejavnosti ne ustvarjajo zadostnih dobičkov“.

| (241) | Banka BPN v obdobju prestrukturiranja ni ravnala v skladu z usmeritvijo Komisije o hibridnih instrumentih iz točke 26 sporočila o prestrukturiranju. Komisija je pojasnila, da v okviru prestrukturiranja diskrecijska izravnava izgub s strani bank upravičenk (npr. s sprostitvijo rezerv ali zmanjšanjem lastniškega kapitala), da bi zagotovile izplačilo dividend in kuponov na neodplačani podrejeni dolg, načeloma ni združljiva s ciljem porazdelitve bremena. Komisija ugotavlja, da pri izplačilu kuponov to načelo ni bilo upoštevano, pri čemer bi moralo biti navedeno izplačilo nadomeščeno s temeljitejšim prestrukturiranjem (55). |
| --- | --- |

(241)

Banka BPN v obdobju prestrukturiranja ni ravnala v skladu z usmeritvijo Komisije o hibridnih instrumentih iz točke 26 sporočila o prestrukturiranju. Komisija je pojasnila, da v okviru prestrukturiranja diskrecijska izravnava izgub s strani bank upravičenk (npr. s sprostitvijo rezerv ali zmanjšanjem lastniškega kapitala), da bi zagotovile izplačilo dividend in kuponov na neodplačani podrejeni dolg, načeloma ni združljiva s ciljem porazdelitve bremena. Komisija ugotavlja, da pri izplačilu kuponov to načelo ni bilo upoštevano, pri čemer bi moralo biti navedeno izplačilo nadomeščeno s temeljitejšim prestrukturiranjem (55).

| (242) | Komisija meni, da lahko obsežno prestrukturiranje banke zadostno nadomesti pomanjkljivo porazdelitev bremena. |
| --- | --- |

(242)

Komisija meni, da lahko obsežno prestrukturiranje banke zadostno nadomesti pomanjkljivo porazdelitev bremena.

| (243) | Vendar je zaradi prodaje banke, ki poteka, prepoved izplačil do 31. decembra 2016 potrebna, da se zagotovi minimalna stopnja porazdelitve bremena na delničarje banke. |
| --- | --- |

(243)

Vendar je zaradi prodaje banke, ki poteka, prepoved izplačil do 31. decembra 2016 potrebna, da se zagotovi minimalna stopnja porazdelitve bremena na delničarje banke.

| (244) | V zvezi s tem Komisija upošteva zavezo Portugalske, da banka BIC, združeni subjekt in Portugalska do 31. decembra 2016 ne bodo uveljavljali nakupnih opcij v zvezi s podrejenim dolgom, ki ga izda BPN pred dnevom prodaje, s čimer bodo prispevali k postopku prestrukturiranja BPN. |
| --- | --- |

(244)

V zvezi s tem Komisija upošteva zavezo Portugalske, da banka BIC, združeni subjekt in Portugalska do 31. decembra 2016 ne bodo uveljavljali nakupnih opcij v zvezi s podrejenim dolgom, ki ga izda BPN pred dnevom prodaje, s čimer bodo prispevali k postopku prestrukturiranja BPN.

| (245) | Komisija ugotavlja, da plačilo za posamezne ukrepe pomoči iz uvodnih izjav od (182) do (185), zlasti za poroštva, kapitalsko injekcijo in prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, ni v skladu z ustreznimi sporočili Komisije. |
| --- | --- |

(245)

Komisija ugotavlja, da plačilo za posamezne ukrepe pomoči iz uvodnih izjav od (182) do (185), zlasti za poroštva, kapitalsko injekcijo in prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, ni v skladu z ustreznimi sporočili Komisije.

| (246) | Plačilo za državna poroštva je znašalo 20 bazičnih točk, kar je bistveno manj od stopnje, ki temelji na uporabi pravil Komisije o plačilu državnih poroštev za obveznosti, ki jih izdajo finančne institucije. |
| --- | --- |

(246)

Plačilo za državna poroštva je znašalo 20 bazičnih točk, kar je bistveno manj od stopnje, ki temelji na uporabi pravil Komisije o plačilu državnih poroštev za obveznosti, ki jih izdajo finančne institucije.

| (247) | Plačilo za kapitalsko injekcijo v znesku 600 milijonov EUR, ki jo je BPN prejela februarja 2012, nedvomno ni v skladu s sporočilom o dokapitalizaciji. Portugalski organi ne pričakujejo, da bodo za vloženi kapital prejeli plačilo. Kapital je bil dejansko vložen, da bi omogočili prodajo banke po negativni ceni. |
| --- | --- |

(247)

Plačilo za kapitalsko injekcijo v znesku 600 milijonov EUR, ki jo je BPN prejela februarja 2012, nedvomno ni v skladu s sporočilom o dokapitalizaciji. Portugalski organi ne pričakujejo, da bodo za vloženi kapital prejeli plačilo. Kapital je bil dejansko vložen, da bi omogočili prodajo banke po negativni ceni.

| (248) | V zvezi s prenosom sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom po knjigovodski vrednosti Komisija priznava, da je bil prenos sredstev na vse tri pravne subjekte s posebnim namenom teoretično namenjen zaščiti rentabilnosti BPN in lažji prodaji BPN, vendar hkrati ugotavlja, da prenos po knjigovodski vrednosti vključuje pomoč, ki ni v skladu z glavnimi zahtevami iz sporočila o oslabljenih sredstvih. Prenos je bil izveden po knjigovodski vrednosti, ki znatno presega realno ekonomsko vrednost, pri čemer plačilo državi ni predvideno. V sporočilu o oslabljenih sredstvih je potrjeno, da se lahko s temeljitim prestrukturiranjem nadomesti morebitna neusklajenost z glavnimi merili iz navedenega sporočila, vključno z merili o ceni. V primeru temeljitega prestrukturiranja BPN bi lahko Komisija navedeni ukrep štela za združljiv s sporočilom o oslabljenih sredstvih. Zato bi lahko bil prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom ocenjen z ostalimi ukrepi v korist BPN in v okviru obsežnega prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(248)

V zvezi s prenosom sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom po knjigovodski vrednosti Komisija priznava, da je bil prenos sredstev na vse tri pravne subjekte s posebnim namenom teoretično namenjen zaščiti rentabilnosti BPN in lažji prodaji BPN, vendar hkrati ugotavlja, da prenos po knjigovodski vrednosti vključuje pomoč, ki ni v skladu z glavnimi zahtevami iz sporočila o oslabljenih sredstvih. Prenos je bil izveden po knjigovodski vrednosti, ki znatno presega realno ekonomsko vrednost, pri čemer plačilo državi ni predvideno. V sporočilu o oslabljenih sredstvih je potrjeno, da se lahko s temeljitim prestrukturiranjem nadomesti morebitna neusklajenost z glavnimi merili iz navedenega sporočila, vključno z merili o ceni. V primeru temeljitega prestrukturiranja BPN bi lahko Komisija navedeni ukrep štela za združljiv s sporočilom o oslabljenih sredstvih. Zato bi lahko bil prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom ocenjen z ostalimi ukrepi v korist BPN in v okviru obsežnega prestrukturiranja.

| (249) | V točki 25 sporočila o prestrukturiranju je določeno, da je treba vsako odstopanje od ustrezne vnaprejšnje porazdelitve bremena, ki je bilo izjemoma odobreno v fazi reševanja zaradi ohranjanja finančne stabilnosti, nadomestiti s prispevkom na poznejši stopnji prestrukturiranja, na primer v obliki klavzul za vračilo sredstev in/ali daljnosežnejšega prestrukturiranja, vključno z dodatnimi ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(249)

V točki 25 sporočila o prestrukturiranju je določeno, da je treba vsako odstopanje od ustrezne vnaprejšnje porazdelitve bremena, ki je bilo izjemoma odobreno v fazi reševanja zaradi ohranjanja finančne stabilnosti, nadomestiti s prispevkom na poznejši stopnji prestrukturiranja, na primer v obliki klavzul za vračilo sredstev in/ali daljnosežnejšega prestrukturiranja, vključno z dodatnimi ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence.

| (250) | Komisija meni, da je prestrukturiranje BPN dovolj obsežno. Poleg tega ugotavlja, da je banka majhna. BPN bo po postopku prestrukturiranja prenehala obstajati kot samostojna banka. Bilančna vsota poslovanja s prebivalstvom, ki ga bo prevzela BIC, je nižja od 35 % bilančne vsote BPN pred nacionalizacijo. Posli in dejavnosti, ki ne spadajo na področje poslovanja s prebivalstvom, se ne bodo več izvajali. |
| --- | --- |

(250)

Komisija meni, da je prestrukturiranje BPN dovolj obsežno. Poleg tega ugotavlja, da je banka majhna. BPN bo po postopku prestrukturiranja prenehala obstajati kot samostojna banka. Bilančna vsota poslovanja s prebivalstvom, ki ga bo prevzela BIC, je nižja od 35 % bilančne vsote BPN pred nacionalizacijo. Posli in dejavnosti, ki ne spadajo na področje poslovanja s prebivalstvom, se ne bodo več izvajali.

| (251) | Zato Komisija ugotavlja, da je porazdelitev bremena glede na obsežno prestrukturiranje BPN ustrezna. |
| --- | --- |

(251)

Zato Komisija ugotavlja, da je porazdelitev bremena glede na obsežno prestrukturiranje BPN ustrezna.

6.3.3   Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

| (252) | V zvezi z ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence sporočilo o prestrukturiranju določa, da se narava in oblika takih ukrepov določita na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in tudi na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka. |
| --- | --- |

(252)

V zvezi z ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence sporočilo o prestrukturiranju določa, da se narava in oblika takih ukrepov določita na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in tudi na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.

| (253) | Čeprav je BPN prejela precejšnjo pomoč, je treba upoštevati omejeno velikost BPN. V skladu s točko 32 sporočila o prestrukturiranju bo Komisija analizirala verjetne učinke pomoči na trge, na katerih banka upravičenka posluje po prestrukturiranju. Najprej bo proučila velikost in relativno moč banke na trgu, ko bo na njem spet uspešno poslovala. |
| --- | --- |

(253)

Čeprav je BPN prejela precejšnjo pomoč, je treba upoštevati omejeno velikost BPN. V skladu s točko 32 sporočila o prestrukturiranju bo Komisija analizirala verjetne učinke pomoči na trge, na katerih banka upravičenka posluje po prestrukturiranju. Najprej bo proučila velikost in relativno moč banke na trgu, ko bo na njem spet uspešno poslovala.

| (254) | V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da BPN ne bo več poslovala kot gospodarski subjekt, ki je obstajal pred državno intervencijo (56). Banka je bila nacionalizirana in temeljito prestrukturirana. Zato bo na trgu konkurirala precej manjša banka. |
| --- | --- |

(254)

V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da BPN ne bo več poslovala kot gospodarski subjekt, ki je obstajal pred državno intervencijo (56). Banka je bila nacionalizirana in temeljito prestrukturirana. Zato bo na trgu konkurirala precej manjša banka.

| (255) | BPN je bila konec leta 2008 glede na bilančno vsoto sedma največja finančna institucija na Portugalskem. Po nacionalizaciji se je zlasti zaradi odliva vlog zmanjšala. Od sredine leta 2011 je na 12. mestu, pri čemer je njen tržni delež za vloge in posojila manjši od 1 %. Obseg vlog in posojil se je v obdobju 2008–2011 skoraj prepolovil. |
| --- | --- |

(255)

BPN je bila konec leta 2008 glede na bilančno vsoto sedma največja finančna institucija na Portugalskem. Po nacionalizaciji se je zlasti zaradi odliva vlog zmanjšala. Od sredine leta 2011 je na 12. mestu, pri čemer je njen tržni delež za vloge in posojila manjši od 1 %. Obseg vlog in posojil se je v obdobju 2008–2011 skoraj prepolovil.

| (256) | Portugalska je v ugotovitvah o sklepu z dne 24. oktobra 2011 navedla, da je imela BPN že pred nacionalizacijo približno [1–2]-odstotni tržni delež. Po nacionalizaciji je bila temeljito prestrukturirana, njen obseg pa se je dodatno zmanjšal. Nov združeni subjekt bo tudi po združitvi z BIC imel manj kot [< 1]-odstotni tržni delež na Portugalskem, ker tržni delež BPN za posojila komitentom in vloge trenutno znaša približno [< 1] %, pri čemer ima BIC približno [< 1]-odstotni tržni delež za posojila in [< 1]-odstotni tržni delež za vloge. |
| --- | --- |

(256)

Portugalska je v ugotovitvah o sklepu z dne 24. oktobra 2011 navedla, da je imela BPN že pred nacionalizacijo približno [1–2]-odstotni tržni delež. Po nacionalizaciji je bila temeljito prestrukturirana, njen obseg pa se je dodatno zmanjšal. Nov združeni subjekt bo tudi po združitvi z BIC imel manj kot [< 1]-odstotni tržni delež na Portugalskem, ker tržni delež BPN za posojila komitentom in vloge trenutno znaša približno [< 1] %, pri čemer ima BIC približno [< 1]-odstotni tržni delež za posojila in [< 1]-odstotni tržni delež za vloge.

| (257) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da so imeli konkurenti s prodajo bančne dejavnosti v postopku javnega razpisa možnost, da prevzamejo blagovno znamko in poslovanje BPN, s tem pa je bilo omejeno izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(257)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da so imeli konkurenti s prodajo bančne dejavnosti v postopku javnega razpisa možnost, da prevzamejo blagovno znamko in poslovanje BPN, s tem pa je bilo omejeno izkrivljanje konkurence.

| (258) | Komisija pozitivno ocenjuje tudi politiko izplačevanja dividend iz uvodne izjave ((56) (xiii)). |
| --- | --- |

(258)

Komisija pozitivno ocenjuje tudi politiko izplačevanja dividend iz uvodne izjave ((56) (xiii)).

| (259) | Poleg tega je v točki 44 sporočila o prestrukturiranju navedeno, da se banke pri trženju svojih finančnih ponudb ne smejo sklicevati na državno pomoč kot na konkurenčno prednost. Komisija pozitivno ocenjuje zavezo Portugalske, da se banka BIC v svojih trženjskih kampanjah in sporočilih za vlagatelje ne bo sklicevala na uporabo državne pomoči. |
| --- | --- |

(259)

Poleg tega je v točki 44 sporočila o prestrukturiranju navedeno, da se banke pri trženju svojih finančnih ponudb ne smejo sklicevati na državno pomoč kot na konkurenčno prednost. Komisija pozitivno ocenjuje zavezo Portugalske, da se banka BIC v svojih trženjskih kampanjah in sporočilih za vlagatelje ne bo sklicevala na uporabo državne pomoči.

| (260) | Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila dvom, ali so bili predvideni ukrepi glede na znaten znesek pomoči in dejstvo, da so bili za BPN sprejeti ukrepi v zvezi z dokapitalizacijo, poroštvi in oslabljenimi sredstvi, ki niso bili nadomeščeni v skladu z zahtevami iz ustreznih sporočil, zadostni. |
| --- | --- |

(260)

Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila dvom, ali so bili predvideni ukrepi glede na znaten znesek pomoči in dejstvo, da so bili za BPN sprejeti ukrepi v zvezi z dokapitalizacijo, poroštvi in oslabljenimi sredstvi, ki niso bili nadomeščeni v skladu z zahtevami iz ustreznih sporočil, zadostni.

| (261) | Komisija zlasti ugotavlja, da bo banka poslovala na trgu z začetnim [10–18]-odstotnim deležem navadnega lastniškega temeljnega kapitala, kar znatno presega zahtevano minimalno stopnjo, ki je konec leta 2011 znašala 9 %, konec leta 2012 pa 10 %. |
| --- | --- |

(261)

Komisija zlasti ugotavlja, da bo banka poslovala na trgu z začetnim [10–18]-odstotnim deležem navadnega lastniškega temeljnega kapitala, kar znatno presega zahtevano minimalno stopnjo, ki je konec leta 2011 znašala 9 %, konec leta 2012 pa 10 %.

| (262) | Poleg tega je BIC zahtevala, da lahko v [...] mesecih ponovno proda posojila, ki so nedonosna najmanj [...] dni (do [...] % skupne nominalne vrednosti portfelja posojil). Zahtevala je tudi ohranitev likvidnostne pomoči CGD v dveh oblikah. Prva je ohranitev kreditne linije v znesku [150–500] milijonov EUR za program komercialnih zapisov z državnim poroštvom za tri leta, pri čemer se CGD zaveže, da bodo pogoji kreditne linije veljali do [...]. Druga je nova kreditna linija v znesku do [150–350] milijonov EUR, ki jo CGD odobri kot nadomestilo, če se vloge zmanjšajo pod 1,8 milijarde EUR, pri čemer velja plačilo po stopnji EURIBOR + [...] bazičnih točk. |
| --- | --- |

(262)

Poleg tega je BIC zahtevala, da lahko v [...] mesecih ponovno proda posojila, ki so nedonosna najmanj [...] dni (do [...] % skupne nominalne vrednosti portfelja posojil). Zahtevala je tudi ohranitev likvidnostne pomoči CGD v dveh oblikah. Prva je ohranitev kreditne linije v znesku [150–500] milijonov EUR za program komercialnih zapisov z državnim poroštvom za tri leta, pri čemer se CGD zaveže, da bodo pogoji kreditne linije veljali do [...]. Druga je nova kreditna linija v znesku do [150–350] milijonov EUR, ki jo CGD odobri kot nadomestilo, če se vloge zmanjšajo pod 1,8 milijarde EUR, pri čemer velja plačilo po stopnji EURIBOR + [...] bazičnih točk.

| (263) | S tem bi moralo biti zagotovljeno, da združeni subjekt državne pomoči ne bo uporabljal za rast na račun svojih konkurentov in da bo izkrivljanje konkurence zaradi pomoči ustrezno omejeno. |
| --- | --- |

(263)

S tem bi moralo biti zagotovljeno, da združeni subjekt državne pomoči ne bo uporabljal za rast na račun svojih konkurentov in da bo izkrivljanje konkurence zaradi pomoči ustrezno omejeno.

| (264) | Glede na negotove razmere na trgu in ostre pogoje, ki jih je za bančni sektor določila Portugalska zaradi dogodkov, ki so prispevali k podpisu memoranduma o soglasju, Komisija meni, da bodo te bančne kreditne linije znatno vplivale na to, v kakšnem obsegu bo lahko združeni subjekt na trgu konkuriral drugim udeležencem, ki državne pomoči niso prejeli. |
| --- | --- |

(264)

Glede na negotove razmere na trgu in ostre pogoje, ki jih je za bančni sektor določila Portugalska zaradi dogodkov, ki so prispevali k podpisu memoranduma o soglasju, Komisija meni, da bodo te bančne kreditne linije znatno vplivale na to, v kakšnem obsegu bo lahko združeni subjekt na trgu konkuriral drugim udeležencem, ki državne pomoči niso prejeli.

| (265) | Zato se lahko državna pomoč šteje za združljivo le, če so sprejeti zadostni ukrepi, ki zagotavljajo, da se državna pomoč ne uporablja na škodo konkurentom, pri čemer nekateri od njih niso prejeli podobne državne pomoči. Zagotoviti je treba enake konkurenčne pogoje za banke, ki so prejele državno pomoč, in banke, ki takšne pomoči niso prejele. Državna pomoč ne sme oslabiti spodbud za konkurenčno ravnanje, naložbe in inovacije bank, ki niso upravičene do pomoči, ali ustvarjati ovir za vstop, ki bi lahko ogrozile čezmejne dejavnosti. |
| --- | --- |

(265)

Zato se lahko državna pomoč šteje za združljivo le, če so sprejeti zadostni ukrepi, ki zagotavljajo, da se državna pomoč ne uporablja na škodo konkurentom, pri čemer nekateri od njih niso prejeli podobne državne pomoči. Zagotoviti je treba enake konkurenčne pogoje za banke, ki so prejele državno pomoč, in banke, ki takšne pomoči niso prejele. Državna pomoč ne sme oslabiti spodbud za konkurenčno ravnanje, naložbe in inovacije bank, ki niso upravičene do pomoči, ali ustvarjati ovir za vstop, ki bi lahko ogrozile čezmejne dejavnosti.

| (266) | Zagotoviti je treba, da združeni subjekt ne pridobi konkurenčne prednosti zaradi prenosa likvidnostnega tveganja na državo in pridobitve kapitala. |
| --- | --- |

(266)

Zagotoviti je treba, da združeni subjekt ne pridobi konkurenčne prednosti zaradi prenosa likvidnostnega tveganja na državo in pridobitve kapitala.

| (267) | Prvič, Komisija meni, da je treba za omejitev izkrivljanja konkurence, ki bi nastalo zaradi stopnje kapitala banke nad minimalno zahtevo (glej uvodno izjavo (261)), poleg vsakega zmanjšanja tveganju prilagojene aktive zaradi vračila posojil državi zagotoviti tudi ustrezno zmanjšanje kapitala. Zato je zaveza Portugalske o najvišji stopnji kapitala BPN potrebna, da se zagotovi združljivost pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(267)

Prvič, Komisija meni, da je treba za omejitev izkrivljanja konkurence, ki bi nastalo zaradi stopnje kapitala banke nad minimalno zahtevo (glej uvodno izjavo (261)), poleg vsakega zmanjšanja tveganju prilagojene aktive zaradi vračila posojil državi zagotoviti tudi ustrezno zmanjšanje kapitala. Zato je zaveza Portugalske o najvišji stopnji kapitala BPN potrebna, da se zagotovi združljivost pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom.

| (268) | Drugič, Komisija meni, da je treba trajanje kreditne linije v znesku [150–500] milijonov EUR za program komercialnih zapisov BPN omejiti na obdobje [...] let. Poleg tega je treba plačilo za drugo bančno kreditno linijo bolj uskladiti s tržnimi pogoji, pri čemer mora biti zanj določena stopnja EURIBOR + [...] bazičnih točk. Portugalska mora do 31. decembra 2016 zahtevati tudi predhodno odobritev Komisije, preden bo CGD ali država odobrila kreditne linije ali poroštva, da se zagotovi upoštevanje navedenih omejitev. V zvezi s tem Komisija upošteva zaveze Portugalske o bančnih kreditnih linijah; te zaveze so potrebne, da se zagotovi združljivost pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(268)

Drugič, Komisija meni, da je treba trajanje kreditne linije v znesku [150–500] milijonov EUR za program komercialnih zapisov BPN omejiti na obdobje [...] let. Poleg tega je treba plačilo za drugo bančno kreditno linijo bolj uskladiti s tržnimi pogoji, pri čemer mora biti zanj določena stopnja EURIBOR + [...] bazičnih točk. Portugalska mora do 31. decembra 2016 zahtevati tudi predhodno odobritev Komisije, preden bo CGD ali država odobrila kreditne linije ali poroštva, da se zagotovi upoštevanje navedenih omejitev. V zvezi s tem Komisija upošteva zaveze Portugalske o bančnih kreditnih linijah; te zaveze so potrebne, da se zagotovi združljivost pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom.

| (269) | Tretjič, v skladu s sporočilom o prestrukturiranju je z izkrivljanjem konkurence povezana tudi prepoved prevzemov. V točkah 39 in 40 sporočila je navedeno, da se „[d]ržavna pomoč [...] ne sme uporabljati na škodo konkurentov, ki niso deležni podobne državne pomoči“, in da „banke ne smejo uporabljati državne pomoči za prevzem konkurenčnih dejavnosti“. Komisija podpira zavezo Portugalske o uveljavitvi prepovedi prevzemov do 31. decembra 2016 iz uvodne izjave (236). |
| --- | --- |

(269)

Tretjič, v skladu s sporočilom o prestrukturiranju je z izkrivljanjem konkurence povezana tudi prepoved prevzemov. V točkah 39 in 40 sporočila je navedeno, da se „[d]ržavna pomoč [...] ne sme uporabljati na škodo konkurentov, ki niso deležni podobne državne pomoči“, in da „banke ne smejo uporabljati državne pomoči za prevzem konkurenčnih dejavnosti“. Komisija podpira zavezo Portugalske o uveljavitvi prepovedi prevzemov do 31. decembra 2016 iz uvodne izjave (236).

| (270) | Četrtič, pravica banke BIC do vračila nedonosnih posojil državi mora prenehati [...] in ne [...] mesecev po dnevu prodaje. Komisija meni, da je lahko BIC pregledala stanje posojil BPN od začetka razpisnega postopka in zlasti po podpisu okvirnega sporazuma 9. decembra 2011. Poleg tega je bil portfelj posojil že dvakrat očiščen: ko so bila decembra 2010 najbolj nedonosna posojila prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom in nato ko je BIC kot kupec zahtevala, da se ji zaradi doseganja [110–150]-odstotnega razmerja med posojili in vlogami odobri pravica do vračila dodatnih zneskov posojil državi. |
| --- | --- |

(270)

Četrtič, pravica banke BIC do vračila nedonosnih posojil državi mora prenehati [...] in ne [...] mesecev po dnevu prodaje. Komisija meni, da je lahko BIC pregledala stanje posojil BPN od začetka razpisnega postopka in zlasti po podpisu okvirnega sporazuma 9. decembra 2011. Poleg tega je bil portfelj posojil že dvakrat očiščen: ko so bila decembra 2010 najbolj nedonosna posojila prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom in nato ko je BIC kot kupec zahtevala, da se ji zaradi doseganja [110–150]-odstotnega razmerja med posojili in vlogami odobri pravica do vračila dodatnih zneskov posojil državi.

| (271) | Komisija ugotavlja, da vsaka dodatna možnost vračila zagotavlja banki BIC zaščito pred tveganjem zaradi poslabšanja gospodarskih razmer. Vsaka naknadna „nedonosnost“ bo najverjetneje posledica poslabšanja gospodarskih razmer, zato bo vplivala na celoten bančni sektor. Pravica banke BIC do vračila nedonosnih posojil državi izkrivlja konkurenco, ker druge banke takšne možnosti nimajo. Zato je treba obdobje za vračilo skrajšati najdlje do [...]. V zvezi s tem Komisija podpira zavezo Portugalske o upoštevanju roka, tj.[...]. |
| --- | --- |

(271)

Komisija ugotavlja, da vsaka dodatna možnost vračila zagotavlja banki BIC zaščito pred tveganjem zaradi poslabšanja gospodarskih razmer. Vsaka naknadna „nedonosnost“ bo najverjetneje posledica poslabšanja gospodarskih razmer, zato bo vplivala na celoten bančni sektor. Pravica banke BIC do vračila nedonosnih posojil državi izkrivlja konkurenco, ker druge banke takšne možnosti nimajo. Zato je treba obdobje za vračilo skrajšati najdlje do [...]. V zvezi s tem Komisija podpira zavezo Portugalske o upoštevanju roka, tj.[...].

6.3.4   Sklepna ugotovitev

| (272) | Če bodo vse zaveze iz oddelka 5.2 pravilno izvedene, so z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 zagotovljeni zadostni dokazi o ponovno doseženi dolgoročni rentabilnosti združenega subjekta, zadostni porazdelitvi bremena in sprejetju ustreznih ukrepov za omejitev neupravičenega izkrivljanja konkurence. Zato lahko Komisija razglasi, da je načrt prestrukturiranja iz januarja 2012 v skladu s sporočilom o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(272)

Če bodo vse zaveze iz oddelka 5.2 pravilno izvedene, so z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 zagotovljeni zadostni dokazi o ponovno doseženi dolgoročni rentabilnosti združenega subjekta, zadostni porazdelitvi bremena in sprejetju ustreznih ukrepov za omejitev neupravičenega izkrivljanja konkurence. Zato lahko Komisija razglasi, da je načrt prestrukturiranja iz januarja 2012 v skladu s sporočilom o prestrukturiranju.

6.3.5   Spremljanje

| (273) | V točki 46 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora država članica predložiti podrobna redna poročila, da se preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. V skladu s tem mora Portugalska Komisiji predložiti takšna poročila vsakih šest mesecev od datuma tega sklepa. |
| --- | --- |

(273)

V točki 46 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora država članica predložiti podrobna redna poročila, da se preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. V skladu s tem mora Portugalska Komisiji predložiti takšna poročila vsakih šest mesecev od datuma tega sklepa.

7.   Sklepna ugotovitev

| (274) | Komisija obžaluje, da je Portugalska državno pomoč iz oddelka 6.1.2 „Določitev zneska pomoči“ izvedla nezakonito v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe. Vendar se lahko navedena pomoč skupaj z drugimi ukrepi pomoči iz tega sklepa razglasi za združljivo, če se izvedejo zaveze iz oddelka 5.2 – |
| --- | --- |

(274)

Komisija obžaluje, da je Portugalska državno pomoč iz oddelka 6.1.2 „Določitev zneska pomoči“ izvedla nezakonito v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe. Vendar se lahko navedena pomoč skupaj z drugimi ukrepi pomoči iz tega sklepa razglasi za združljivo, če se izvedejo zaveze iz oddelka 5.2 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Državno pomoč pomenijo naslednji ukrepi, ki jih je odobrila Portugalska:

| i. | posojila, ki jih je odobrila CGD pred nacionalizacijo; |
| --- | --- |

i.

posojila, ki jih je odobrila CGD pred nacionalizacijo;

| ii. | posojila in bančne kreditne linije, ki jih je CGD odobrila banki BPN po nacionalizaciji in pred prodajo z izrecnim državnim poroštvom ali brez njega; |
| --- | --- |

ii.

posojila in bančne kreditne linije, ki jih je CGD odobrila banki BPN po nacionalizaciji in pred prodajo z izrecnim državnim poroštvom ali brez njega;

| iii. | prenos sredstev po knjigovodski vrednosti z BPN na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo in po njej; |
| --- | --- |

iii.

prenos sredstev po knjigovodski vrednosti z BPN na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo in po njej;

| iv. | kapitalska injekcija države z dne 15. februarja 2012; |
| --- | --- |

iv.

kapitalska injekcija države z dne 15. februarja 2012;

| v. | bančne kreditne linije, ki jih odobri CGD in jih je BIC zahtevala za združeni subjekt; |
| --- | --- |

v.

bančne kreditne linije, ki jih odobri CGD in jih je BIC zahtevala za združeni subjekt;

| vi. | pravica banke BIC do prenosa vlog, katerih cena presega [...] bazičnih točk, na državo ali do državnega plačila razlike ter |
| --- | --- |

vi.

pravica banke BIC do prenosa vlog, katerih cena presega [...] bazičnih točk, na državo ali do državnega plačila razlike ter

| vii. | prenos stroškov sodnih postopkov na državo. |
| --- | --- |

vii.

prenos stroškov sodnih postopkov na državo.

2.   Ukrepi pomoči iz odstavka 1 so ob upoštevanju zavez iz oddelka 5.2 združljivi z notranjim trgom.

Člen 2

Portugalska obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za izvršitev tega sklepa, v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu. Poleg tega Portugalska po šestih mesecih od datuma tega sklepa začne pošiljati redna podrobna poročila o ukrepih, ki jih sprejme za izvršitev tega sklepa.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

V Bruslju, 27. marca 2012

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 371, 20.12.2011, str. 14.

1

(2)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

2

(3)  Portugalska, Memorandum o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju, 17. maj 2011, http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/mou/2011-05-18-mou-portugal_en.pdf.

3

(4)  BIC je majhna banka, ki na Portugalskem posluje od leta 2008, pri čemer je podrobnejši opis naveden v odstavku (53).

4

(5)  Ugotovitve o banki Banco Português de Negócios (Note on Banco Português de Negócios) z dne 17. februarja 2010.

5

Note on Banco Português de Negócios

(6)  Glej na primer str. 96 Poročila o finančni stabilnosti banke Portugalske za leto 2008.

6

(7)  Banka CGD je v popolni lasti portugalske države.

7

(8)  Ugotovitve o banki Banco Português de Negócios (Note on Banco Português de Negócios) z dne 17. februarja 2010, stran 4.

8

Note on Banco Português de Negócios

(9)  Po nacionalizaciji so bile navedene oslabitve ocenjene „na več kot 20 % takratnih skupnih sredstev BPN“; glej memorandum z dne 14. septembra 2010, str. 17.

9

(10)  Po ocenah banke Deutsche Bank in družbe Deloitte sta bili vrednost premoženja in finančna vrednost BPN na dan nacionalizacije negativni.

10

(11)  Poročilo o finančni stabilnosti banke Portugalske za leto 2008, citirano na str. 16 memoranduma z dne 14. septembra 2010.

11

(12)  Člen 2(9) zakona o nacionalizaciji.

12

(13)  Glej str. 3 dokumenta Nota: Banco Português de Negócios, S.A. z dne 17. februarja 2010, ki so ga poslali portugalski organi.

13

Nota: Banco Português de Negócios, S.A.

(14)  CGD je oktobra 2008 z BPN podpisala tri pogodbe o kratkoročnem posojilu: (i) 9. oktobra 2008 za znesek 200 milijonov EUR z zastavo določenega premoženja in zastavno pravico na nepremičninah pod nadzorom BPN, (ii) 28. oktobra 2008 za dodaten znesek 15 milijonov EUR in (iii) 29. oktobra 2008 za novo posojilo v znesku 20 milijonov EUR. Četrto kratkoročno posojilo je odobrila CGD za zagotovitev likvidnosti BPN, in sicer za dodatnih 80 milijonov EUR, pri čemer je bila posojilna pogodba podpisana 3. novembra 2008. Za vsa štiri posojila je veljal enomesečni EURIBOR s pribitkom 1 %, pri čemer so za drugo, tretje in četrto posojilo veljale enake pravice iz zavarovanja s premoženjem kot pri prvem posojilu za 200 milijonov EUR.

14

(15)  V skladu z dokumentom Nota: Banco Português de Negócios, S.A. z dne 17. februarja 2010 je bila pogodba o nujni likvidnostni pomoči sklenjena 17. oktobra 2008, znesek pomoči pa se je povečal 27. oktobra 2008.

15

Nota: Banco Português de Negócios, S.A.

(16)  Glej str. 32 načrta prestrukturiranja iz januarja 2012.

16

(17)  Glej str. 28 načrta prestrukturiranja iz januarja 2012.

17

(18)  Pravni subjekti s posebnim namenom so bili računovodsko izločeni iz BPN 31. decembra 2010, pri čemer jih je država neposredno formalno prevzela 15. februarja 2012.

18

(19)  Resolução do Conselho de Ministros n.o 57-B/2010 v zvezi s ponovno privatizacijo BPN. Uredba z zakonsko močjo o določitvi pravnega okvira za privatizacijo BPN je bila potrjena novembra 2009.

19

Resolução do Conselho de Ministros n.o

(20)  Glej str. 35 načrta prestrukturiranja iz januarja 2012.

20

(21)  Glej dokument Aviso de Banco de Portugal no 3/2011, ki določa, da morajo kreditne institucije do 31. decembra 2011 na konsolidirani osnovi doseči 9-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

21

Aviso de Banco de Portugal no

(22)  Glej odgovor portugalskih organov z dne 17. februarja 2012, vprašanje 7.

22

(23)  Zaupni podatki.

23

(24)  Točki 2.10 in 2.11 memoranduma o soglasju.

24

(25)  Med BPN in stranmi, ki so izrazile interes za dostop do podatkovne sobe, je bil podpisan memorandum o postopkovnih pravilih.

25

(26)  Núcleo Estratégico de Investidores (NEI), skupina vlagateljev.

26

(27)  Glej dokument Plano Revisto z dne 20. januarja 2012, str. 125, ki so ga poslali portugalski organi.

27

Plano Revisto

(28)  Minuta de contrato de compra e venda das acções no âmbito da reprivatização do Banco Português de Negócios, S.A.

28

Minuta de contrato de compra e venda das acções no âmbito da reprivatização do Banco Português de Negócios, S.A

(29)  V skladu s členom 2.5(c) okvirnega sporazuma, zadevni sporazum preneha veljati, če prodaja ni izvedena do 31. marca 2012 (ob upoštevanju dejstva, da lahko BIC navedeni rok podaljša).

29

(30)  Portugalski organi so ocenili, da bi bila za doseganje stopnje, ki jo je zahtevala BIC, potrebna kapitalska injekcija v naslednjih zneskih: približno [...] milijonov EUR septembra 2011, [...] milijonov EUR novembra 2011 in 600 milijonov EUR januarja 2012.

30

(31)  Pravni subjekti s posebnim namenom od 15. februarja 2012 niso bili več pod nadzorom BPN, ampak so bili preneseni na državo.

31

(32)  Portugalski organi so navedli, da so septembra 2011 trenutna nedonosna posojila znašala [...] milijonov EUR; glej dokument Plano Revisto z dne 20. januarja 2012, str. 126, ki so ga poslali portugalski organi.

32

Plano Revisto

(33)  Portugalski organi so navedli, da BIC na podlagi obstoječih določb dejansko ne bi mogla izkoristiti navedene možnosti, ker bi se morala v tem primeru stopnja nedonosnih posojil v prvem letu po prodaji povečati za približno [...] %.

33

(34)  Navedena referenčna stopnja je odvisna od trajanja in valute vlog (EURIBOR/LIBOR).

34

(35)  Navedena možnost je bila vključena v okvirni sporazum, da ne bi za BIC veljale manj preudarne odločitve, ki jih je sprejela prejšnja uprava BPN.

35

(36)  V skladu z odgovorom portugalskih organov z dne 2. septembra 2011 in dokumentom Plano Revisto z dne 20. januarja 2012, str. 126, ki so ga poslali portugalski organi, lahko BIC navedeno denarno linijo uporablja največ tri leta v štiriletnem obdobju črpanja.

36

Plano Revisto

(37)  Elektronska pošta, ki jo je Komisija prejela 17. februarja 2012 kot odgovor portugalskih organov na njeno zahtevo po informacijah z dne 8. februarja 2012, vprašanje 17. V skladu z navedenim odgovorom je kapitalska injekcija omogočila vračilo posojil denarnega trga, ki jih je zagotovila CGD, in sicer v znesku 210 milijonov EUR.

37

(38)  Glej zlasti sporočilo o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize, UL C 270, 25.10.2008, str. 8.

38

(39)  Sporočilo o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize, UL C 270, 25.10.2008, str. 8, točka 51.

39

(40)  Ob upoštevanju dokumenta, predloženega 20. januarja 2012, v katerem je navedeno posojilo v znesku 80 milijonov EUR, ki je bilo odobreno 3. novembra 2008.

40

(41)  Glej dokument Aviso de Banco de Portugal no 3/2011, ki določa, da morajo kreditne institucije do 31. decembra 2011 na konsolidirani osnovi doseči 9-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

41

Aviso de Banco de Portugal no

(42)  UL C 10, 15.1.2009, str. 2.

42

(43)  Sporočilo Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti, UL C 72, 26.3.2009, str. 1.

43

(44)  Sporočilo Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči, UL C 195, 19.8.2009, str. 9.

44

(45)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje, UL C 356, 6.12.2011, str. 7.

45

(46)  Sklep Komisije z dne 29. oktobra 2008 v zadevi o državni pomoči NN60/2008 – portugalska jamstvena shema, UL C 9, 14.1.2009, in popravek, UL C 25, 31.1.2009, podaljšan s sklepom Komisije z dne 22. februarja 2010 v zadevi o državni pomoči N51/2010, UL C 96, 16.4.2010, dodatno podaljšan s sklepom Komisije z dne 23. julija 2010 v zadevi o državni pomoči N315/2010, UL C 283, 20.10.2010, dodatno podaljšan s sklepom Komisije z dne 21. januarja 2011 v zadevi o državni pomoči SA.32158, UL C 111, 9.4.2011, in dodatno podaljšan s sklepom Komisije z dne 21. decembra 2011 v zadevi o državni pomoči SA.34034, še ni objavljeno.

46

(47)  Dokument z dne 17. februarja 2012, ki ga je predložila Portugalska, Priloga II.

47

(48)  Vključno s 45 tožbami proti nekdanji upravi BPN, 25 pravdnimi postopki in 20 kazenskimi postopki.

48

(49)  Glej Obvestilo banke Banco de Portugal z dne 10. maja, št. 3/2011, Uradni list Portugalske št. 95, serija II.

49

(50)  Glej točko 22 sporočila o prestrukturiranju.

50

(51)  Glej zadevo T-17/03, Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH proti Komisiji, ZOdl. 2006, str. II-1139.

51

Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH proti Komisiji

(52)  Dokument z dne 17. februarja 2012, ki ga je predložila Portugalska, Priloga II.

52

(53)  Vrednost dolgov do kreditnih institucij, ki jih je prevzela BIC, pred kapitalsko injekcijo države.

53

(54)  Vrednost gotovine in posojil do kreditnih institucij, ki jih je prevzela BIC, pred kapitalsko injekcijo države.

54

(55)  Glej tudi sklepe Komisije v zadevi N 61/2009, Reševanje in prestrukturiranje banke Caja Castilla la Mancha, UL C 289, 26.10.2010, str. 1.

55

Reševanje in prestrukturiranje banke Caja Castilla la Mancha

(56)  Glej tudi sklepe Komisije v zadevi N 61/2009, Reševanje in prestrukturiranje banke Caja Castilla la Mancha, UL C 289, 26.10.2010, str. 1, in v zadevi NN 19/2009, Pomoč za prestrukturiranje za Dunfermline Building Society, UL C 101, 20.4.2007, str. 7.

56

Reševanje in prestrukturiranje banke Caja Castilla la Mancha

Pomoč za prestrukturiranje za Dunfermline Building Society

---

| 30.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/29

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 27. junij 2012

državni pomoči št. SA.33015 (2012/C), ki jo namerava Malta dodeliti za Air Malta plc.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 4198)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/661/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju odločitve Komisije o začetku postopka iz člena 108(2) PDEU v zvezi s pomočjo SA.33015 (1),

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 16. maja 2011 je Malta obvestila Komisijo o pomoči za prestrukturiranje za Air Malta plc., po posojilu za reševanje v vrednosti 52 milijonov EUR, odobrenem s Sklepom Komisije z dne 15. novembra 2010 (N 504/2010, v nadaljnjem besedilu: sklep o pomoči za reševanje). Komisija je zahtevala dodatne informacije z dopisoma z dne 5. julija in 1. septembra 2011, na katera so malteški organi odgovorili z dopisoma z dne 2. avgusta in 22. septembra 2011. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 16. maja 2011 je Malta obvestila Komisijo o pomoči za prestrukturiranje za Air Malta plc., po posojilu za reševanje v vrednosti 52 milijonov EUR, odobrenem s Sklepom Komisije z dne 15. novembra 2010 (N 504/2010, v nadaljnjem besedilu: sklep o pomoči za reševanje). Komisija je zahtevala dodatne informacije z dopisoma z dne 5. julija in 1. septembra 2011, na katera so malteški organi odgovorili z dopisoma z dne 2. avgusta in 22. septembra 2011.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 25. januarja 2012 obvestila Malto, da se je odločila začeti postopek iz člena 108(2) PDEU v zvezi s pomočjo (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Malta je pripombe glede tega sklepa predložila v dopisu z dne 5. marca 2012. Komisija je z dopisom z dne 19. marca 2012 zastavila dodatna vprašanja, na katera je Malta odgovorila 19. aprila 2012. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 25. januarja 2012 obvestila Malto, da se je odločila začeti postopek iz člena 108(2) PDEU v zvezi s pomočjo (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Malta je pripombe glede tega sklepa predložila v dopisu z dne 5. marca 2012. Komisija je z dopisom z dne 19. marca 2012 zastavila dodatna vprašanja, na katera je Malta odgovorila 19. aprila 2012.

| (3) | Sklep o začetku postopka je bil dne 21. februarja 2012 objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(3)

Sklep o začetku postopka je bil dne 21. februarja 2012 objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe.

| (4) | Komisija je prejela pripombe šestih zainteresiranih strani. Posredovala jih je Malti in ji dala možnost odgovora. Malta je odgovorila z dopisom z dne 27. aprila 2012. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je prejela pripombe šestih zainteresiranih strani. Posredovala jih je Malti in ji dala možnost odgovora. Malta je odgovorila z dopisom z dne 27. aprila 2012.

2.   OPIS UKREPA IN NAČRTA ZA PRESTRUKTURIRANJE

2.1   Pomoč za prestrukturiranje

| (5) | Malta je priglasila pomoč za prestrukturiranje za Air Malta v višini 130 milijonov EUR v obliki lastniškega kapitala, vključno z zamenjavo terjatev v lastniške deleže v zvezi z odobrenim posojilom za reševanje v vrednosti 52 milijonov EUR, na podlagi v nadaljevanju opisanega načrta za prestrukturiranje, ki se je začel izvajati novembra 2010 (po odobritvi posojila za reševanje) in zajema petletno obdobje prestrukturiranja od jeseni 2010 do jeseni 2015. |
| --- | --- |

(5)

Malta je priglasila pomoč za prestrukturiranje za Air Malta v višini 130 milijonov EUR v obliki lastniškega kapitala, vključno z zamenjavo terjatev v lastniške deleže v zvezi z odobrenim posojilom za reševanje v vrednosti 52 milijonov EUR, na podlagi v nadaljevanju opisanega načrta za prestrukturiranje, ki se je začel izvajati novembra 2010 (po odobritvi posojila za reševanje) in zajema petletno obdobje prestrukturiranja od jeseni 2010 do jeseni 2015.

2.2   Upravičenec

| (6) | Air Malta plc. je od leta 1974 malteški nacionalni letalski prevoznik. Na začetku postopka prestrukturiranja je opravljal prevoze z 12 potniškimi letali na 43 rednih progah v Evropi, severni Afriki in vzhodnem Sredozemlju. Air Malta je v lasti malteške vlade (98 %) in zasebnih vlagateljev (2 %). |
| --- | --- |

(6)

Air Malta plc. je od leta 1974 malteški nacionalni letalski prevoznik. Na začetku postopka prestrukturiranja je opravljal prevoze z 12 potniškimi letali na 43 rednih progah v Evropi, severni Afriki in vzhodnem Sredozemlju. Air Malta je v lasti malteške vlade (98 %) in zasebnih vlagateljev (2 %).

| (7) | Air Malta je zelo majhen akter na evropskem letalskem trgu (pribl. 1,8 milijona potnikov v letu 2010), saj predstavlja le 0,25 % celotne zmogljivosti in rezultatov (v smislu števila potnikov) evropske letalske industrije. S predvidenim zmanjšanjem flote za dve letali bo postal še manjši akter na rastočem evropskem trgu zračnega prometa. Air Malta načrtuje vključitev v globalno združenje letalskih prevoznikov, da bi kljub zmanjšanju flote izboljšal povezljivost in tudi izkoriščenost flote. |
| --- | --- |

(7)

Air Malta je zelo majhen akter na evropskem letalskem trgu (pribl. 1,8 milijona potnikov v letu 2010), saj predstavlja le 0,25 % celotne zmogljivosti in rezultatov (v smislu števila potnikov) evropske letalske industrije. S predvidenim zmanjšanjem flote za dve letali bo postal še manjši akter na rastočem evropskem trgu zračnega prometa. Air Malta načrtuje vključitev v globalno združenje letalskih prevoznikov, da bi kljub zmanjšanju flote izboljšal povezljivost in tudi izkoriščenost flote.

| (8) | Vendar pa je Air Malta najpomembnejši letalski prevoznik za lete z Malte in na Malto, z 51-odstotnim (potniki) in 28-odstotnim (tovor) tržnim deležem. Po navedbah malteških organov je njegovo prestrukturiranje odločilnega pomena, saj Malti zagotavlja redno in zanesljivo povezavo z glavnimi evropskimi in severnoafriškimi središči ter hkrati podpira gospodarstvo prek storitev, kot so prevoz pošte, tovora in bolnikov na zdravljenje v tujino. Glavni konkurenti letalskega prevoznika Air Malta, predvsem nizkocenovni prevozniki, kot sta Ryanair in easyJet, ne opravljajo te vloge. |
| --- | --- |

(8)

Vendar pa je Air Malta najpomembnejši letalski prevoznik za lete z Malte in na Malto, z 51-odstotnim (potniki) in 28-odstotnim (tovor) tržnim deležem. Po navedbah malteških organov je njegovo prestrukturiranje odločilnega pomena, saj Malti zagotavlja redno in zanesljivo povezavo z glavnimi evropskimi in severnoafriškimi središči ter hkrati podpira gospodarstvo prek storitev, kot so prevoz pošte, tovora in bolnikov na zdravljenje v tujino. Glavni konkurenti letalskega prevoznika Air Malta, predvsem nizkocenovni prevozniki, kot sta Ryanair in easyJet, ne opravljajo te vloge.

| (9) | Air Malta v svoji osnovni dejavnosti letalske družbe že več let posluje z izgubo in je v finančnem letu (2) 2010 ustvaril 23,1 milijona EUR izgube iz poslovanja, v finančnem letu 2011 pa 37,3 milijona EUR (glej preglednico 2). |
| --- | --- |

(9)

Air Malta v svoji osnovni dejavnosti letalske družbe že več let posluje z izgubo in je v finančnem letu (2) 2010 ustvaril 23,1 milijona EUR izgube iz poslovanja, v finančnem letu 2011 pa 37,3 milijona EUR (glej preglednico 2).

| (10) | Air Malta plc. ima naslednje hčerinske družbe (v nadaljnjem besedilu: skupina Air Malta):

  Preglednica 1


  Struktura skupine Air Malta








  Hčerinske družbe | Delež Air Malta plc. | Dobiček pred obdavčitvijo v finančnem letu 2010
  (v 1 000 EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Osprey Insurance Brokers Ltd. (zavarovalni posrednik) | 100 % | 618 |
| Shield Insurance Company Ltd. (lastna zavarovalnica) | 100 % | 1 165 |
| Selmun Palace Hotel Co. Ltd. (hotel s štirimi zvezdicami na Malti) | 100 % | (879) |
| Holiday Malta (organizator potovanj s sedežem v Združenem kraljestvu) | 100 % | (1 081 GBP) |
| World Aviation Group (generalni prodajni zastopnik za Air Malta in druge letalske družbe) | 50 % | 241 |
| Lufthansa Technik Malta (mešana družba s podjetjem Lufthansa Technik AG za izvajanje vzdrževalnih del in popravil letal) | 8 % | (10 896) |

(10)

Air Malta plc. ima naslednje hčerinske družbe (v nadaljnjem besedilu: skupina Air Malta):

Preglednica 1

Struktura skupine Air Malta

Hčerinske družbe

Delež Air Malta plc.

Dobiček pred obdavčitvijo v finančnem letu 2010

(v 1 000 EUR)

Osprey Insurance Brokers Ltd. (zavarovalni posrednik)

100 %

618

Shield Insurance Company Ltd. (lastna zavarovalnica)

100 %

1 165

Selmun Palace Hotel Co. Ltd. (hotel s štirimi zvezdicami na Malti)

100 %

(879)

Holiday Malta (organizator potovanj s sedežem v Združenem kraljestvu)

100 %

(1 081 GBP)

World Aviation Group (generalni prodajni zastopnik za Air Malta in druge letalske družbe)

50 %

241

Lufthansa Technik Malta (mešana družba s podjetjem Lufthansa Technik AG za izvajanje vzdrževalnih del in popravil letal)

8 %

(10 896)

2.3   Načrt za prestrukturiranje

| (11) | Načrt za prestrukturiranje (z dne 29. novembra 2011) in njegova posodobljena različica z dne 28. februarja 2012 sta namenjena obnovitvi dobičkonosnosti letalskega prevoznika Air Malta do finančnega leta 2014 in njegove dolgoročne rentabilnosti do leta 2015. Trajanje načrta za prestrukturiranje je omejeno na pet let in zajema obdobje od jeseni 2010 do jeseni 2015. |
| --- | --- |

(11)

Načrt za prestrukturiranje (z dne 29. novembra 2011) in njegova posodobljena različica z dne 28. februarja 2012 sta namenjena obnovitvi dobičkonosnosti letalskega prevoznika Air Malta do finančnega leta 2014 in njegove dolgoročne rentabilnosti do leta 2015. Trajanje načrta za prestrukturiranje je omejeno na pet let in zajema obdobje od jeseni 2010 do jeseni 2015.

| (12) | Načrt predvideva, da bo mogoče obstoječo stopnjo izgub iz izgube iz poslovanja (EBIT) v vrednosti 37,3 milijona EUR in neto izgube v vrednosti 88,9 milijona EUR spremeniti v dobiček iz poslovanja v vrednosti [...] (3) EUR v finančnem letu 2011 in neto dobiček v vrednosti [...] EUR v finančnem letu 2014, ter nadaljnje izboljšanje dobičkonosnosti v finančnem letu 2015 in finančnem letu 2016 (glej preglednico 2).

  Preglednica 2


  Poslovni izid v obdobju 2008–2016















  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Finančno leto | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012(f) | 2013(f) | 2014(f) | 2015(f) | 2016(f) |
| Prihodki | 273,7 | 249,5 | 210,8 | 207,5 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Izid iz rednega poslovanja | (8,9) | (33,8) | (23,1) | (37,3) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto rezultat | 3,6 | (23,7) | (11,6) | (88,9) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(12)

Načrt predvideva, da bo mogoče obstoječo stopnjo izgub iz izgube iz poslovanja (EBIT) v vrednosti 37,3 milijona EUR in neto izgube v vrednosti 88,9 milijona EUR spremeniti v dobiček iz poslovanja v vrednosti [...] (3) EUR v finančnem letu 2011 in neto dobiček v vrednosti [...] EUR v finančnem letu 2014, ter nadaljnje izboljšanje dobičkonosnosti v finančnem letu 2015 in finančnem letu 2016 (glej preglednico 2).

Preglednica 2

Poslovni izid v obdobju 2008–2016

(v milijonih EUR)

Finančno leto

2008

2009

2010

2011

2012(f)

2013(f)

2014(f)

2015(f)

2016(f)

Prihodki

273,7

249,5

210,8

207,5

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Izid iz rednega poslovanja

(8,9)

(33,8)

(23,1)

(37,3)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto rezultat

3,6

(23,7)

(11,6)

(88,9)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (13) | Namen načrta je doseči [4 do 6]-odstotno donosnost naložbenega kapitala (ROCE) (4) in [5 do 7]-odstotno donosnost lastniškega kapitala (ROE) (5) za finančno leto 2016.

  Preglednica 3


  ROCE in ROE 2012–2016











  Finančno leto | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost lastniškega kapitala (ROE) | ni podatka | – [30 do – 20] % | [2 do 6] % | [4 do 6] % | [5 do 7] % |
| Donosnost naložbenega kapitala (ROCE) | – [60 do – 50] % | – [20 do 10] % | [0 do 5] % | [4 do 6] % | [4 do 6] % |

(13)

Namen načrta je doseči [4 do 6]-odstotno donosnost naložbenega kapitala (ROCE) (4) in [5 do 7]-odstotno donosnost lastniškega kapitala (ROE) (5) za finančno leto 2016.

Preglednica 3

ROCE in ROE 2012–2016

Finančno leto

2012

2013

2014

2015

2016

Donosnost lastniškega kapitala (ROE)

ni podatka

– [30 do – 20] %

[2 do 6] %

[4 do 6] %

[5 do 7] %

Donosnost naložbenega kapitala (ROCE)

– [60 do – 50] %

– [20 do 10] %

[0 do 5] %

[4 do 6] %

[4 do 6] %

| (14) | Za doseganje teh rezultatov Air Malta predlaga naslednje ključne ukrepe: |
| --- | --- |

(14)

Za doseganje teh rezultatov Air Malta predlaga naslednje ključne ukrepe:

| (15) | Cilj je ustvariti bolj stroškovno učinkovit razpored letenja. Zato bo letalski prevoznik Air Malta ukinil nekatere proge – tako tiste, ki ustvarjajo izgubo, kot tudi tiste, ki ustvarjajo dobiček – in povečal pogostost letov na izbranih glavnih progah. |
| --- | --- |

(15)

Cilj je ustvariti bolj stroškovno učinkovit razpored letenja. Zato bo letalski prevoznik Air Malta ukinil nekatere proge – tako tiste, ki ustvarjajo izgubo, kot tudi tiste, ki ustvarjajo dobiček – in povečal pogostost letov na izbranih glavnih progah.

| (16) | Letalski prevoznik Air Malta je v začetku leta 2011 že sprejel ukrepe za opustitev letov v Leipzig, Tunis, Damask, Palermo in Torino, ki ustvarjajo izgubo. |
| --- | --- |

(16)

Letalski prevoznik Air Malta je v začetku leta 2011 že sprejel ukrepe za opustitev letov v Leipzig, Tunis, Damask, Palermo in Torino, ki ustvarjajo izgubo.

| (17) | Poleg tega je Air Malta jeseni 2011 začel ukinjati oziroma zmanjševati pogostost letov na določenih progah, ki so na voljo kot izravnalni ukrepi v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (6) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje). S tem se bodo sprostili tudi ustrezni sloti na številnih tujih letališčih, letalski prevoznik Air Malta pa se bo odrekel vsem podedovanim pravicam, ki jih ima trenutno v zvezi s temi sloti. Do leta 2013 bo sproščenih [...] parov slotov na koordiniranih letališčih (7), kot so London-Gatwick, Manchester, Amsterdam, Frankfurt, Ženeva, Catania, Stuttgart, London-Heathrow in München. Z ukinitvijo ali manjšo pogostostjo letov bodo imeli koristi drugi letalski prevozniki zaradi morebitnega povečanja njihovih koeficientov zasedenosti in/ali prihodkov. |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega je Air Malta jeseni 2011 začel ukinjati oziroma zmanjševati pogostost letov na določenih progah, ki so na voljo kot izravnalni ukrepi v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (6) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje). S tem se bodo sprostili tudi ustrezni sloti na številnih tujih letališčih, letalski prevoznik Air Malta pa se bo odrekel vsem podedovanim pravicam, ki jih ima trenutno v zvezi s temi sloti. Do leta 2013 bo sproščenih [...] parov slotov na koordiniranih letališčih (7), kot so London-Gatwick, Manchester, Amsterdam, Frankfurt, Ženeva, Catania, Stuttgart, London-Heathrow in München. Z ukinitvijo ali manjšo pogostostjo letov bodo imeli koristi drugi letalski prevozniki zaradi morebitnega povečanja njihovih koeficientov zasedenosti in/ali prihodkov.

| (18) | Glede dobičkonosnosti različnih prog je Malta navedla bruto maržo vseh prog za obdobje med finančnima letoma 2010 in 2013 ter za obdobje od poletja 2009 do poletja 2012. Bruto marža se izračuna na naslednji način: prihodek minus neposredni spremenljivi stroški poslovanja minus neposredni stalni stroški poslovanja. Proge so dobičkonosne, če je bruto marža enaka ali večja od 0 %. Proge so „mejno dobičkonosne“, če je njihova bruto marža trenutno nižja od 0 % in višja od – 10 %, vendar bodo postale dobičkonosne v prihodnosti. Po navedbah Malte so bile dobičkonosne in „mejno dobičkonosne proge“ opredeljene kot pomembni izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(18)

Glede dobičkonosnosti različnih prog je Malta navedla bruto maržo vseh prog za obdobje med finančnima letoma 2010 in 2013 ter za obdobje od poletja 2009 do poletja 2012. Bruto marža se izračuna na naslednji način: prihodek minus neposredni spremenljivi stroški poslovanja minus neposredni stalni stroški poslovanja. Proge so dobičkonosne, če je bruto marža enaka ali večja od 0 %. Proge so „mejno dobičkonosne“, če je njihova bruto marža trenutno nižja od 0 % in višja od – 10 %, vendar bodo postale dobičkonosne v prihodnosti. Po navedbah Malte so bile dobičkonosne in „mejno dobičkonosne proge“ opredeljene kot pomembni izravnalni ukrepi.

| (19) | Spremembe v mreži prog med finančnima letoma 2010 in 2013 se nanašajo na zmanjšanje celotne zmogljivosti za 20,9 % ASK (8) celotne zmogljivosti v letu 2010. To vključuje zmanjšanje zmogljivosti za [27 do 33] % ([12,5 do 15,5] % (9) se nanaša na proge, ki naj bi bile dobičkonosne, [5,5 do 7,5] % (10) na „mejno dobičkonosne proge“ in [9 do 11] % (11) na nedobičkonosne proge) ter povečanje zmogljivosti z uvedbo novih ciljnih lokacij in razširitvijo obstoječih redov letenja za [8 do 10] %.

  Preglednica 4


  Sprememba zmogljivosti v obdobju 2010–2013








  Sprememba zmogljivosti | ASK | % v finančnem letu 2010 |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupaj ASK (finančno leto 2010) | 4 145 522 | |
| Zmanjšanje zmogljivosti v ASK | [...] | [27 do 33] % |
| Povečanje zmogljivosti v ASK | [...] | [8 do 10] % |
| Skupaj ASK (finančno leto 2013) | 3 275 710 | 79 % |
| Skupno zmanjšanje zmogljivosti (finančno leto 2010–finančno leto 2013) | 869 812 | 20,9 % |

(19)

Spremembe v mreži prog med finančnima letoma 2010 in 2013 se nanašajo na zmanjšanje celotne zmogljivosti za 20,9 % ASK (8) celotne zmogljivosti v letu 2010. To vključuje zmanjšanje zmogljivosti za [27 do 33] % ([12,5 do 15,5] % (9) se nanaša na proge, ki naj bi bile dobičkonosne, [5,5 do 7,5] % (10) na „mejno dobičkonosne proge“ in [9 do 11] % (11) na nedobičkonosne proge) ter povečanje zmogljivosti z uvedbo novih ciljnih lokacij in razširitvijo obstoječih redov letenja za [8 do 10] %.

Preglednica 4

Sprememba zmogljivosti v obdobju 2010–2013

Sprememba zmogljivosti

ASK

% v finančnem letu 2010

Skupaj ASK (finančno leto 2010)

4 145 522

Zmanjšanje zmogljivosti v ASK

[...]

[27 do 33] %

Povečanje zmogljivosti v ASK

[...]

[8 do 10] %

Skupaj ASK (finančno leto 2013)

3 275 710

79 %

Skupno zmanjšanje zmogljivosti (finančno leto 2010–finančno leto 2013)

869 812

20,9 %

| (20) | Zlasti pomembne so povezave z mednarodnimi vozlišči, ki so bistvenega pomena za dostop Malte do globalnih trgov. Zato je letalski prevoznik Air Malta sklenil sporazume o skupnih letih s številnimi letalskimi družbami. Poleg tega Air Malta načrtuje vključitev v globalno združenje letalskih prevoznikov, da bi izboljšal povezljivost in izkoriščenost flote. |
| --- | --- |

(20)

Zlasti pomembne so povezave z mednarodnimi vozlišči, ki so bistvenega pomena za dostop Malte do globalnih trgov. Zato je letalski prevoznik Air Malta sklenil sporazume o skupnih letih s številnimi letalskimi družbami. Poleg tega Air Malta načrtuje vključitev v globalno združenje letalskih prevoznikov, da bi izboljšal povezljivost in izkoriščenost flote.

| (21) | Pobude v zvezi s stroški se osredotočajo na izboljšanje učinkovitosti poslovanja letalskega prevoznika Air Malta, da bi se zmanjšala struktura stroškov, z racionalizacijo osnovne dejavnosti, odpravljanjem operativne neučinkovitosti ter vzpostavitvijo konkurenčnega in trajno stabilnega položaja letalske družbe. Pričakuje se, da bodo pobude v zvezi s stroški do konca obdobja načrta za prestrukturiranje prinesle letne izboljšave dobičkonosnosti v višini [42 do 52] milijonov EUR, kar pomeni zmanjšanje skupnih stroškov družbe za [10 do 12] % in zmanjšanje skupnih stroškov poslovanja na potnika za [7,5 do 10] % (medtem ko bo skupno število potnikov v istem obdobju ostalo skoraj nespremenjeno). Glavne pobude v zvezi s stroški so: zmanjšanja mreže prog ([21 do 27] milijonov EUR), prihranki pri zaposlenih ([9 do 11] milijonov EUR) in upravljanje pogodb ([7 do 9] milijonov EUR). |
| --- | --- |

(21)

Pobude v zvezi s stroški se osredotočajo na izboljšanje učinkovitosti poslovanja letalskega prevoznika Air Malta, da bi se zmanjšala struktura stroškov, z racionalizacijo osnovne dejavnosti, odpravljanjem operativne neučinkovitosti ter vzpostavitvijo konkurenčnega in trajno stabilnega položaja letalske družbe. Pričakuje se, da bodo pobude v zvezi s stroški do konca obdobja načrta za prestrukturiranje prinesle letne izboljšave dobičkonosnosti v višini [42 do 52] milijonov EUR, kar pomeni zmanjšanje skupnih stroškov družbe za [10 do 12] % in zmanjšanje skupnih stroškov poslovanja na potnika za [7,5 do 10] % (medtem ko bo skupno število potnikov v istem obdobju ostalo skoraj nespremenjeno). Glavne pobude v zvezi s stroški so: zmanjšanja mreže prog ([21 do 27] milijonov EUR), prihranki pri zaposlenih ([9 do 11] milijonov EUR) in upravljanje pogodb ([7 do 9] milijonov EUR).

| (22) | Načrtovano 20,9-odstotno zmanjšanje zmogljivosti vpliva na neposredne stalne in spremenljive stroške poslovanja, kot so zmanjšanje polnjenja z gorivom za približno [...] milijonov galon ([...] milijonov EUR), zmanjšanje števila ur letenja in s tem zmanjšanje skupnih stroškov vzdrževanja [...] ter zmanjšanje pristajalnih pristojbin, pristojbin za storitve oskrbe, pristojbin za zračno plovbo in preletnih pristojbin [...]. |
| --- | --- |

(22)

Načrtovano 20,9-odstotno zmanjšanje zmogljivosti vpliva na neposredne stalne in spremenljive stroške poslovanja, kot so zmanjšanje polnjenja z gorivom za približno [...] milijonov galon ([...] milijonov EUR), zmanjšanje števila ur letenja in s tem zmanjšanje skupnih stroškov vzdrževanja [...] ter zmanjšanje pristajalnih pristojbin, pristojbin za storitve oskrbe, pristojbin za zračno plovbo in preletnih pristojbin [...].

| (23) | Letalska družba bo zmanjšala floto z 12 na 10 letal. Eno letalo je že oddano v podzakup mehiškemu prevozniku od [...], še eno letalo pa ima v podzakupu na podlagi kratkoročne pogodbe poljski prevoznik od [...] do [...]. Obe letali bosta oddani v podzakup po nabavni vrednosti, zato se bodo za Air Malta zmanjšali skupni stroški zakupa. Skupna cena zakupa naj bi se zmanjšala za [2,5 do 3,5] milijona EUR. |
| --- | --- |

(23)

Letalska družba bo zmanjšala floto z 12 na 10 letal. Eno letalo je že oddano v podzakup mehiškemu prevozniku od [...], še eno letalo pa ima v podzakupu na podlagi kratkoročne pogodbe poljski prevoznik od [...] do [...]. Obe letali bosta oddani v podzakup po nabavni vrednosti, zato se bodo za Air Malta zmanjšali skupni stroški zakupa. Skupna cena zakupa naj bi se zmanjšala za [2,5 do 3,5] milijona EUR.

| (24) | Vendar pa se pričakuje, da bo zmanjšanje mreže, pred uvedbo pobud, negativno vplivalo na potnike in tovor. Predvideva se, da se bo število potnikov (na rednih in čarterskih letih) zmanjšalo z 1,75 milijona v finančnem letu 2011 na [1,5 do 1,7] milijona v finančnem letu 2013, kar bo povzročilo zmanjšanje prihodka za [11 do 13] milijonov EUR. Pričakuje se, da se bodo zaradi zmanjšanja mreže zmanjšali tudi prihodki iz tovornega prometa, in sicer za [1 do 2] milijona EUR. |
| --- | --- |

(24)

Vendar pa se pričakuje, da bo zmanjšanje mreže, pred uvedbo pobud, negativno vplivalo na potnike in tovor. Predvideva se, da se bo število potnikov (na rednih in čarterskih letih) zmanjšalo z 1,75 milijona v finančnem letu 2011 na [1,5 do 1,7] milijona v finančnem letu 2013, kar bo povzročilo zmanjšanje prihodka za [11 do 13] milijonov EUR. Pričakuje se, da se bodo zaradi zmanjšanja mreže zmanjšali tudi prihodki iz tovornega prometa, in sicer za [1 do 2] milijona EUR.

| (25) | Letalski prevoznik Air Malta se ponovno pogaja o pogodbah, ki so bile sklenjene z njegovimi glavnimi dobavitelji. S pogodbami naj bi skupno prihranil pribl. [7 do 8] milijonov EUR. Začel se je pregled z desetimi poslovnimi partnerji. Veliki prihranki [...] so že bili doseženi prek pogajanj z mednarodnim letališčem Malta (12). |
| --- | --- |

(25)

Letalski prevoznik Air Malta se ponovno pogaja o pogodbah, ki so bile sklenjene z njegovimi glavnimi dobavitelji. S pogodbami naj bi skupno prihranil pribl. [7 do 8] milijonov EUR. Začel se je pregled z desetimi poslovnimi partnerji. Veliki prihranki [...] so že bili doseženi prek pogajanj z mednarodnim letališčem Malta (12).

| (26) | Air Malta si prizadeva povečati svoje prihodke z uvedbo dodatnih prihodkov iz dodatnih plačljivih storitev (podobno pristopu nizkocenovnih prevoznikov), skupaj z izboljšanjem upravljanja prihodkov in oblikovanja cen. |
| --- | --- |

(26)

Air Malta si prizadeva povečati svoje prihodke z uvedbo dodatnih prihodkov iz dodatnih plačljivih storitev (podobno pristopu nizkocenovnih prevoznikov), skupaj z izboljšanjem upravljanja prihodkov in oblikovanja cen.

| (27) | Glede na sezonsko naravo trga, na katerem deluje Air Malta, se pobude v zvezi s prihodki osredotočajo na povečanje prihodkov poleti, ko so koeficienti zasedenosti že tako visoki, in ustvarjanje prihodka pozimi prek ciljnega trženja, kampanj in prodaje sedežev. Skupni prihodki iz potniškega prometa na potnika (vključno z dodatnimi prihodki) naj bi se v finančnem letu 2016 predvidoma povečali na [110–120] EUR na potnika v primerjavi s [100 do 105] EUR v finančnem letu 2011. Tokovi dodatnih prihodkov iz potniškega prometa bodo nato predstavljali [3 do 4] % skupnih prihodkov v finančnem letu 2016 v primerjavi s približno 20 % pri glavnih konkurentih družbe, letalskih prevoznikih easyJet in Ryanair. Glavne pobude v zvezi s prihodki vključujejo: izboljšanje koeficienta zasedenosti ([9 do 10] milijonov EUR), upravljanje prihodkov ([8 do 10] milijonov EUR) in dodatne prihodke ([9 do 11] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(27)

Glede na sezonsko naravo trga, na katerem deluje Air Malta, se pobude v zvezi s prihodki osredotočajo na povečanje prihodkov poleti, ko so koeficienti zasedenosti že tako visoki, in ustvarjanje prihodka pozimi prek ciljnega trženja, kampanj in prodaje sedežev. Skupni prihodki iz potniškega prometa na potnika (vključno z dodatnimi prihodki) naj bi se v finančnem letu 2016 predvidoma povečali na [110–120] EUR na potnika v primerjavi s [100 do 105] EUR v finančnem letu 2011. Tokovi dodatnih prihodkov iz potniškega prometa bodo nato predstavljali [3 do 4] % skupnih prihodkov v finančnem letu 2016 v primerjavi s približno 20 % pri glavnih konkurentih družbe, letalskih prevoznikih easyJet in Ryanair. Glavne pobude v zvezi s prihodki vključujejo: izboljšanje koeficienta zasedenosti ([9 do 10] milijonov EUR), upravljanje prihodkov ([8 do 10] milijonov EUR) in dodatne prihodke ([9 do 11] milijonov EUR.

| (28) | Letalska družba Air Malta je razvila novo komercialno strategijo, da bi izboljšala svojo konkurenčnost in koeficient zasedenosti. Ta strategija vključuje poenostavitev in standardizacijo postopkov in ponudb, trženje družbe Air Malta kot „ciljne letalske družbe“ (tesnejši poslovni odnosi z malteškim turističnim organom), zagotavljanje zvestobe strank in ponavljajoče se dejavnosti, gverilsko trženje in distribucijo ter inovativne proizvode in ponudbe. |
| --- | --- |

(28)

Letalska družba Air Malta je razvila novo komercialno strategijo, da bi izboljšala svojo konkurenčnost in koeficient zasedenosti. Ta strategija vključuje poenostavitev in standardizacijo postopkov in ponudb, trženje družbe Air Malta kot „ciljne letalske družbe“ (tesnejši poslovni odnosi z malteškim turističnim organom), zagotavljanje zvestobe strank in ponavljajoče se dejavnosti, gverilsko trženje in distribucijo ter inovativne proizvode in ponudbe.

| (29) | Ta nova strategija in izboljšano trženje bi morala voditi do povečanja prihodkov. Kot je razvidno iz preglednice 5, se bo v obdobju med finančnima letoma 2011 in 2013 v skladu z načrtom prestrukturiranja družbe Air Malta število potnikov zmanjšalo zaradi načrtovanega zmanjšanja zmogljivosti, vendar pa se bo število potnikov do finančnega leta 2016 ponovno povečalo s pomočjo ciljnega trženja [...] in zapolnjevanja sedežev z osredotočanjem na povečevanje števila potnikov pozimi in izven sezone ter na rast trga. |
| --- | --- |

(29)

Ta nova strategija in izboljšano trženje bi morala voditi do povečanja prihodkov. Kot je razvidno iz preglednice 5, se bo v obdobju med finančnima letoma 2011 in 2013 v skladu z načrtom prestrukturiranja družbe Air Malta število potnikov zmanjšalo zaradi načrtovanega zmanjšanja zmogljivosti, vendar pa se bo število potnikov do finančnega leta 2016 ponovno povečalo s pomočjo ciljnega trženja [...] in zapolnjevanja sedežev z osredotočanjem na povečevanje števila potnikov pozimi in izven sezone ter na rast trga.

| (30) | S pričakovanim povečanjem števila potnikov za približno [90 000 do 100 000] naj bi se v povprečju zmanjšali mejni stroški, povezani s potniki, prihodek pa naj bi se povečal za [7 do 9] %, z 205,4 milijona EUR v finančnem letu 2011 na [200 do 240] milijonov EUR v finančnem letu 2016.

  Preglednica 5


  Koeficienti zasedenosti med finančnima letoma 2011 in 2016












  Finančno leto | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prihodki (v 1 000 EUR) | 205 369 | – [180 000 do 220 000] | [180 000 do 220 000] | [190 000 do 240 000] | [200 000 do 240 000] | [200 000 do 240 000] |
| Potniki (v milijonih) (13) | 1,75 | [1,6 do 1,8] | [1,6 do 1,8] | [1,6 do 1,8] | [1,6 do 1,8] | [1,6 do 1,8] |
| Skupno število sedežev (v milijonih) | [2,5 do 3] | [2 do 2,5] | [2 do 2,5] | [2 do 2,5] | [2 do 2,5] | [2 do 2,5] |
| Koeficient zasedenosti
   (14) | [72 do 75] % | [72 do 75] % | [72 do 75] % | [72 do 75] % | [73 do 78] % | [73 do 78] % |

(30)

S pričakovanim povečanjem števila potnikov za približno [90 000 do 100 000] naj bi se v povprečju zmanjšali mejni stroški, povezani s potniki, prihodek pa naj bi se povečal za [7 do 9] %, z 205,4 milijona EUR v finančnem letu 2011 na [200 do 240] milijonov EUR v finančnem letu 2016.

Preglednica 5

Koeficienti zasedenosti med finančnima letoma 2011 in 2016

Finančno leto

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Prihodki (v 1 000 EUR)

205 369

– [180 000 do 220 000]

[180 000 do 220 000]

[190 000 do 240 000]

[200 000 do 240 000]

[200 000 do 240 000]

Potniki (v milijonih) (13)

1,75

[1,6 do 1,8]

[1,6 do 1,8]

[1,6 do 1,8]

[1,6 do 1,8]

[1,6 do 1,8]

Skupno število sedežev (v milijonih)

[2,5 do 3]

[2 do 2,5]

[2 do 2,5]

[2 do 2,5]

[2 do 2,5]

[2 do 2,5]

Koeficient zasedenosti
   (14)

[72 do 75] %

[72 do 75] %

[72 do 75] %

[72 do 75] %

[73 do 78] %

[73 do 78] %

| (31) | Povečanje predvidenih koeficientov zasedenosti odraža izboljšano komercialno strategijo letalske družbe in večjo osredotočenost na upravljanje prihodkov. Ključne spodbude za spremembe koeficientov zasedenosti so povečanje prometa (na podlagi pričakovane rasti trga v višini 5,9 %, kot je napovedal Eurocontrol), znižane cene vozovnic za izboljšanje konkurenčnega položaja, kar ima za posledico [4 do 6]-odstotno zmanjšanje prihodkov in povečanje števila potnikov, ponovno ovrednotenje mreže, da se pozornost usmeri samo na komercialno uspešne proge, razširitev sporazumov o skupnih letih in sodelovanja z [...], ukinitev dodeljevanja brezplačnih vozovnic številnim upravičencem in pričakovano izboljšanje političnih razmer v Libiji (v načrtu je predvidena začasna ukinitev letov v Libijo med finančnim letom 2012 zaradi nedavne krize). |
| --- | --- |

(31)

Povečanje predvidenih koeficientov zasedenosti odraža izboljšano komercialno strategijo letalske družbe in večjo osredotočenost na upravljanje prihodkov. Ključne spodbude za spremembe koeficientov zasedenosti so povečanje prometa (na podlagi pričakovane rasti trga v višini 5,9 %, kot je napovedal Eurocontrol), znižane cene vozovnic za izboljšanje konkurenčnega položaja, kar ima za posledico [4 do 6]-odstotno zmanjšanje prihodkov in povečanje števila potnikov, ponovno ovrednotenje mreže, da se pozornost usmeri samo na komercialno uspešne proge, razširitev sporazumov o skupnih letih in sodelovanja z [...], ukinitev dodeljevanja brezplačnih vozovnic številnim upravičencem in pričakovano izboljšanje političnih razmer v Libiji (v načrtu je predvidena začasna ukinitev letov v Libijo med finančnim letom 2012 zaradi nedavne krize).

| (32) | Po številnih spremembah komercialnega pristopa in strategije prog, ki se je že izvajala v začetku postopka prestrukturiranja, je letalska družba že dosegla povečanje koeficienta zasedenosti za [6 do 8] % (s [65 do 67] % v finančnem letu 2010 na [72 do 75] % v finančnem letu 2011). |
| --- | --- |

(32)

Po številnih spremembah komercialnega pristopa in strategije prog, ki se je že izvajala v začetku postopka prestrukturiranja, je letalska družba že dosegla povečanje koeficienta zasedenosti za [6 do 8] % (s [65 do 67] % v finančnem letu 2010 na [72 do 75] % v finančnem letu 2011).

| (33) | Družba Air Malta bo uporabljala običajne prakse industrije za upravljanje prihodkov, oblikovanje cen in večjo osredotočenost na MICE-dejavnosti (sestanki, spodbude, poslovna srečanja ter razstave in sejmi), poslovna potovanja ter odnose med organizatorji potovanj. Rezultat teh prizadevanj naj bi bilo povečanje prihodkov za [8 do 10] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(33)

Družba Air Malta bo uporabljala običajne prakse industrije za upravljanje prihodkov, oblikovanje cen in večjo osredotočenost na MICE-dejavnosti (sestanki, spodbude, poslovna srečanja ter razstave in sejmi), poslovna potovanja ter odnose med organizatorji potovanj. Rezultat teh prizadevanj naj bi bilo povečanje prihodkov za [8 do 10] milijonov EUR.

| (34) | Pobude v zvezi s prihodki, povezanimi z oblikovanjem cen, vključujejo: spremembe cenovnih struktur, osredotočanje na večje število potnikov izven glavne sezone in ustvarjanje večjih prihodkov v glavni sezoni ter strateški okvir za upravljanje organizatorjev potovanj ([3 do 4] milijone EUR). |
| --- | --- |

(34)

Pobude v zvezi s prihodki, povezanimi z oblikovanjem cen, vključujejo: spremembe cenovnih struktur, osredotočanje na večje število potnikov izven glavne sezone in ustvarjanje večjih prihodkov v glavni sezoni ter strateški okvir za upravljanje organizatorjev potovanj ([3 do 4] milijone EUR).

| (35) | Pobude v zvezi z upravljanjem prihodkov vključujejo: poenostavitev postopkov, upravljanje tržnih in ne individualnih letov ([4 do 5] milijonov EUR). |
| --- | --- |

(35)

Pobude v zvezi z upravljanjem prihodkov vključujejo: poenostavitev postopkov, upravljanje tržnih in ne individualnih letov ([4 do 5] milijonov EUR).

| (36) | Družba Air Malta bo sledila pristopu številnih nizkocenovnih letalskih prevoznikov in zaračunavala pristojbine za dodatne storitve pred poleti in med njimi, kar naj bi po pričakovanjih vodilo do povečanja prihodkov za [9 do 11] milijonov EUR v finančnem letu 2016. |
| --- | --- |

(36)

Družba Air Malta bo sledila pristopu številnih nizkocenovnih letalskih prevoznikov in zaračunavala pristojbine za dodatne storitve pred poleti in med njimi, kar naj bi po pričakovanjih vodilo do povečanja prihodkov za [9 do 11] milijonov EUR v finančnem letu 2016.

| (37) | Pobude v zvezi s prihodki iz storitev pred poleti vključujejo:






  — | različne pristojbine za storitve po prodajnih kanalih (organizatorji potovanj, globalna distribucija, klicni center in prek spleta) v vrednosti med 10,00 EUR in 15,00 EUR z namenom preusmeritve poslovanja na cenejše in bolj dobičkonosne prodajne kanale, kot je internet (povečanje dobičkonosnosti za [1 do 2] milijona EUR letno); |
| --- | --- | --- |

(37)

Pobude v zvezi s prihodki iz storitev pred poleti vključujejo:

—

različne pristojbine za storitve po prodajnih kanalih (organizatorji potovanj, globalna distribucija, klicni center in prek spleta) v vrednosti med 10,00 EUR in 15,00 EUR z namenom preusmeritve poslovanja na cenejše in bolj dobičkonosne prodajne kanale, kot je internet (povečanje dobičkonosnosti za [1 do 2] milijona EUR letno);

| — | povečanje prihodkov zaradi vseh dodatnih storitev, rezerviranih prek novega spletnega mehanizma za rezervacije letalske družbe ([1 do 2] milijona EUR letno); |
| --- | --- |

—

povečanje prihodkov zaradi vseh dodatnih storitev, rezerviranih prek novega spletnega mehanizma za rezervacije letalske družbe ([1 do 2] milijona EUR letno);

| — | pristojbine za dodatno prtljago v vrednosti [35 do 45] EUR za vsak drugi ali dodatni kos prtljage; predvideva se, da 3 % vseh potnikov potujejo z več kot enim kosom prtljage ([1 do 2] milijona EUR letno); |
| --- | --- |

—

pristojbine za dodatno prtljago v vrednosti [35 do 45] EUR za vsak drugi ali dodatni kos prtljage; predvideva se, da 3 % vseh potnikov potujejo z več kot enim kosom prtljage ([1 do 2] milijona EUR letno);

| — | dodaten prihodek se ustvari tudi s pristojbinami za rezervacijo sedežev v vrednosti [9 do 11] EUR za vsako rezervacijo; predvideva se, da v povprečju 10 potnikov na sektor opravi rezervacijo; |
| --- | --- |

—

dodaten prihodek se ustvari tudi s pristojbinami za rezervacijo sedežev v vrednosti [9 do 11] EUR za vsako rezervacijo; predvideva se, da v povprečju 10 potnikov na sektor opravi rezervacijo;

| — | pristojbina za vstop v letališki salon v vrednosti [9 do 11] EUR s predvideno 1-odstotno stopnjo uporabe ([100 000 do 200 000] EUR letno); |
| --- | --- |

—

pristojbina za vstop v letališki salon v vrednosti [9 do 11] EUR s predvideno 1-odstotno stopnjo uporabe ([100 000 do 200 000] EUR letno);

| — | prihodki iz zavarovanja prtljage v vrednosti [3 do 5] EUR, ki je na voljo pri spletni rezervaciji, s predvideno 1-odstotno stopnjo uporabe ([50 000 do 100 000] EUR letno). |
| --- | --- |

—

prihodki iz zavarovanja prtljage v vrednosti [3 do 5] EUR, ki je na voljo pri spletni rezervaciji, s predvideno 1-odstotno stopnjo uporabe ([50 000 do 100 000] EUR letno).

| (38) | Pobude v zvezi s prihodki iz storitev med poleti vključujejo:






  — | plačljivo storitev priprave in dostave hrane ([4 do 5] milijonov EUR letno); |
| --- | --- | --- |

(38)

Pobude v zvezi s prihodki iz storitev med poleti vključujejo:

—

plačljivo storitev priprave in dostave hrane ([4 do 5] milijonov EUR letno);

| — | prodajo blaga, ki je ob uvozu oproščeno plačila carine, in drugega blaga ([1 do 2] milijona EUR letno). |
| --- | --- |

—

prodajo blaga, ki je ob uvozu oproščeno plačila carine, in drugega blaga ([1 do 2] milijona EUR letno).

| (39) | Družba Air Malta načrtuje znatno prestrukturiranje svoje organizacije, da bi zmanjšala stroške zaledne pisarne in podpornih funkcij ter izboljšala storilnost glavnih operativnih funkcij. S prehodom na novo organizacijo se bo sprostilo približno 430 ekvivalentov polnega delovnega časa (EPDČ), kar bo ustvarilo prihranek v vrednosti [9 do 11] milijonov EUR. Postopek prehoda na novo organizacijo bo trajal približno 18–24 mesecev in tako celotni prihranek ne bo vplival na izkaz poslovnega izida do finančnega leta 2014. Treba je opozoriti, da se bo ta celotni prihranek zmanjšal zaradi povišanj plač za [2 do 3] % letno od finančnega leta 2013 naprej, dogovorjenih z zaposlenimi na podlagi pogodb. |
| --- | --- |

(39)

Družba Air Malta načrtuje znatno prestrukturiranje svoje organizacije, da bi zmanjšala stroške zaledne pisarne in podpornih funkcij ter izboljšala storilnost glavnih operativnih funkcij. S prehodom na novo organizacijo se bo sprostilo približno 430 ekvivalentov polnega delovnega časa (EPDČ), kar bo ustvarilo prihranek v vrednosti [9 do 11] milijonov EUR. Postopek prehoda na novo organizacijo bo trajal približno 18–24 mesecev in tako celotni prihranek ne bo vplival na izkaz poslovnega izida do finančnega leta 2014. Treba je opozoriti, da se bo ta celotni prihranek zmanjšal zaradi povišanj plač za [2 do 3] % letno od finančnega leta 2013 naprej, dogovorjenih z zaposlenimi na podlagi pogodb.

| (40) | Štirje sindikati imajo pravno veljavno kolektivno pogodbo, na podlagi katere so zaposlenim kot pravica na voljo sheme predčasnega upokojevanja. V skladu z merilom za upravičenost so do vložitve zahtevka za shemo predčasnega upokojevanja upravičeni samo [...] zaposleni. |
| --- | --- |

(40)

Štirje sindikati imajo pravno veljavno kolektivno pogodbo, na podlagi katere so zaposlenim kot pravica na voljo sheme predčasnega upokojevanja. V skladu z merilom za upravičenost so do vložitve zahtevka za shemo predčasnega upokojevanja upravičeni samo [...] zaposleni.

| (41) | Poleg tega bo družba Air Malta nudila shemo prostovoljnega upokojevanja, ki bo splošno dostopna zaposlenim, pri čemer si družba pridržuje pravico do sprejema ali zavrnitve prošnje uslužbenca. Zaposleni so upravičeni do sheme prostovoljnega upokojevanja, če so bili pri Air Malta zaposleni najmanj [...] let. Shema prostovoljnega upokojevanja nudi plačilo v višini do [...] EUR na zaposlenega [...]. |
| --- | --- |

(41)

Poleg tega bo družba Air Malta nudila shemo prostovoljnega upokojevanja, ki bo splošno dostopna zaposlenim, pri čemer si družba pridržuje pravico do sprejema ali zavrnitve prošnje uslužbenca. Zaposleni so upravičeni do sheme prostovoljnega upokojevanja, če so bili pri Air Malta zaposleni najmanj [...] let. Shema prostovoljnega upokojevanja nudi plačilo v višini do [...] EUR na zaposlenega [...].

| (42) | Poleg tega je družba izvedla pomembno spremembo strukture organizacije in v svoji vodstveni ekipi zaposlila nove ključne vodilne delavce. |
| --- | --- |

(42)

Poleg tega je družba izvedla pomembno spremembo strukture organizacije in v svoji vodstveni ekipi zaposlila nove ključne vodilne delavce.

2.4   Državna pomoč in financiranje stroškov prestrukturiranja

| (43) | Glede na skupne stroške prestrukturiranja v vrednosti 238 milijonov EUR namerava vlada Malte dokapitalizirati upravičenca s 130 milijoni EUR lastniškega kapitala v skladu z naslednjim načrtom: 60 milijonov EUR bo vloženih prek izdaje svežih delnic v finančnem letu 2013, 15 milijonov EUR v finančnem letu 2014, 3 milijoni EUR pa v finančnem letu 2015, poleg 52 milijonov EUR v vladnem dolgu, ki nadomeščajo odobreno posojilo za reševanje in se že črpajo, da se pretvorijo v lastniški kapital. |
| --- | --- |

(43)

Glede na skupne stroške prestrukturiranja v vrednosti 238 milijonov EUR namerava vlada Malte dokapitalizirati upravičenca s 130 milijoni EUR lastniškega kapitala v skladu z naslednjim načrtom: 60 milijonov EUR bo vloženih prek izdaje svežih delnic v finančnem letu 2013, 15 milijonov EUR v finančnem letu 2014, 3 milijoni EUR pa v finančnem letu 2015, poleg 52 milijonov EUR v vladnem dolgu, ki nadomeščajo odobreno posojilo za reševanje in se že črpajo, da se pretvorijo v lastniški kapital.

| (44) | Air Malta predlaga, da se preostali znesek (tj. lastni prispevek v višini 45 %) financira s prodajo zemljišča (66,2 milijona EUR), prodajo hčerinskih družb ([9 do 12] milijonov EUR), prodajo letal ([9 do 12] milijonov EUR) in z bančnim posojilom ([20 do 25] milijonov EUR). |
| --- | --- |

(44)

Air Malta predlaga, da se preostali znesek (tj. lastni prispevek v višini 45 %) financira s prodajo zemljišča (66,2 milijona EUR), prodajo hčerinskih družb ([9 do 12] milijonov EUR), prodajo letal ([9 do 12] milijonov EUR) in z bančnim posojilom ([20 do 25] milijonov EUR).

| (45) | Najpomembnejši del lastnega prispevka družbe bo pridobljen s prodajo zemljišča. Air Malta ima zakupljeno zemljišče večje vrednosti, ki se nahaja na obrobju mednarodnega letališča Malta. Vlada Malte je izrazila svoj strateški interes za nakup zemljišč družbe Air Malta, ki se nahajajo na nadzorovanem delu letališča. Zadevna zemljišča predstavljajo redek vir, za katerega bi vlada želela, da se razvija na način, skladen z njeno dolgoročno strategijo za razvoj dejavnosti, povezane z letalstvom, na Malti, vključno z vzpostavitvijo tovornih vozlišč kot delom povečanega letalskega parka, ki vključuje tudi popravilo letal in druge povezane dejavnosti. Prodaja ne bo izvedena na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega javnega razpisa. Vendar pa morajo biti v skladu s splošno politiko vlade in z nacionalnimi pravnimi zahtevami vsi nakupi zemljišč s strani vlade izvedeni po tržni vrednosti, ki odraža ceno, ki bi jo zasebni vlagatelj plačal na podlagi neodvisnih tržnih cen. Načrt predvideva prodajo zemljišča ob letališču za skupno ceno 66,2 milijona EUR med finančnima letoma 2012 in 2014. Vrednost temelji na neodvisnem poročilu o oceni vrednosti z novembra 2011, ki ga je pripravil [...], neodvisni ocenjevalec, ki ga je za ta namen imenovala vlada. |
| --- | --- |

(45)

Najpomembnejši del lastnega prispevka družbe bo pridobljen s prodajo zemljišča. Air Malta ima zakupljeno zemljišče večje vrednosti, ki se nahaja na obrobju mednarodnega letališča Malta. Vlada Malte je izrazila svoj strateški interes za nakup zemljišč družbe Air Malta, ki se nahajajo na nadzorovanem delu letališča. Zadevna zemljišča predstavljajo redek vir, za katerega bi vlada želela, da se razvija na način, skladen z njeno dolgoročno strategijo za razvoj dejavnosti, povezane z letalstvom, na Malti, vključno z vzpostavitvijo tovornih vozlišč kot delom povečanega letalskega parka, ki vključuje tudi popravilo letal in druge povezane dejavnosti. Prodaja ne bo izvedena na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega javnega razpisa. Vendar pa morajo biti v skladu s splošno politiko vlade in z nacionalnimi pravnimi zahtevami vsi nakupi zemljišč s strani vlade izvedeni po tržni vrednosti, ki odraža ceno, ki bi jo zasebni vlagatelj plačal na podlagi neodvisnih tržnih cen. Načrt predvideva prodajo zemljišča ob letališču za skupno ceno 66,2 milijona EUR med finančnima letoma 2012 in 2014. Vrednost temelji na neodvisnem poročilu o oceni vrednosti z novembra 2011, ki ga je pripravil [...], neodvisni ocenjevalec, ki ga je za ta namen imenovala vlada.

| (46) | Družba Air Malta je zavarovala zasebno posojilo v vrednosti [25 do 30] milijonov EUR, zagotovljeno s strani [...] decembra 2011. To premostitveno posojilo bo olajšalo prehod na končno strukturo lastniškega kapitala v naslednjih treh letih. |
| --- | --- |

(46)

Družba Air Malta je zavarovala zasebno posojilo v vrednosti [25 do 30] milijonov EUR, zagotovljeno s strani [...] decembra 2011. To premostitveno posojilo bo olajšalo prehod na končno strukturo lastniškega kapitala v naslednjih treh letih.

| (47) | Air Malta ocenjuje, da bo s prodajo svojih hčerinskih družb [...] ustvarila prihodke v vrednosti [9 do 11] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(47)

Air Malta ocenjuje, da bo s prodajo svojih hčerinskih družb [...] ustvarila prihodke v vrednosti [9 do 11] milijonov EUR.

| (48) | Prodaja rezervnih letal [...] je bila izvedena 28. oktobra oziroma 17. decembra 2010 in je ustvarila prihodke v vrednosti [19 do 22] milijonov USD. Vendar pa je Air Malta imela letalo št. [...] v 100-odstotni lasti, letalo št. [...] pa v zakupu z možnostjo nakupa po ceni [5 do 7] milijonov EUR, ki je bil tudi opravljen. Neto prihodki od prodaje letal znašajo [9 do 12] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(48)

Prodaja rezervnih letal [...] je bila izvedena 28. oktobra oziroma 17. decembra 2010 in je ustvarila prihodke v vrednosti [19 do 22] milijonov USD. Vendar pa je Air Malta imela letalo št. [...] v 100-odstotni lasti, letalo št. [...] pa v zakupu z možnostjo nakupa po ceni [5 do 7] milijonov EUR, ki je bil tudi opravljen. Neto prihodki od prodaje letal znašajo [9 do 12] milijonov EUR.

| (49) | Bančno posojilo v vrednosti [20 do 25] milijonov EUR bo sklenjeno šele v finančnem letu 2014, zato Air Malta še ni zaključila pogajanj.

  Preglednica 6


  Sredstva in poraba sredstev v obdobju 2011–2016









  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Poraba | Finančna leta 2011–2016 | Sredstva | Finančna leta 2011–2016 |
| Vračilo pomoči za reševanje | 52 000 | Notranji prispevek:

  Prodaja zemljišča | 66 200 |
| Vračilo posojila tretje stranke | [20 000 do 25 000] | Prodaja hčerinskih družb | [9 000 do 12 000] |
| Odpravnine za presežek delovne sile | [25 000 do 30 000] | Prodaja letal | [9 000 do 12 000] |
| Stroški prestrukturiranja | [13 000 do 16 000] | Prispevek tretje stranke:

  bančni dolg | [20 000 do 25 000] |
| Kapitalski izdatki | [13 000 do 16 000] |
| Sprememba gibljivih sredstev/neto izgub | [50 000 do 60 000] |
| Plačilo rezerv za vzdrževanje | [40 000 do 50 000] | Vladno financiranje:

  vladni kapital | 130 000 |
| Skupaj | 238 000 | | 238 000 |

(49)

Bančno posojilo v vrednosti [20 do 25] milijonov EUR bo sklenjeno šele v finančnem letu 2014, zato Air Malta še ni zaključila pogajanj.

Preglednica 6

Sredstva in poraba sredstev v obdobju 2011–2016

(v milijonih EUR)

Poraba

Finančna leta 2011–2016

Sredstva

Finančna leta 2011–2016

Vračilo pomoči za reševanje

52 000

Notranji prispevek:

Prodaja zemljišča

66 200

Vračilo posojila tretje stranke

[20 000 do 25 000]

Prodaja hčerinskih družb

[9 000 do 12 000]

Odpravnine za presežek delovne sile

[25 000 do 30 000]

Prodaja letal

[9 000 do 12 000]

Stroški prestrukturiranja

[13 000 do 16 000]

Prispevek tretje stranke:

bančni dolg

[20 000 do 25 000]

Kapitalski izdatki

[13 000 do 16 000]

Sprememba gibljivih sredstev/neto izgub

[50 000 do 60 000]

Plačilo rezerv za vzdrževanje

[40 000 do 50 000]

Vladno financiranje:

vladni kapital

130 000

Skupaj

238 000

238 000

2.5   Sklep o začetku postopka

| (50) | Komisija je 25. januarja 2012 začela formalni postopek preiskave. V svojem sklepu je izrazila dvome v zvezi z obnovo dolgoročne rentabilnosti družbe, in sicer glede izvedljivosti optimističnih napovedi iz prejšnje različice načrta za prestrukturiranje, v kateri je bila predvidena obnovitev dobičkonosnosti do leta 2016 na podobni ravni, kot je dobičkonosnost glavnih nizkocenovnih prevoznikov, kot je Ryanair, ali glavnih tradicionalnih prevoznikov, kot je Lufthansa. Komisija je zlasti izrazila dvome glede predvidenega učinka dodatnih prihodkov, zmanjšanja stroškov, ponovnih pogajanj o pogodbah, stopnjah rasti trga, donosa in nevključitve stroškovne inflacije v načrt za prestrukturiranja družbe Air Malta. Poleg tega je bila Air Malta pozvana, naj zagotovi pojasnila v zvezi z analizo scenarijev. |
| --- | --- |

(50)

Komisija je 25. januarja 2012 začela formalni postopek preiskave. V svojem sklepu je izrazila dvome v zvezi z obnovo dolgoročne rentabilnosti družbe, in sicer glede izvedljivosti optimističnih napovedi iz prejšnje različice načrta za prestrukturiranje, v kateri je bila predvidena obnovitev dobičkonosnosti do leta 2016 na podobni ravni, kot je dobičkonosnost glavnih nizkocenovnih prevoznikov, kot je Ryanair, ali glavnih tradicionalnih prevoznikov, kot je Lufthansa. Komisija je zlasti izrazila dvome glede predvidenega učinka dodatnih prihodkov, zmanjšanja stroškov, ponovnih pogajanj o pogodbah, stopnjah rasti trga, donosa in nevključitve stroškovne inflacije v načrt za prestrukturiranja družbe Air Malta. Poleg tega je bila Air Malta pozvana, naj zagotovi pojasnila v zvezi z analizo scenarijev.

| (51) | Glede predlaganih izravnalnih ukrepov je Komisija dvomila, da se predlagano zmanjšanje celotne zmogljivosti za 20 % ASK lahko šteje za izravnalni ukrep, saj vključuje tudi proge, ki ustvarjajo izgubo in jih je treba ukiniti za obnovo rentabilnosti. Komisija je zaprosila tudi za dodatna pojasnila v zvezi z izračunom dobičkonosnosti določenih prog, ki ne ustvarjajo izgube, in dodatne informacije, ki bi dokazale, da predlagani ukrepi zadoščajo za nadomestitev škode zaradi neupravičenega izkrivljanja konkurence, ki ga je povzročila državna pomoč. |
| --- | --- |

(51)

Glede predlaganih izravnalnih ukrepov je Komisija dvomila, da se predlagano zmanjšanje celotne zmogljivosti za 20 % ASK lahko šteje za izravnalni ukrep, saj vključuje tudi proge, ki ustvarjajo izgubo in jih je treba ukiniti za obnovo rentabilnosti. Komisija je zaprosila tudi za dodatna pojasnila v zvezi z izračunom dobičkonosnosti določenih prog, ki ne ustvarjajo izgube, in dodatne informacije, ki bi dokazale, da predlagani ukrepi zadoščajo za nadomestitev škode zaradi neupravičenega izkrivljanja konkurence, ki ga je povzročila državna pomoč.

| (52) | Poleg pomislekov glede zmanjšanja zmogljivosti je Komisija tudi dvomila, da se predlagana prodaja sredstev, ki ne ustvarjajo izgube, lahko šteje za izravnalni ukrep, ob upoštevanju dejstva, da se mora izravnalni ukrep v skladu s točko 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje izvajati zlasti na trgu, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj. |
| --- | --- |

(52)

Poleg pomislekov glede zmanjšanja zmogljivosti je Komisija tudi dvomila, da se predlagana prodaja sredstev, ki ne ustvarjajo izgube, lahko šteje za izravnalni ukrep, ob upoštevanju dejstva, da se mora izravnalni ukrep v skladu s točko 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje izvajati zlasti na trgu, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj.

| (53) | Glede lastnega prispevka je Komisija izrazila dvom, da je realen, tj. dejanski in brez vseh pričakovanih prihodnjih dobičkov, kot se zahteva v točki 43 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Komisija je zlasti zahtevala pojasnilo v zvezi s prodajo hčerinskih družb družbe Air Malta, z razpoložljivostjo predvidenega posojila v vrednosti 20 milijonov EUR in glede tega, ali je bila prodaja letal izvedena v obdobju prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(53)

Glede lastnega prispevka je Komisija izrazila dvom, da je realen, tj. dejanski in brez vseh pričakovanih prihodnjih dobičkov, kot se zahteva v točki 43 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Komisija je zlasti zahtevala pojasnilo v zvezi s prodajo hčerinskih družb družbe Air Malta, z razpoložljivostjo predvidenega posojila v vrednosti 20 milijonov EUR in glede tega, ali je bila prodaja letal izvedena v obdobju prestrukturiranja.

| (54) | Komisija je zaprosila tudi za nadaljnje pripombe v zvezi s skladnostjo načrta z načelom „enkrat in zadnjič“ glede povečanja kapitala za 57 milijonov EUR, ki ga je Malta izvedla aprila 2014. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je zaprosila tudi za nadaljnje pripombe v zvezi s skladnostjo načrta z načelom „enkrat in zadnjič“ glede povečanja kapitala za 57 milijonov EUR, ki ga je Malta izvedla aprila 2014.

3.   PRIPOMBE MALTE

| (55) | Malta je v svojem odgovoru na sklep o začetku postopka predložila pripombe in pojasnila v zvezi z vsemi vprašanji iz sklepa Komisije o začetku postopka, pri čemer je navedla, da priglašeni načrt za prestrukturiranje izpolnjuje vse pogoje, določene s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Poleg tega je Malta zagotovila tudi posodobitev v zvezi s postopkom prestrukturiranja, s čimer je dokazala, da je bil že dosežen znaten napredek. |
| --- | --- |

(55)

Malta je v svojem odgovoru na sklep o začetku postopka predložila pripombe in pojasnila v zvezi z vsemi vprašanji iz sklepa Komisije o začetku postopka, pri čemer je navedla, da priglašeni načrt za prestrukturiranje izpolnjuje vse pogoje, določene s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Poleg tega je Malta zagotovila tudi posodobitev v zvezi s postopkom prestrukturiranja, s čimer je dokazala, da je bil že dosežen znaten napredek.

| (56) | V zvezi z dvomi glede napovedane obnovitve dobičkonosnosti je Air Malta popravila svoje napovedi (glej preglednico 3) na stopnjo EBIT v višini [3 do 5] % v finančnem letu 2016, kar je manj od preteklih stopenj, ki sta jih dosegla Ryanair in Lufthansa. To zmanjšanje dobičkonosnosti je večinoma posledica spremembe domnev glede goriva. |
| --- | --- |

(56)

V zvezi z dvomi glede napovedane obnovitve dobičkonosnosti je Air Malta popravila svoje napovedi (glej preglednico 3) na stopnjo EBIT v višini [3 do 5] % v finančnem letu 2016, kar je manj od preteklih stopenj, ki sta jih dosegla Ryanair in Lufthansa. To zmanjšanje dobičkonosnosti je večinoma posledica spremembe domnev glede goriva.

| (57) | Air Malta je predložila utemeljene pripombe glede dodatnih prihodkov, ki dokazujejo, da bodo ti prihodki v finančnem letu 2016 predstavljali [3 do 5] % prihodkov iz potniškega prometa, kar je precej manj od odstotkov, ki jih dosegajo nizkocenovni prevozniki v neposredni konkurenci, kot sta Ryanair in easyJet, pa tudi drugi mrežni prevozniki, ki so sprejeli strategijo dodatnega prihodka, kot je Aer Lingus. V zvezi z zmanjšanjem stroškov prek ponovnih pogajanj o pogodbah je Air Malta potrdil, da je bilo že dodeljenih več kot [4 do 6] milijonov EUR letno prek zaključenih pogajanj in da so bili ugotovljeni številni dodatni prihranki, ki bi vodili do skupnih prihrankov na podlagi pogodb v vrednosti [9 do 11] milijonov EUR namesto [7 do 9] milijonov EUR, kot je bilo načrtovano prej. |
| --- | --- |

(57)

Air Malta je predložila utemeljene pripombe glede dodatnih prihodkov, ki dokazujejo, da bodo ti prihodki v finančnem letu 2016 predstavljali [3 do 5] % prihodkov iz potniškega prometa, kar je precej manj od odstotkov, ki jih dosegajo nizkocenovni prevozniki v neposredni konkurenci, kot sta Ryanair in easyJet, pa tudi drugi mrežni prevozniki, ki so sprejeli strategijo dodatnega prihodka, kot je Aer Lingus. V zvezi z zmanjšanjem stroškov prek ponovnih pogajanj o pogodbah je Air Malta potrdil, da je bilo že dodeljenih več kot [4 do 6] milijonov EUR letno prek zaključenih pogajanj in da so bili ugotovljeni številni dodatni prihranki, ki bi vodili do skupnih prihrankov na podlagi pogodb v vrednosti [9 do 11] milijonov EUR namesto [7 do 9] milijonov EUR, kot je bilo načrtovano prej.

| (58) | Malta je tudi spremenila svoje domneve glede stopnje rasti malteškega trga in svoje napovedi spremenila s 5,9 % letne rasti na 4 % za obdobje do leta 2016. Poleg tega je bilo predvideno zmanjšanje števila prepeljanih potnikov za [2 do 4] % letno za obdobje med finančnima letoma 2011 in 2013 (v skladu z zmanjšanjem zmogljivosti): glede na takšno zmanjšanje je bila za obdobje med finančnima letoma 2013 in 2016 predvidena letna stopnja rasti števila potnikov v višini [2 do 4] %. Ta stopnja rasti ostaja nižja od povprečne stopnje rasti trga za celotno obdobje. |
| --- | --- |

(58)

Malta je tudi spremenila svoje domneve glede stopnje rasti malteškega trga in svoje napovedi spremenila s 5,9 % letne rasti na 4 % za obdobje do leta 2016. Poleg tega je bilo predvideno zmanjšanje števila prepeljanih potnikov za [2 do 4] % letno za obdobje med finančnima letoma 2011 in 2013 (v skladu z zmanjšanjem zmogljivosti): glede na takšno zmanjšanje je bila za obdobje med finančnima letoma 2013 in 2016 predvidena letna stopnja rasti števila potnikov v višini [2 do 4] %. Ta stopnja rasti ostaja nižja od povprečne stopnje rasti trga za celotno obdobje.

| (59) | Malta je pojasnila, da načrt za prestrukturiranje za prihodke v celotnem obdobju (prihodki iz potniškega prometa, vključno z dodatnim/skupnim številom potnikov) predvideva povprečno rast, manjšo od 2 %, kar je v skladu z napovedjo za več mrežnih prevoznikov v Evropi, kot sta Aer Lingus ali IAG, in manj od napovedi za nizkocenovne prevoznike v neposredni konkurenci, kot sta easyJet in Ryanair. Malta je prilagodila tudi svoje domneve o povečanju stroškov, zlasti pri zakupih letal in predvidenih stroških goriva, ter pojasnila domneve za analizo scenarijev, vključno z odklonom od stopnje EBIT. |
| --- | --- |

(59)

Malta je pojasnila, da načrt za prestrukturiranje za prihodke v celotnem obdobju (prihodki iz potniškega prometa, vključno z dodatnim/skupnim številom potnikov) predvideva povprečno rast, manjšo od 2 %, kar je v skladu z napovedjo za več mrežnih prevoznikov v Evropi, kot sta Aer Lingus ali IAG, in manj od napovedi za nizkocenovne prevoznike v neposredni konkurenci, kot sta easyJet in Ryanair. Malta je prilagodila tudi svoje domneve o povečanju stroškov, zlasti pri zakupih letal in predvidenih stroških goriva, ter pojasnila domneve za analizo scenarijev, vključno z odklonom od stopnje EBIT.

| (60) | Kar zadeva predlagane izravnalne ukrepe, je Malta predložila dodatne podrobnosti v zvezi z izračunom dobičkonosnosti prog, ob upoštevanju njihovega prispevka k neposrednim stalnim/spremenljivim stroškom poslovanja in režijskim stroškom. Malta je ponovila, da se prodaja njenih dveh dobičkonosnih zavarovalnic lahko šteje za ustrezen izravnalni ukrep, ker je družbi Air Malta zagotovila stroškovno učinkovite zavarovalniške rešitve in ker sta bili obe družbi pomembna akterja na lokalnem trgu letalskih zavarovanj. Ker je Air Malta majhna letalska družba, ima veliko režijskih stroškov glede na svoje celotne stroške zaradi funkcionalnih zahtev obratovanja letalske družbe. Prekomerno zmanjšanje zmogljivosti bi tako ogrozilo dolgoročno rentabilnost letalske družbe. |
| --- | --- |

(60)

Kar zadeva predlagane izravnalne ukrepe, je Malta predložila dodatne podrobnosti v zvezi z izračunom dobičkonosnosti prog, ob upoštevanju njihovega prispevka k neposrednim stalnim/spremenljivim stroškom poslovanja in režijskim stroškom. Malta je ponovila, da se prodaja njenih dveh dobičkonosnih zavarovalnic lahko šteje za ustrezen izravnalni ukrep, ker je družbi Air Malta zagotovila stroškovno učinkovite zavarovalniške rešitve in ker sta bili obe družbi pomembna akterja na lokalnem trgu letalskih zavarovanj. Ker je Air Malta majhna letalska družba, ima veliko režijskih stroškov glede na svoje celotne stroške zaradi funkcionalnih zahtev obratovanja letalske družbe. Prekomerno zmanjšanje zmogljivosti bi tako ogrozilo dolgoročno rentabilnost letalske družbe.

| (61) | Kar zadeva lastni prispevek, je Malta potrdila, da bodo vse prodaje hčerinskih družb izvedene na odprt, konkurenčen, pregleden in nediskriminatoren način. Malta je zagotovila tudi dodatne informacije v zvezi s prodajo letal in posojilom v vrednosti [20 do 25] milijonov EUR, ki se bo začelo črpati v finančnem letu 2014, ter potrdila sklenitev pogodbe o premostitvenem posojilu v vrednosti [25 do 30] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(61)

Kar zadeva lastni prispevek, je Malta potrdila, da bodo vse prodaje hčerinskih družb izvedene na odprt, konkurenčen, pregleden in nediskriminatoren način. Malta je zagotovila tudi dodatne informacije v zvezi s prodajo letal in posojilom v vrednosti [20 do 25] milijonov EUR, ki se bo začelo črpati v finančnem letu 2014, ter potrdila sklenitev pogodbe o premostitvenem posojilu v vrednosti [25 do 30] milijonov EUR.

| (62) | V zvezi z načelom „enkrat in zadnjič“ je Malta predložila poslovni načrt, na podlagi katerega je bila leta 2004 izvedena dokapitalizacija v višini 57 milijonov EUR, s čimer je dokazala, da je treba to transakcijo obravnavati kot skladno z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(62)

V zvezi z načelom „enkrat in zadnjič“ je Malta predložila poslovni načrt, na podlagi katerega je bila leta 2004 izvedena dokapitalizacija v višini 57 milijonov EUR, s čimer je dokazala, da je treba to transakcijo obravnavati kot skladno z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (63) | Med formalnim postopkom preiskave je Komisija prejela pripombe šestih zainteresiranih strani: družbe Ryanair; International Airlines Group SA (IAG, tj. krovne družbe, ki ima v lasti letalski družbi British Airways in Iberia); malteške trgovinske, podjetniške in industrijske zbornice; malteškega združenja pilotov (ALPA); malteškega združenja hotelov in restavracij (MHRA) in svetovalca, ki ne želi razkriti svoje identitete. |
| --- | --- |

(63)

Med formalnim postopkom preiskave je Komisija prejela pripombe šestih zainteresiranih strani: družbe Ryanair; International Airlines Group SA (IAG, tj. krovne družbe, ki ima v lasti letalski družbi British Airways in Iberia); malteške trgovinske, podjetniške in industrijske zbornice; malteškega združenja pilotov (ALPA); malteškega združenja hotelov in restavracij (MHRA) in svetovalca, ki ne želi razkriti svoje identitete.

| (64) | Ugotovitve malteške trgovinske zbornice, ALPA in MHRA so podpirale neprekinjeno poslovanje družbe Air Malta, pri čemer je bil poudarjen njen pomen za celotno gospodarstvo Malte, zlasti za sektor turizma. Komisija je bila zaprošena, naj pri ocenjevanju načrta za prestrukturiranje upošteva posebnosti primera in majhnost družbe Air Malta. |
| --- | --- |

(64)

Ugotovitve malteške trgovinske zbornice, ALPA in MHRA so podpirale neprekinjeno poslovanje družbe Air Malta, pri čemer je bil poudarjen njen pomen za celotno gospodarstvo Malte, zlasti za sektor turizma. Komisija je bila zaprošena, naj pri ocenjevanju načrta za prestrukturiranje upošteva posebnosti primera in majhnost družbe Air Malta.

| (65) | Kritične pripombe družb Ryanair in IAG se nanašajo predvsem na dvome, ki so že bili izraženi v sklepu o začetku postopka, in sicer glede obnove rentabilnosti in temeljnih predpostavk. Ryanair navaja, da je Air Malta zaradi majhnosti svoje flote prikrajšana za možnost izkoriščanja ekonomij obsega in povezovanja. Ta pomanjkljivost se bo še dodatno povečala z zmanjšanjem števila letal. Poleg tega Ryanair in anonimni svetovalec kritizirata, da prodaja zemljišča ne bo izvedena na podlagi odprtega javnega razpisa, in navajata, da Malta upa, da bo lahko prek te transakcije zagotovila dodatno pomoč za družbo Air Malta. |
| --- | --- |

(65)

Kritične pripombe družb Ryanair in IAG se nanašajo predvsem na dvome, ki so že bili izraženi v sklepu o začetku postopka, in sicer glede obnove rentabilnosti in temeljnih predpostavk. Ryanair navaja, da je Air Malta zaradi majhnosti svoje flote prikrajšana za možnost izkoriščanja ekonomij obsega in povezovanja. Ta pomanjkljivost se bo še dodatno povečala z zmanjšanjem števila letal. Poleg tega Ryanair in anonimni svetovalec kritizirata, da prodaja zemljišča ne bo izvedena na podlagi odprtega javnega razpisa, in navajata, da Malta upa, da bo lahko prek te transakcije zagotovila dodatno pomoč za družbo Air Malta.

| (66) | Glede prevoza bolnikov na zdravljenje v tujino in povezave s ciljnimi lokacijami izven EU na podlagi dvostranskega sporazuma Ryanair opozarja na zakonodajo o obveznosti javnih storitev, zlasti Uredbo 1008/2008, v skladu s katero mora biti obveznost javnih storitev uvedena po odprtem javnem razpisu, nadomestilo pa mora biti določeno na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti. Ryanair opozarja na naknadno uporabo domnevne obveznosti javnih storitev, da bi se upravičil načrt za prestrukturiranje, in poziva Komisijo, naj prouči to vprašanje, zlasti da ugotovi, ali je bilo določeno kakršno koli takšno nadomestilo. |
| --- | --- |

(66)

Glede prevoza bolnikov na zdravljenje v tujino in povezave s ciljnimi lokacijami izven EU na podlagi dvostranskega sporazuma Ryanair opozarja na zakonodajo o obveznosti javnih storitev, zlasti Uredbo 1008/2008, v skladu s katero mora biti obveznost javnih storitev uvedena po odprtem javnem razpisu, nadomestilo pa mora biti določeno na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti. Ryanair opozarja na naknadno uporabo domnevne obveznosti javnih storitev, da bi se upravičil načrt za prestrukturiranje, in poziva Komisijo, naj prouči to vprašanje, zlasti da ugotovi, ali je bilo določeno kakršno koli takšno nadomestilo.

5.   PRIPOMBE MALTE O UGOTOVITVAH ZAINTERESIRANIH STRANI

| (67) | Malta je podrobno proučila vse trditve, ki so jih v svojih pripombah navedle tretje strani. Zlasti je ovrgla trditve v zvezi z obnovo dolgoročne rentabilnosti družbe Air Malta in trdila, da se je trend povečevanja izgub letalske družbe že obrnil. |
| --- | --- |

(67)

Malta je podrobno proučila vse trditve, ki so jih v svojih pripombah navedle tretje strani. Zlasti je ovrgla trditve v zvezi z obnovo dolgoročne rentabilnosti družbe Air Malta in trdila, da se je trend povečevanja izgub letalske družbe že obrnil.

| (68) | Komercialna strategija družbe Air Malta je biti „ciljna letalska družba“ z dejavnostmi, usmerjenimi na lokalno letališče. Uspešen preobrat družbe bo poleg tega dosežen z znatnim zmanjšanjem stroškov in izgub, povezanih s spremembo delovnih praks družbe. |
| --- | --- |

(68)

Komercialna strategija družbe Air Malta je biti „ciljna letalska družba“ z dejavnostmi, usmerjenimi na lokalno letališče. Uspešen preobrat družbe bo poleg tega dosežen z znatnim zmanjšanjem stroškov in izgub, povezanih s spremembo delovnih praks družbe.

| (69) | V zvezi s trditvijo o nezmožnosti družbe Air Malta za izkoriščanje ekonomij obsega malteški organi trdijo, da so stroški poslovanja v letalskem sektorju spremenljive narave (v primeru družbe Air Malta znašajo [60 do 70] %). Ti stroški vključujejo stroške goriva, stroške zakupa in vzdrževanja letal ter stroške pristajanja, navigacije in posadk letal, pri čemer vsi ti stroški temeljijo na oblikovanju cen na reguliranem trgu, ki do določene mere omejuje ekonomije obsega, od katerih bi letalska družba lahko imela koristi. |
| --- | --- |

(69)

V zvezi s trditvijo o nezmožnosti družbe Air Malta za izkoriščanje ekonomij obsega malteški organi trdijo, da so stroški poslovanja v letalskem sektorju spremenljive narave (v primeru družbe Air Malta znašajo [60 do 70] %). Ti stroški vključujejo stroške goriva, stroške zakupa in vzdrževanja letal ter stroške pristajanja, navigacije in posadk letal, pri čemer vsi ti stroški temeljijo na oblikovanju cen na reguliranem trgu, ki do določene mere omejuje ekonomije obsega, od katerih bi letalska družba lahko imela koristi.

| (70) | Glede ocene vrednosti in prodaje strateškega zemljišča vladi Malta potrjuje, da je oceno vrednosti opravil zunanji in neodvisni ocenjevalec [...] brez navzkrižja interesov in da temelji na podrobnem poročilu, ki upošteva mednarodne standarde ocenjevanja vrednosti, kot jih je določil Odbor za mednarodne standarde ocenjevanja vrednosti. Logika, na kateri temelji ta transakcija, se odraža v novih potrebah družbe (znatno zmanjšanje števila zaposlenih) in spremembi kulture, ki zahteva, da so zaposleni v eni sodobni pisarni. Zato je letalska družba prodala zemljišče, ki ga ni več potrebovala. Glede na pomanjkanje zemeljskih virov na Malti malteški organi trdijo, da je bila strategija za razvoj letalskega parka na tem zemljišču pripravljena več let pred prestrukturiranjem družbe Air Malta. |
| --- | --- |

(70)

Glede ocene vrednosti in prodaje strateškega zemljišča vladi Malta potrjuje, da je oceno vrednosti opravil zunanji in neodvisni ocenjevalec [...] brez navzkrižja interesov in da temelji na podrobnem poročilu, ki upošteva mednarodne standarde ocenjevanja vrednosti, kot jih je določil Odbor za mednarodne standarde ocenjevanja vrednosti. Logika, na kateri temelji ta transakcija, se odraža v novih potrebah družbe (znatno zmanjšanje števila zaposlenih) in spremembi kulture, ki zahteva, da so zaposleni v eni sodobni pisarni. Zato je letalska družba prodala zemljišče, ki ga ni več potrebovala. Glede na pomanjkanje zemeljskih virov na Malti malteški organi trdijo, da je bila strategija za razvoj letalskega parka na tem zemljišču pripravljena več let pred prestrukturiranjem družbe Air Malta.

| (71) | Kar zadeva javne storitve, so malteški organi potrdili, da obveznost javnih storitev na podlagi Uredbe št. 1008/2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti ni bila določena niti v preteklosti niti ni načrtovana za prihodnost. Posledično ni bilo oziroma ne bo izplačano nobeno nadomestilo s strani države. Zato Air Malta nikoli ni prejela nobenega plačila iz javnih sredstev za nobeno od storitev, ki jih zagotavlja pri letih na Malto in z Malte, vključno s prevozom potnikov na zdravljenje. |
| --- | --- |

(71)

Kar zadeva javne storitve, so malteški organi potrdili, da obveznost javnih storitev na podlagi Uredbe št. 1008/2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti ni bila določena niti v preteklosti niti ni načrtovana za prihodnost. Posledično ni bilo oziroma ne bo izplačano nobeno nadomestilo s strani države. Zato Air Malta nikoli ni prejela nobenega plačila iz javnih sredstev za nobeno od storitev, ki jih zagotavlja pri letih na Malto in z Malte, vključno s prevozom potnikov na zdravljenje.

6.   OCENA POMOČI

6.1   Obstoj državne pomoči

| (72) | V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(72)

V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami.

| (73) | Pojem državne pomoči se nanaša na vsako neposredno ali posredno dodeljeno prednost, ki se financira iz državnih sredstev in jo odobri država ali posrednik po naročilu države. |
| --- | --- |

(73)

Pojem državne pomoči se nanaša na vsako neposredno ali posredno dodeljeno prednost, ki se financira iz državnih sredstev in jo odobri država ali posrednik po naročilu države.

| (74) | V tem okviru je odločitev malteških organov, da vložijo nov kapital v vrednosti 130 milijonov EUR, treba obravnavati kot državno pomoč. Kapitalska injekcija vključuje državna sredstva in pomeni selektivno prednost za družbo Air Malta, saj izboljšuje njeno finančno stanje. |
| --- | --- |

(74)

V tem okviru je odločitev malteških organov, da vložijo nov kapital v vrednosti 130 milijonov EUR, treba obravnavati kot državno pomoč. Kapitalska injekcija vključuje državna sredstva in pomeni selektivno prednost za družbo Air Malta, saj izboljšuje njeno finančno stanje.

| (75) | Ukrep vpliva na trgovino med državami članicami in konkurenco, saj Air Malta konkurira z drugimi letalskimi družbami Evropske unije, zlasti od začetka veljavnosti tretje faze liberalizacije zračnega prometa („tretji paket“) dne 1. januarja 1993. Zadevni ukrep družbi Air Malta omogoča, da nadaljuje s poslovanjem, tako da ji ni treba nositi posledic, ki običajno izhajajo iz finančnih rezultatov, in zato izkrivlja konkurenco. |
| --- | --- |

(75)

Ukrep vpliva na trgovino med državami članicami in konkurenco, saj Air Malta konkurira z drugimi letalskimi družbami Evropske unije, zlasti od začetka veljavnosti tretje faze liberalizacije zračnega prometa („tretji paket“) dne 1. januarja 1993. Zadevni ukrep družbi Air Malta omogoča, da nadaljuje s poslovanjem, tako da ji ni treba nositi posledic, ki običajno izhajajo iz finančnih rezultatov, in zato izkrivlja konkurenco.

| (76) | Pod temi pogoji kapitalska injekcija pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Malteški organi ne izpodbijajo te ugotovitve. |
| --- | --- |

(76)

Pod temi pogoji kapitalska injekcija pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Malteški organi ne izpodbijajo te ugotovitve.

6.2   Združljivost pomoči z notranjim trgom na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje

| (77) | Člen 107(3)(c) PDEU določa, da se državna pomoč lahko odobri za spodbujanje razvoja nekaterih gospodarskih sektorjev, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(77)

Člen 107(3)(c) PDEU določa, da se državna pomoč lahko odobri za spodbujanje razvoja nekaterih gospodarskih sektorjev, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

| (78) | Komisija meni, da ta ukrep pomeni pomoč za prestrukturiranje, ki jo je treba oceniti glede na merila iz smernic za reševanje in prestrukturiranje ter Smernic za letalski sektor iz leta 1994 (15), da se ugotovi, ali je lahko združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU. |
| --- | --- |

(78)

Komisija meni, da ta ukrep pomeni pomoč za prestrukturiranje, ki jo je treba oceniti glede na merila iz smernic za reševanje in prestrukturiranje ter Smernic za letalski sektor iz leta 1994 (15), da se ugotovi, ali je lahko združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU.

| (79) | Komisija potrjuje, da so se malteški organi zavezali, da bodo spoštovali obveznost mirovanja (v skladu s točko 34 smernic za reševanje in prestrukturiranje) in niso dodelili nobene pomoči družbi Air Malta (razen pomoči za reševanje, ki jo je Komisija odobrila 15. novembra 2010). |
| --- | --- |

(79)

Komisija potrjuje, da so se malteški organi zavezali, da bodo spoštovali obveznost mirovanja (v skladu s točko 34 smernic za reševanje in prestrukturiranje) in niso dodelili nobene pomoči družbi Air Malta (razen pomoči za reševanje, ki jo je Komisija odobrila 15. novembra 2010).

6.2.1   Upravičenost

| (80) | Glede upravičenosti točka 33 smernic za reševanje in prestrukturiranje navaja, da mora podjetje izpolnjevati pogoje za podjetje v težavah v smislu teh smernic (točke 9–13). |
| --- | --- |

(80)

Glede upravičenosti točka 33 smernic za reševanje in prestrukturiranje navaja, da mora podjetje izpolnjevati pogoje za podjetje v težavah v smislu teh smernic (točke 9–13).

| (81) | V skladu s točko 9 smernic za reševanje in prestrukturiranje Komisija šteje, da je podjetje v težavah, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali s sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev ali upnikov, preprečiti izgube, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja. |
| --- | --- |

(81)

V skladu s točko 9 smernic za reševanje in prestrukturiranje Komisija šteje, da je podjetje v težavah, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali s sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev ali upnikov, preprečiti izgube, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja.

| (82) | Nadalje točka 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje pojasnjuje, da se podjetje z omejeno odgovornostjo šteje za podjetje v težavah, kadar je bila več kot polovica njegovega vpisanega kapitala izgubljena in kadar je bila več kot četrtina tega kapitala izgubljena v zadnjih dvanajstih mesecih. |
| --- | --- |

(82)

Nadalje točka 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje pojasnjuje, da se podjetje z omejeno odgovornostjo šteje za podjetje v težavah, kadar je bila več kot polovica njegovega vpisanega kapitala izgubljena in kadar je bila več kot četrtina tega kapitala izgubljena v zadnjih dvanajstih mesecih.

| (83) | Komisija ugotavlja, da je Air Malta podjetje z omejeno odgovornostjo, ki je izgubilo skoraj ves svoj vpisani kapital in ne more izpolnjevati svojih sedanjih obveznosti. Za družbo Air Malta je bilo že v sklepu, s katerim je bila družbi odobrena pomoč za reševanje, ugotovljeno, da je podjetje v težavah (16). V skladu s točko 25 smernic za reševanje in prestrukturiranje mora zadevna država članica Komisiji najpozneje šest mesecev po odobritvi ukrepa pomoči za reševanje predložiti načrt za prestrukturiranje ali načrt za likvidacijo ali dokazilo, da je bilo posojilo za reševanje v celoti povrnjeno. Malta je ustrezno priglasila načrt za prestrukturiranje družbe Air Malta v roku šestih mesecev. Glede na to, da se v tem razmeroma kratkem obdobju položaj družbe Air Malta ni bistveno spremenil, tako da je za obnovo rentabilnosti potrebna pomoč za prestrukturiranje, družba očitno še vedno izpolnjuje merila iz točke 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje, in se zato šteje za podjetje v težavah iz istih razlogov, kot so navedeni v sklepu o pomoči za reševanje (točke 7–13 in 45). |
| --- | --- |

(83)

Komisija ugotavlja, da je Air Malta podjetje z omejeno odgovornostjo, ki je izgubilo skoraj ves svoj vpisani kapital in ne more izpolnjevati svojih sedanjih obveznosti. Za družbo Air Malta je bilo že v sklepu, s katerim je bila družbi odobrena pomoč za reševanje, ugotovljeno, da je podjetje v težavah (16). V skladu s točko 25 smernic za reševanje in prestrukturiranje mora zadevna država članica Komisiji najpozneje šest mesecev po odobritvi ukrepa pomoči za reševanje predložiti načrt za prestrukturiranje ali načrt za likvidacijo ali dokazilo, da je bilo posojilo za reševanje v celoti povrnjeno. Malta je ustrezno priglasila načrt za prestrukturiranje družbe Air Malta v roku šestih mesecev. Glede na to, da se v tem razmeroma kratkem obdobju položaj družbe Air Malta ni bistveno spremenil, tako da je za obnovo rentabilnosti potrebna pomoč za prestrukturiranje, družba očitno še vedno izpolnjuje merila iz točke 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje, in se zato šteje za podjetje v težavah iz istih razlogov, kot so navedeni v sklepu o pomoči za reševanje (točke 7–13 in 45).

| (84) | Točka 12 smernic navaja, da novoustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, četudi je njegov prvotni finančni položaj negotov. Podjetje načeloma velja za novoustanovljeno prva tri leta po začetku poslovanja na ustreznem področju. |
| --- | --- |

(84)

Točka 12 smernic navaja, da novoustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, četudi je njegov prvotni finančni položaj negotov. Podjetje načeloma velja za novoustanovljeno prva tri leta po začetku poslovanja na ustreznem področju.

| (85) | Letalska družba Air Malta je bila ustanovljena leta 1974 in se zato ne more šteti za novoustanovljeno podjetje. |
| --- | --- |

(85)

Letalska družba Air Malta je bila ustanovljena leta 1974 in se zato ne more šteti za novoustanovljeno podjetje.

| (86) | Točka 13 smernic za reševanje in prestrukturiranje navaja, da podjetje, ki pripada večji poslovni skupini ali ga je ta skupina prevzela, običajno ni upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama. Če podjetje v težavah ustanovi podružnico, veljata podružnica in podjetje v težavah, ki jo nadzoruje, za skupino in lahko prejmeta pomoč pod pogoji, določenimi v tej točki. |
| --- | --- |

(86)

Točka 13 smernic za reševanje in prestrukturiranje navaja, da podjetje, ki pripada večji poslovni skupini ali ga je ta skupina prevzela, običajno ni upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama. Če podjetje v težavah ustanovi podružnico, veljata podružnica in podjetje v težavah, ki jo nadzoruje, za skupino in lahko prejmeta pomoč pod pogoji, določenimi v tej točki.

| (87) | Air Malta plc. tvori skupino skupaj s svojimi hčerinskimi družbami (glej odstavek(10)). Finančna poročila skupine kažejo, da letalska družba kljub temu, da je del večje skupine družb, dejansko predstavlja 94 % skupnega prometa skupine Air Malta in zato ni nobene možnosti, da bi kateri koli drug del skupine financiral prestrukturiranje letalske družbe. Poleg tega finančna poročila kažejo, da je vzrok izgub letalske družbe v letalski družbi sami in jih zato ni mogoče pripisati nobenemu delu skupine. |
| --- | --- |

(87)

Air Malta plc. tvori skupino skupaj s svojimi hčerinskimi družbami (glej odstavek(10)). Finančna poročila skupine kažejo, da letalska družba kljub temu, da je del večje skupine družb, dejansko predstavlja 94 % skupnega prometa skupine Air Malta in zato ni nobene možnosti, da bi kateri koli drug del skupine financiral prestrukturiranje letalske družbe. Poleg tega finančna poročila kažejo, da je vzrok izgub letalske družbe v letalski družbi sami in jih zato ni mogoče pripisati nobenemu delu skupine.

| (88) | Komisija zato meni, da težave družbe Air Malta niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini, temveč so večinoma posledica majhnih prihodkov iz njene osnovne dejavnosti. Težave so preveč resne, da bi jih obravnavala skupina sama, še zlasti zato, ker številne hčerinske družbe ustvarjajo izgubo in ker je pozitivni prispevek dobičkonosnih hčerinskih družb veliko premajhen, da bi nadomestil izgube v osnovni dejavnosti družbe Air Malta. |
| --- | --- |

(88)

Komisija zato meni, da težave družbe Air Malta niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini, temveč so večinoma posledica majhnih prihodkov iz njene osnovne dejavnosti. Težave so preveč resne, da bi jih obravnavala skupina sama, še zlasti zato, ker številne hčerinske družbe ustvarjajo izgubo in ker je pozitivni prispevek dobičkonosnih hčerinskih družb veliko premajhen, da bi nadomestil izgube v osnovni dejavnosti družbe Air Malta.

6.2.2   Obnova dolgoročne rentabilnosti

| (89) | Prvič, v skladu s točko 35 smernic za reševanje in prestrukturiranje mora načrt za prestrukturiranje, katerega trajanje mora biti čim krajše, obnoviti dolgoročno rentabilnost podjetja v smiselnem časovnem okviru in na podlagi realističnih napovedi prihodnjih pogojev poslovanja. |
| --- | --- |

(89)

Prvič, v skladu s točko 35 smernic za reševanje in prestrukturiranje mora načrt za prestrukturiranje, katerega trajanje mora biti čim krajše, obnoviti dolgoročno rentabilnost podjetja v smiselnem časovnem okviru in na podlagi realističnih napovedi prihodnjih pogojev poslovanja.

| (90) | Načrt mora zagotavljati preobrat, ki bo podjetju omogočil, da bo po izvedenem prestrukturiranju vse svoje stroške krilo samo, vključno z amortizacijo in s finančnimi dajatvami. Pričakovani donos kapitala mora biti dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje na trgu (točka 37 smernic za reševanje in prestrukturiranje). |
| --- | --- |

(90)

Načrt mora zagotavljati preobrat, ki bo podjetju omogočil, da bo po izvedenem prestrukturiranju vse svoje stroške krilo samo, vključno z amortizacijo in s finančnimi dajatvami. Pričakovani donos kapitala mora biti dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje na trgu (točka 37 smernic za reševanje in prestrukturiranje).

| (91) | Cilj načrta za prestrukturiranje s petletnim obdobjem prestrukturiranja je doseči ponovno vzpostavitev dobičkonosnosti do finančnega leta 2014 ter s tem zagotoviti dolgoročno rentabilnost. |
| --- | --- |

(91)

Cilj načrta za prestrukturiranje s petletnim obdobjem prestrukturiranja je doseči ponovno vzpostavitev dobičkonosnosti do finančnega leta 2014 ter s tem zagotoviti dolgoročno rentabilnost.

| (92) | Poleg tega se bodo najpomembnejši ukrepi za prestrukturiranje in izravnalni ukrepi izvajali v prvi polovici obdobja prestrukturiranja. Vendar pa naj bi se nekateri manjši ukrepi za prestrukturiranje in del priglašene kapitalske injekcije izvedli v letih 2014 in 2015. Malteški organi so zagotovili, da je strategija v načrtu za prestrukturiranje določena za petletno obdobje po natančni oceni najkrajšega časa, potrebnega za obnovo dolgoročne rentabilnosti družbe, ob upoštevanju možnih prihodnjih pogojev poslovanja. |
| --- | --- |

(92)

Poleg tega se bodo najpomembnejši ukrepi za prestrukturiranje in izravnalni ukrepi izvajali v prvi polovici obdobja prestrukturiranja. Vendar pa naj bi se nekateri manjši ukrepi za prestrukturiranje in del priglašene kapitalske injekcije izvedli v letih 2014 in 2015. Malteški organi so zagotovili, da je strategija v načrtu za prestrukturiranje določena za petletno obdobje po natančni oceni najkrajšega časa, potrebnega za obnovo dolgoročne rentabilnosti družbe, ob upoštevanju možnih prihodnjih pogojev poslovanja.

| (93) | Komisija ugotavlja, da je priglašeno petletno obdobje prestrukturiranja potrebno zlasti zaradi selitve družbe Air Malta. Dejansko je moral Air Malta v prvi polovici obdobja prestrukturiranja najprej izvesti shemi prostovoljnega in zgodnjega upokojevanja (po pogajanjih s sindikati). Pozneje se bodo lahko zaposleni družbe, katerih število je bilo zmanjšano, preselili v novo stavbo sedeža družbe. Prodaja zemljišča, ki predstavlja glavni element lastnega prispevka, se lahko tako izvede samo v drugi polovici obdobja prestrukturiranja (med finančnima letoma 2012 in 2014). Poleg tega namerava Malta zaradi proračunskih omejitev pomoč izplačati samo v drugi polovici obdobja prestrukturiranja (glej odstavek 43). Komisija nadalje ugotavlja, da je treba zlasti v sektorju zračnega prometa v sedanjih gospodarskih okoliščinah doseči stabilizacijo operativne učinkovitosti in učinkovitosti storitev, da se zagotovi dolgoročna rentabilnost kot trden temelj za prihodnjo rast in ne le kratkoročni preobrat. To običajno zahteva nekaj let. Komisija ugotavlja, da je bilo v prejšnjih primerih sprejeto obdobje prestrukturiranja, ki je trajalo pet let ali več (17). Zato Komisija po tehtnem premisleku meni, da je razmeroma dolgo obdobje prestrukturiranja (od novembra 2010 do leta 2015) sprejemljivo. |
| --- | --- |

(93)

Komisija ugotavlja, da je priglašeno petletno obdobje prestrukturiranja potrebno zlasti zaradi selitve družbe Air Malta. Dejansko je moral Air Malta v prvi polovici obdobja prestrukturiranja najprej izvesti shemi prostovoljnega in zgodnjega upokojevanja (po pogajanjih s sindikati). Pozneje se bodo lahko zaposleni družbe, katerih število je bilo zmanjšano, preselili v novo stavbo sedeža družbe. Prodaja zemljišča, ki predstavlja glavni element lastnega prispevka, se lahko tako izvede samo v drugi polovici obdobja prestrukturiranja (med finančnima letoma 2012 in 2014). Poleg tega namerava Malta zaradi proračunskih omejitev pomoč izplačati samo v drugi polovici obdobja prestrukturiranja (glej odstavek 43). Komisija nadalje ugotavlja, da je treba zlasti v sektorju zračnega prometa v sedanjih gospodarskih okoliščinah doseči stabilizacijo operativne učinkovitosti in učinkovitosti storitev, da se zagotovi dolgoročna rentabilnost kot trden temelj za prihodnjo rast in ne le kratkoročni preobrat. To običajno zahteva nekaj let. Komisija ugotavlja, da je bilo v prejšnjih primerih sprejeto obdobje prestrukturiranja, ki je trajalo pet let ali več (17). Zato Komisija po tehtnem premisleku meni, da je razmeroma dolgo obdobje prestrukturiranja (od novembra 2010 do leta 2015) sprejemljivo.

| (94) | Da bi se družbi Air Malta omogočil preobrat, predvideva načrt prestrukturiranja znatna zmanjšanja stroškov, zlasti z zmanjšanjem zmogljivosti in števila zaposlenih, pa tudi z boljšim upravljanjem stroškov. Letna povečevanja dobičkonosnosti na podlagi pobud v zvezi s stroški naj bi do konca obdobja prestrukturiranja dosegla [42 do 52] milijonov EUR, kar ustreza zmanjšanju skupnih stroškov v višini [9 do 11] % med finančnima letoma 2010 in 2016 oziroma znižanju skupnih stroškov poslovanja na potnika za [8 do 10] % med finančnima letoma 2010 in 2016. |
| --- | --- |

(94)

Da bi se družbi Air Malta omogočil preobrat, predvideva načrt prestrukturiranja znatna zmanjšanja stroškov, zlasti z zmanjšanjem zmogljivosti in števila zaposlenih, pa tudi z boljšim upravljanjem stroškov. Letna povečevanja dobičkonosnosti na podlagi pobud v zvezi s stroški naj bi do konca obdobja prestrukturiranja dosegla [42 do 52] milijonov EUR, kar ustreza zmanjšanju skupnih stroškov v višini [9 do 11] % med finančnima letoma 2010 in 2016 oziroma znižanju skupnih stroškov poslovanja na potnika za [8 do 10] % med finančnima letoma 2010 in 2016.

| (95) | Načrt za prestrukturiranje kaže, da zlasti zmanjšanje zmogljivosti z zmanjšanjem flote z 12 na 10 letal in s tem zmanjšanjem ponujene zmogljivosti ASK vodi do znatnega zmanjšanja stroškov. |
| --- | --- |

(95)

Načrt za prestrukturiranje kaže, da zlasti zmanjšanje zmogljivosti z zmanjšanjem flote z 12 na 10 letal in s tem zmanjšanjem ponujene zmogljivosti ASK vodi do znatnega zmanjšanja stroškov.

| (96) | Družbeni stroški prestrukturiranja se nanašajo na pravne obveznosti družbe do delavcev, ki bodo postali presežni. Letalska družba je že zaključila pogajanja s tremi od svojih sindikatov, ki zajemajo 85 % zaposlenih. Pogajanja s preostalim sindikatom (ALPA) so v zaključnih fazah. Komisija ugotavlja, da je letalska družba presegla svoj cilj 500 prostovoljnih vlog za shemi predčasnega in prostovoljnega upokojevanja. Več kot 40 % zaposlenih od načrtovanega skupnega števila je že zapustilo družbo. |
| --- | --- |

(96)

Družbeni stroški prestrukturiranja se nanašajo na pravne obveznosti družbe do delavcev, ki bodo postali presežni. Letalska družba je že zaključila pogajanja s tremi od svojih sindikatov, ki zajemajo 85 % zaposlenih. Pogajanja s preostalim sindikatom (ALPA) so v zaključnih fazah. Komisija ugotavlja, da je letalska družba presegla svoj cilj 500 prostovoljnih vlog za shemi predčasnega in prostovoljnega upokojevanja. Več kot 40 % zaposlenih od načrtovanega skupnega števila je že zapustilo družbo.

| (97) | Predvideno zmanjšanje stroškov z upravljanjem pogodb, ki naj bi prineslo prihranke v vrednosti [7 do 9] milijonov EUR, se zdi dosegljivo, saj je bilo več kot [4 do 5] milijonov EUR letno že dodeljenih prek pogajanj, zaključenih do tega datuma, in po navedbah malteških organov je zaključenih 90 % pogajanj z mednarodnim letališčem Malta (ki je v večinski lasti zasebnih delničarjev), ki bodo prispevala najvišji znesek prihrankov [...]. |
| --- | --- |

(97)

Predvideno zmanjšanje stroškov z upravljanjem pogodb, ki naj bi prineslo prihranke v vrednosti [7 do 9] milijonov EUR, se zdi dosegljivo, saj je bilo več kot [4 do 5] milijonov EUR letno že dodeljenih prek pogajanj, zaključenih do tega datuma, in po navedbah malteških organov je zaključenih 90 % pogajanj z mednarodnim letališčem Malta (ki je v večinski lasti zasebnih delničarjev), ki bodo prispevala najvišji znesek prihrankov [...].

| (98) | Glede dodatnih prihodkov so malteški organi dokazali, da so pričakovane številke ([3 do 5] % skupnih prihodkov oziroma [3 do 5] % prihodkov iz potniškega prometa v finančnem letu 2016) precej nižje od odstotkov, ki jih dosegajo drugi prevozniki, vključno z nizkocenovnimi prevozniki in mrežnimi prevozniki. Poleg tega je Malta uspešno začela izvajati nekatere od svojih pobud za dodatne prihodke, ki zagotavljajo rezultate, ki so v skladu z napovedmi iz načrta za prestrukturiranje ali pa jih celo presegajo. |
| --- | --- |

(98)

Glede dodatnih prihodkov so malteški organi dokazali, da so pričakovane številke ([3 do 5] % skupnih prihodkov oziroma [3 do 5] % prihodkov iz potniškega prometa v finančnem letu 2016) precej nižje od odstotkov, ki jih dosegajo drugi prevozniki, vključno z nizkocenovnimi prevozniki in mrežnimi prevozniki. Poleg tega je Malta uspešno začela izvajati nekatere od svojih pobud za dodatne prihodke, ki zagotavljajo rezultate, ki so v skladu z napovedmi iz načrta za prestrukturiranje ali pa jih celo presegajo.

| (99) | Ti rezultati temeljijo na realnih predpostavkah. Komisija pozitivno ugotavlja, da so bile po sklepu o začetku postopka vse predpostavke iz načrta za prestrukturiranje spremenjene, številne ključne predpostavke pa so bile prilagojene. Podrobneje:






  (a) | BDP in tržne napovedi so bili spremenjeni, da bi odražali slabšanje gospodarskega položaja v Evropi. 5,9-odstotna stopnja rasti za malteški trg zračnega prometa je bila ob upoštevanju spremenjenih napovedi MDS in Eurostata za rast BDP za obdobje do leta 2016 znižana na 4 % letno; |
| --- | --- | --- |

(99)

Ti rezultati temeljijo na realnih predpostavkah. Komisija pozitivno ugotavlja, da so bile po sklepu o začetku postopka vse predpostavke iz načrta za prestrukturiranje spremenjene, številne ključne predpostavke pa so bile prilagojene. Podrobneje:

(a)

BDP in tržne napovedi so bili spremenjeni, da bi odražali slabšanje gospodarskega položaja v Evropi. 5,9-odstotna stopnja rasti za malteški trg zračnega prometa je bila ob upoštevanju spremenjenih napovedi MDS in Eurostata za rast BDP za obdobje do leta 2016 znižana na 4 % letno;

| (b) | Malta je dokazala, da je predvidena povprečna rast prihodkov v višini manj kot 2 % v skladu z napovedjo za več mrež prevoznikov v Evropi (npr. Lufthansa 1,3 % v letu 2012, Air France-KLM 1,0 % v letu 2012, IAG 2,9 % v letu 2012) in nižja kot pri neposredno konkurenčnih nizkocenovnih prevoznikih easyJet (3,4 % v letu 2012) in Ryanair (5 % v letu 2012); |
| --- | --- |

(b)

Malta je dokazala, da je predvidena povprečna rast prihodkov v višini manj kot 2 % v skladu z napovedjo za več mrež prevoznikov v Evropi (npr. Lufthansa 1,3 % v letu 2012, Air France-KLM 1,0 % v letu 2012, IAG 2,9 % v letu 2012) in nižja kot pri neposredno konkurenčnih nizkocenovnih prevoznikih easyJet (3,4 % v letu 2012) in Ryanair (5 % v letu 2012);

| (c) | Air Malta je proučil svoje predpostavke o inflaciji in jih popravil za stopnjo inflacije z vključitvijo 1,2-odstotnega povečanja stroškov letno pri fiksnem delu stroškov zakupov letal. Na podlagi pregleda inflacijske komponente zakupnih pogodb je bilo 60 % stroškov poslovanja letalske družbe (stroški zaposlenih, gorivo, zakupne pogodbe) popravljenih za stopnjo inflacije. Za prihodek ni bilo oblikovanih nobenih predpostavk glede inflacije, da bi se upoštevalo dolgoročno povečanje kupne moči. Poleg tega so bila v načrt za prestrukturiranje vključena povečanja plač – plače so za Air Malta druga največja stroškovna postavka; |
| --- | --- |

(c)

Air Malta je proučil svoje predpostavke o inflaciji in jih popravil za stopnjo inflacije z vključitvijo 1,2-odstotnega povečanja stroškov letno pri fiksnem delu stroškov zakupov letal. Na podlagi pregleda inflacijske komponente zakupnih pogodb je bilo 60 % stroškov poslovanja letalske družbe (stroški zaposlenih, gorivo, zakupne pogodbe) popravljenih za stopnjo inflacije. Za prihodek ni bilo oblikovanih nobenih predpostavk glede inflacije, da bi se upoštevalo dolgoročno povečanje kupne moči. Poleg tega so bila v načrt za prestrukturiranje vključena povečanja plač – plače so za Air Malta druga največja stroškovna postavka;

| (d) | stroški za gorivo, ki so za letalsko družbo največja stroškovna postavka, so izraženi realno. Napoved glede cene goriva je bila spremenjena, da bi bolje odražala najnovejše dolgoročne napovedi glede cene nafte. |
| --- | --- |

(d)

stroški za gorivo, ki so za letalsko družbo največja stroškovna postavka, so izraženi realno. Napoved glede cene goriva je bila spremenjena, da bi bolje odražala najnovejše dolgoročne napovedi glede cene nafte.

| (100) | Poleg tega je Malta predložila analizo scenarijev, ki je poleg zgoraj navedenih najbolj realnih predpostavk (osnovni scenarij) vključevala tudi najboljši in najslabši scenarij s spremenjenimi predpostavkami za več ključnih dejavnikov, kot so pričakovano zmanjšanje stroškov s ponovnim pogajanjem o pogodbah, zmanjšanje števila zaposlenih, število potnikov, prihodek na potnika, cena goriva in devizni tečaji. |
| --- | --- |

(100)

Poleg tega je Malta predložila analizo scenarijev, ki je poleg zgoraj navedenih najbolj realnih predpostavk (osnovni scenarij) vključevala tudi najboljši in najslabši scenarij s spremenjenimi predpostavkami za več ključnih dejavnikov, kot so pričakovano zmanjšanje stroškov s ponovnim pogajanjem o pogodbah, zmanjšanje števila zaposlenih, število potnikov, prihodek na potnika, cena goriva in devizni tečaji.

| (101) | Sprememba in prilagoditev številnih ključnih predpostavk, kot je opisano v odstavku 99, sta vodili do spremembe finančnih načrtov za osnovni scenarij. Tako se je dobiček iz poslovanja za finančno leto 2015 spremenil z [11 do 13] milijonov EUR na [9 do 11] milijonov EUR, dobiček iz poslovanja za finančno leto 2016 pa s [13 do 15] milijonov EUR na [9 do 11] milijonov EUR. Prilagojene predpostavke in spremenjene napovedi zdaj skupaj s predloženim pojasnilom zagotavljajo bolj realno in jasno sliko o prihodnjem razvoju družbe Air Malta. |
| --- | --- |

(101)

Sprememba in prilagoditev številnih ključnih predpostavk, kot je opisano v odstavku 99, sta vodili do spremembe finančnih načrtov za osnovni scenarij. Tako se je dobiček iz poslovanja za finančno leto 2015 spremenil z [11 do 13] milijonov EUR na [9 do 11] milijonov EUR, dobiček iz poslovanja za finančno leto 2016 pa s [13 do 15] milijonov EUR na [9 do 11] milijonov EUR. Prilagojene predpostavke in spremenjene napovedi zdaj skupaj s predloženim pojasnilom zagotavljajo bolj realno in jasno sliko o prihodnjem razvoju družbe Air Malta.

| (102) | Air Malta namerava v finančnih letih 2015 in 2016 doseči [4 do 6]-odstotno stopnjo donosnosti lastniškega kapitala in donosnost naložbenega kapitala v višini [4 do 6] % oziroma [4 do 6] %. Ti podatki o donosnosti so v skladu z donosnostjo drugih glavnih evropskih prevoznikov v zadnjih letih. |
| --- | --- |

(102)

Air Malta namerava v finančnih letih 2015 in 2016 doseči [4 do 6]-odstotno stopnjo donosnosti lastniškega kapitala in donosnost naložbenega kapitala v višini [4 do 6] % oziroma [4 do 6] %. Ti podatki o donosnosti so v skladu z donosnostjo drugih glavnih evropskih prevoznikov v zadnjih letih.

| (103) | Cilj nekaterih glavnih evropskih letalskih prevoznikov, kot so British Airways, Iberia ali easyJet, je veliko večja donosnost naložbenega kapitala (12 % (18)) v naslednjih letih. Vendar pa Komisija ugotavlja, da družba Air Malta kot majhen prevoznik s floto samo 10 letal, ki nima veliko možnosti, da bi izkoristil sinergije in ki poleg tega namerava zadovoljevati posebne potrebe zaradi oddaljenega geografskega položaja Malte, ni primerljiva z glavnimi nacionalnimi prevozniki ali velikimi nizkocenovnimi prevozniki. Glede na posebnosti obravnavanega primera se zdi, da je [4 do 6]-odstotna donosnost naložbenega kapitala zadostna, da družbi Air Malta omogoča samostojno konkuriranje na trgu. |
| --- | --- |

(103)

Cilj nekaterih glavnih evropskih letalskih prevoznikov, kot so British Airways, Iberia ali easyJet, je veliko večja donosnost naložbenega kapitala (12 % (18)) v naslednjih letih. Vendar pa Komisija ugotavlja, da družba Air Malta kot majhen prevoznik s floto samo 10 letal, ki nima veliko možnosti, da bi izkoristil sinergije in ki poleg tega namerava zadovoljevati posebne potrebe zaradi oddaljenega geografskega položaja Malte, ni primerljiva z glavnimi nacionalnimi prevozniki ali velikimi nizkocenovnimi prevozniki. Glede na posebnosti obravnavanega primera se zdi, da je [4 do 6]-odstotna donosnost naložbenega kapitala zadostna, da družbi Air Malta omogoča samostojno konkuriranje na trgu.

| (104) | Poleg tega je Air Malta do zdaj dosegla napredek pri prestrukturiranju, kar dokazuje, da so sprejeti ukrepi za prestrukturiranje že učinkoviti. Številke iz leta 2011 kažejo, da se je prihodek povečal za 1,6 % v primerjavi z letom 2010 (kljub 8-odstotnemu zmanjšanju zmogljivosti), kar je za 2,9 % več od ravni, ki so bile prvotno predvidene v načrtu za prestrukturiranje (19). Finančna uspešnost družbe Air Malta se je do decembra 2011 povečala za 13 milijonov EUR v zadnjem letu in je za približno 1 milijon EUR boljša od rezultatov, predvidenih v načrtu za prestrukturiranje. Drugi ključni kazalniki za isto obdobje kažejo, da se je stopnja zasedenosti sedežev povečala za [3 do 5] %, število potnikov za [1 do 3] % in povprečna cena vozovnice za [0 do 2] %, medtem ko so stroški na kilometer za [0 do 2] % nižji. |
| --- | --- |

(104)

Poleg tega je Air Malta do zdaj dosegla napredek pri prestrukturiranju, kar dokazuje, da so sprejeti ukrepi za prestrukturiranje že učinkoviti. Številke iz leta 2011 kažejo, da se je prihodek povečal za 1,6 % v primerjavi z letom 2010 (kljub 8-odstotnemu zmanjšanju zmogljivosti), kar je za 2,9 % več od ravni, ki so bile prvotno predvidene v načrtu za prestrukturiranje (19). Finančna uspešnost družbe Air Malta se je do decembra 2011 povečala za 13 milijonov EUR v zadnjem letu in je za približno 1 milijon EUR boljša od rezultatov, predvidenih v načrtu za prestrukturiranje. Drugi ključni kazalniki za isto obdobje kažejo, da se je stopnja zasedenosti sedežev povečala za [3 do 5] %, število potnikov za [1 do 3] % in povprečna cena vozovnice za [0 do 2] %, medtem ko so stroški na kilometer za [0 do 2] % nižji.

| (105) | Glede na navedeno Komisija meni, da bo spremenjeni načrt za prestrukturiranje družbi Air Malta omogočil, da v razumnem času obnovi svojo dolgoročno rentabilnost. |
| --- | --- |

(105)

Glede na navedeno Komisija meni, da bo spremenjeni načrt za prestrukturiranje družbi Air Malta omogočil, da v razumnem času obnovi svojo dolgoročno rentabilnost.

6.2.3   Izogibanje neupravičenemu izkrivljanju konkurence (izravnalni ukrepi)

| (106) | Drugič, v skladu s točko 38 smernic za reševanje in prestrukturiranje je treba sprejeti izravnalne ukrepe, ki bodo čim bolj zmanjšali škodljive učinke na pogoje poslovanja. Ti ukrepi lahko vsebujejo prenos sredstev, zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu in zmanjševanje vstopnih ovir na zadevnih trgih (točka 39 smernic za reševanje in prestrukturiranje). |
| --- | --- |

(106)

Drugič, v skladu s točko 38 smernic za reševanje in prestrukturiranje je treba sprejeti izravnalne ukrepe, ki bodo čim bolj zmanjšali škodljive učinke na pogoje poslovanja. Ti ukrepi lahko vsebujejo prenos sredstev, zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu in zmanjševanje vstopnih ovir na zadevnih trgih (točka 39 smernic za reševanje in prestrukturiranje).

| (107) | V zvezi s tem se ukinitev dejavnosti, ki ustvarjajo izgubo in ki bi bile v vsakem primeru potrebne za obnovo rentabilnosti, ne bo štela za zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu z namenom ocenitve izravnalnih ukrepov (točka 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje). |
| --- | --- |

(107)

V zvezi s tem se ukinitev dejavnosti, ki ustvarjajo izgubo in ki bi bile v vsakem primeru potrebne za obnovo rentabilnosti, ne bo štela za zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu z namenom ocenitve izravnalnih ukrepov (točka 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje).

| (108) | Malta predlaga naslednje izravnalne ukrepe:






  — | zmanjšanje absolutne zmogljivosti prevoza potnikov; |
| --- | --- | --- |

(108)

Malta predlaga naslednje izravnalne ukrepe:

—

zmanjšanje absolutne zmogljivosti prevoza potnikov;

| — | sprostitev dobičkonosnih in potencialno dobičkonosnih prog; |
| --- | --- |

—

sprostitev dobičkonosnih in potencialno dobičkonosnih prog;

| — | sprostitev slotov za pristajanje na koordiniranih evropskih letališčih; |
| --- | --- |

—

sprostitev slotov za pristajanje na koordiniranih evropskih letališčih;

| — | zmanjšanje števila tovornih letov; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje števila tovornih letov;

| — | prodaja hčerinskih družb. |
| --- | --- |

—

prodaja hčerinskih družb.

| (109) | Prvi izravnalni ukrep, ki ga je ponudil Air Malta, je zmanjšanje zmogljivosti prevoza potnikov. Skupno zmanjšanje zmogljivosti znaša 19,7 % (od poletja 2009 do poletja 2012) oziroma 20,9 % (od finančnega leta 2010 do finančnega leta 2013). Celotnega zmanjšanja zmogljivosti ni mogoče sprejeti na podlagi točke 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje, saj to vključuje tudi zmanjšanje in ukinitev nedobičkonosnih prog. |
| --- | --- |

(109)

Prvi izravnalni ukrep, ki ga je ponudil Air Malta, je zmanjšanje zmogljivosti prevoza potnikov. Skupno zmanjšanje zmogljivosti znaša 19,7 % (od poletja 2009 do poletja 2012) oziroma 20,9 % (od finančnega leta 2010 do finančnega leta 2013). Celotnega zmanjšanja zmogljivosti ni mogoče sprejeti na podlagi točke 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje, saj to vključuje tudi zmanjšanje in ukinitev nedobičkonosnih prog.

| (110) | Na podlagi informacij, predloženih v postopku formalne preiskave, lahko Komisija določi 14 dobičkonosnih prog (20), katerih zmogljivosti je treba zmanjšati ali jih ukiniti, pa tudi število čarterskih letov, ki se lahko sprejmejo kot izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(110)

Na podlagi informacij, predloženih v postopku formalne preiskave, lahko Komisija določi 14 dobičkonosnih prog (20), katerih zmogljivosti je treba zmanjšati ali jih ukiniti, pa tudi število čarterskih letov, ki se lahko sprejmejo kot izravnalni ukrepi.

| (111) | Dobičkonosnost rednih prog je določena na podlagi tako imenovane „bruto marže“, ki se izračuna na naslednji način: prihodek minus neposredni spremenljivi stroški poslovanja minus neposredni stalni stroški poslovanja. Proge so dobičkonosne, če je bruto marža enaka ali večja od 0. Pri tako imenovani „neto marži“ so upoštevani tudi režijski stroški. S stališča Komisije se zdi bruto marža ustrezen podatek, saj upošteva vse stroške, ki so neposredno povezani z zadevno progo. Uporaba „neto marže“ bi bila preveč stroga, saj so režijski stroški nelinearno povezani z velikostjo flote in zmogljivostjo ter jih ni mogoče zmanjšati pod določeno raven, saj so nekatere dejavnosti in funkcije potrebne za normalno poslovanje letalske družbe ne glede na njeno velikost. |
| --- | --- |

(111)

Dobičkonosnost rednih prog je določena na podlagi tako imenovane „bruto marže“, ki se izračuna na naslednji način: prihodek minus neposredni spremenljivi stroški poslovanja minus neposredni stalni stroški poslovanja. Proge so dobičkonosne, če je bruto marža enaka ali večja od 0. Pri tako imenovani „neto marži“ so upoštevani tudi režijski stroški. S stališča Komisije se zdi bruto marža ustrezen podatek, saj upošteva vse stroške, ki so neposredno povezani z zadevno progo. Uporaba „neto marže“ bi bila preveč stroga, saj so režijski stroški nelinearno povezani z velikostjo flote in zmogljivostjo ter jih ni mogoče zmanjšati pod določeno raven, saj so nekatere dejavnosti in funkcije potrebne za normalno poslovanje letalske družbe ne glede na njeno velikost.

| (112) | Komisija ne upošteva tako imenovanih „mejno dobičkonosnih prog“, tj. prog, ki trenutno niso dobičkonosne in imajo bruto maržo med 0 % in – 10 %, vendar imajo možnost, da s pravilnim upravljanjem ter komercialno pozornostjo in naložbami postanejo dobičkonosne v prihodnosti, saj se točka 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje nanaša na „dejavnosti, ki ustvarjajo izgubo“ v času priglasitve načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(112)

Komisija ne upošteva tako imenovanih „mejno dobičkonosnih prog“, tj. prog, ki trenutno niso dobičkonosne in imajo bruto maržo med 0 % in – 10 %, vendar imajo možnost, da s pravilnim upravljanjem ter komercialno pozornostjo in naložbami postanejo dobičkonosne v prihodnosti, saj se točka 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje nanaša na „dejavnosti, ki ustvarjajo izgubo“ v času priglasitve načrta prestrukturiranja.

| (113) | Glede dobičkonosnosti čarterskih letov so malteški organi potrdili, da so vse čarterske storitve dobičkonosne. Splošna dobičkonosnost čarterskih letov za finančno leto 2010 je bila [5 do 8] % (bruto marža). |
| --- | --- |

(113)

Glede dobičkonosnosti čarterskih letov so malteški organi potrdili, da so vse čarterske storitve dobičkonosne. Splošna dobičkonosnost čarterskih letov za finančno leto 2010 je bila [5 do 8] % (bruto marža).

| (114) | Komisija upošteva številke za spremembe med finančnima letoma 2010 in 2013 in ne med poletjem 2009 in poletjem 2012, saj je konec finančnega leta 2010 (tj. marec 2010) bolj primerno izhodišče kot poletje 2009, tj. šest mesecev prej, glede na to, da se obdobje prestrukturiranja začne jeseni 2010. Komisija ugotavlja, da so malteški organi potrdili, da mora biti mreža prog nespremenjena od finančnega leta 2013 naprej, tako da velja ta sprememba zmogljivosti za celotno obdobje prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(114)

Komisija upošteva številke za spremembe med finančnima letoma 2010 in 2013 in ne med poletjem 2009 in poletjem 2012, saj je konec finančnega leta 2010 (tj. marec 2010) bolj primerno izhodišče kot poletje 2009, tj. šest mesecev prej, glede na to, da se obdobje prestrukturiranja začne jeseni 2010. Komisija ugotavlja, da so malteški organi potrdili, da mora biti mreža prog nespremenjena od finančnega leta 2013 naprej, tako da velja ta sprememba zmogljivosti za celotno obdobje prestrukturiranja.

| (115) | Na podlagi celotne zmogljivosti v finančnem letu 2010 v višini 4 145 522 ASK zmanjšanja zmogljivosti, ki se nanašajo tako na dobičkonosne redne proge kot na čarterske proge, znašajo [...] ASK, spremlja pa jih pričakovano povečanje zmogljivosti v višini [...] ASK. Zato zmanjšanje celotne zmogljivosti prevoza potnikov, ki je sprejemljivo kot izravnalni ukrep (zmanjšanje zmogljivosti, povezano z dobičkonosnimi progami minus povečanje zmogljivosti), med finančnim letom 2010 in koncem obdobja prestrukturiranja znaša 5 % zmogljivosti v letu 2010. |
| --- | --- |

(115)

Na podlagi celotne zmogljivosti v finančnem letu 2010 v višini 4 145 522 ASK zmanjšanja zmogljivosti, ki se nanašajo tako na dobičkonosne redne proge kot na čarterske proge, znašajo [...] ASK, spremlja pa jih pričakovano povečanje zmogljivosti v višini [...] ASK. Zato zmanjšanje celotne zmogljivosti prevoza potnikov, ki je sprejemljivo kot izravnalni ukrep (zmanjšanje zmogljivosti, povezano z dobičkonosnimi progami minus povečanje zmogljivosti), med finančnim letom 2010 in koncem obdobja prestrukturiranja znaša 5 % zmogljivosti v letu 2010.

| (116) | Kot rezultat spremembe mreže družbe Air Malta, zmanjšanja števila letov in ukinitve nekaterih prog bo na evropskih koordiniranih letališčih stopnje 3 (21) sproščenih [...] parov slotov za pristajanje (22). Komisija ugotavlja, da bo sprostitev teh slotov za pristajanje omogočila drugim konkurenčnim letalskim družbam, da povečajo svojo zmogljivost na zadevnih koordiniranih letališčih (ne glede na konkretno progo, ki je bila ukinjena), in tako predstavlja zmanjšanje ovir za vstop na trg. Zato se ta ukrep lahko sprejme kot izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(116)

Kot rezultat spremembe mreže družbe Air Malta, zmanjšanja števila letov in ukinitve nekaterih prog bo na evropskih koordiniranih letališčih stopnje 3 (21) sproščenih [...] parov slotov za pristajanje (22). Komisija ugotavlja, da bo sprostitev teh slotov za pristajanje omogočila drugim konkurenčnim letalskim družbam, da povečajo svojo zmogljivost na zadevnih koordiniranih letališčih (ne glede na konkretno progo, ki je bila ukinjena), in tako predstavlja zmanjšanje ovir za vstop na trg. Zato se ta ukrep lahko sprejme kot izravnalni ukrep.

| (117) | V postopku formalne preiskave je Malta kot dodaten izravnalni ukrep predlagala zmanjšanje zmogljivosti tovornih letov za 20 %. Po navedbah Malte so vsi zadevni tovorni leti dobičkonosni. Air Malta ima pomemben tržni položaj na lokalnem trgu za prevoz tovora in blaga (z 28-odstotnim tržnim deležem za lete z Malte in na Malto). Zato bo Komisija to zmanjšanje upoštevala kot izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(117)

V postopku formalne preiskave je Malta kot dodaten izravnalni ukrep predlagala zmanjšanje zmogljivosti tovornih letov za 20 %. Po navedbah Malte so vsi zadevni tovorni leti dobičkonosni. Air Malta ima pomemben tržni položaj na lokalnem trgu za prevoz tovora in blaga (z 28-odstotnim tržnim deležem za lete z Malte in na Malto). Zato bo Komisija to zmanjšanje upoštevala kot izravnalni ukrep.

| (118) | Poleg zmanjšanja zmogljivosti Air Malta kot izravnalni ukrep predlaga prodajo sredstev, ki ne ustvarjajo izgube. To vključuje njeni hčerinski družbi Shield Insurance Company Ltd („Shield Insurance“) in Osprey Insurance Brokers Company Ltd („Osprey Insurance Brokers“). Shield Insurance je lastna zavarovalnica, ki deluje v Guernseyu in je bila ustanovljena predvsem z namenom sklepanja zavarovalnih polic za opravljanje letov letalske družbe Air Malta v obrobne regije. Vendar pa ima dostop do mednarodnega zavarovalniškega trga in dovoljenje za sklepanje zavarovalniških poslov različnih razredov, tako v zvezi s skupino Air Malta kot za tretje strani. Osprey Insurance Brokers je zavarovalni posrednik, specializiran za zavarovanja srednje do velike ekonomske vrednosti, ki vključujejo vse razrede zavarovanj, vključno z letalstvom. |
| --- | --- |

(118)

Poleg zmanjšanja zmogljivosti Air Malta kot izravnalni ukrep predlaga prodajo sredstev, ki ne ustvarjajo izgube. To vključuje njeni hčerinski družbi Shield Insurance Company Ltd („Shield Insurance“) in Osprey Insurance Brokers Company Ltd („Osprey Insurance Brokers“). Shield Insurance je lastna zavarovalnica, ki deluje v Guernseyu in je bila ustanovljena predvsem z namenom sklepanja zavarovalnih polic za opravljanje letov letalske družbe Air Malta v obrobne regije. Vendar pa ima dostop do mednarodnega zavarovalniškega trga in dovoljenje za sklepanje zavarovalniških poslov različnih razredov, tako v zvezi s skupino Air Malta kot za tretje strani. Osprey Insurance Brokers je zavarovalni posrednik, specializiran za zavarovanja srednje do velike ekonomske vrednosti, ki vključujejo vse razrede zavarovanj, vključno z letalstvom.

| (119) | V skladu s točko 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje se morajo izravnalni ukrepi izvajati zlasti na trgu, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj. |
| --- | --- |

(119)

V skladu s točko 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje se morajo izravnalni ukrepi izvajati zlasti na trgu, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj.

| (120) | Trg, na katerem ima in bo imela družba Air Malta pomemben tržni položaj, je malteški trg zračnega prometa (tako potniškega kot tovornega). To ne velja za zavarovalniški sektor. Zavarovalniške dejavnosti so pomožne dejavnosti, ki niso strogo povezane z zračnim prometom. Dejansko skupina Air Malta po prodaji Shield Insurance in Osprey Insurance Brokers ne bo več dejavna na zavarovalniškem trgu. Zato se niti prodaja Shield Insurance niti prodaja Osprey Insurance Brokers ne more šteti za izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(120)

Trg, na katerem ima in bo imela družba Air Malta pomemben tržni položaj, je malteški trg zračnega prometa (tako potniškega kot tovornega). To ne velja za zavarovalniški sektor. Zavarovalniške dejavnosti so pomožne dejavnosti, ki niso strogo povezane z zračnim prometom. Dejansko skupina Air Malta po prodaji Shield Insurance in Osprey Insurance Brokers ne bo več dejavna na zavarovalniškem trgu. Zato se niti prodaja Shield Insurance niti prodaja Osprey Insurance Brokers ne more šteti za izravnalni ukrep.

| (121) | Pri presojanju ustreznosti ukrepov bo Komisija upoštevala strukturo trga in pogoje konkurence ter s tem preprečila, da bi kateri od teh ukrepov povzročil poslabšanje strukture trga (točka 39 smernic za reševanje in prestrukturiranje). |
| --- | --- |

(121)

Pri presojanju ustreznosti ukrepov bo Komisija upoštevala strukturo trga in pogoje konkurence ter s tem preprečila, da bi kateri od teh ukrepov povzročil poslabšanje strukture trga (točka 39 smernic za reševanje in prestrukturiranje).

| (122) | Izravnalni ukrepi morajo biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči ter zlasti z velikostjo in relativno pomembnostjo podjetja na njegovem trgu ali trgih. Stopnjo zmanjševanja je treba ugotoviti za vsak primer posebej (točka 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje). |
| --- | --- |

(122)

Izravnalni ukrepi morajo biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči ter zlasti z velikostjo in relativno pomembnostjo podjetja na njegovem trgu ali trgih. Stopnjo zmanjševanja je treba ugotoviti za vsak primer posebej (točka 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje).

| (123) | Air Malta je zelo majhen akter na evropskem letalskem trgu, saj predstavlja samo 0,25 % celotne zmogljivosti in rezultatov (glede na število potnikov) evropskega letalskega sektorja. Čeprav ima Air Malta še vedno vodilni položaj na malteškem letalskem trgu, so letalske družbe, ki bi imele koristi od odhoda družbe Air Malta s trga, predvsem veliki nizkocenovni prevozniki, kot sta Ryanair in easyJet, ki imajo že zdaj pomemben tržni delež na evropskem letalskem trgu. |
| --- | --- |

(123)

Air Malta je zelo majhen akter na evropskem letalskem trgu, saj predstavlja samo 0,25 % celotne zmogljivosti in rezultatov (glede na število potnikov) evropskega letalskega sektorja. Čeprav ima Air Malta še vedno vodilni položaj na malteškem letalskem trgu, so letalske družbe, ki bi imele koristi od odhoda družbe Air Malta s trga, predvsem veliki nizkocenovni prevozniki, kot sta Ryanair in easyJet, ki imajo že zdaj pomemben tržni delež na evropskem letalskem trgu.

| (124) | Komisija ugotavlja, da bo za majhnega prevoznika, kot je Air Malta, vsako nadaljnje zmanjšanje velikosti flote negativno vplivalo na rentabilnost, ne da bi zagotovilo kakršno koli pomembno tržno priložnost za konkurente. Flota družbe Air Malta je morda premajhna za zagotavljanje sinergij in učinkovito uporabo različnih vrst letal, da bi privabila večji trg in dosegla potencialne trge. Air Malta zelo težko razširi ponudbo izdelkov na krovu in število sedežev na svojih letalih, da bi s tem povečala dobiček. Poleg tega je Air Malta zaradi svoje majhnosti v slabšem položaju glede financiranja letal, pogodb o oskrbi letal in drugih zadev, pri katerih ekonomije obsega prinašajo oprijemljive finančne in konkurenčne koristi. Vsako nadaljnje zmanjšanje zmogljivosti bi lahko imelo kumulativni negativni učinek na zmožnost letalske družbe, da konkurira z večjimi konkurenti. |
| --- | --- |

(124)

Komisija ugotavlja, da bo za majhnega prevoznika, kot je Air Malta, vsako nadaljnje zmanjšanje velikosti flote negativno vplivalo na rentabilnost, ne da bi zagotovilo kakršno koli pomembno tržno priložnost za konkurente. Flota družbe Air Malta je morda premajhna za zagotavljanje sinergij in učinkovito uporabo različnih vrst letal, da bi privabila večji trg in dosegla potencialne trge. Air Malta zelo težko razširi ponudbo izdelkov na krovu in število sedežev na svojih letalih, da bi s tem povečala dobiček. Poleg tega je Air Malta zaradi svoje majhnosti v slabšem položaju glede financiranja letal, pogodb o oskrbi letal in drugih zadev, pri katerih ekonomije obsega prinašajo oprijemljive finančne in konkurenčne koristi. Vsako nadaljnje zmanjšanje zmogljivosti bi lahko imelo kumulativni negativni učinek na zmožnost letalske družbe, da konkurira z večjimi konkurenti.

| (125) | Poleg tega je Malta območje, ki je upravičeno do pomoči na podlagi člena 107(3)(a) PDEU. V skladu s točko 56 smernic za reševanje in prestrukturiranje so lahko pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede izvajanja izravnalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(125)

Poleg tega je Malta območje, ki je upravičeno do pomoči na podlagi člena 107(3)(a) PDEU. V skladu s točko 56 smernic za reševanje in prestrukturiranje so lahko pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede izvajanja izravnalnih ukrepov.

| (126) | Poleg tega mora Komisija pri ocenjevanju ustreznosti predlaganih izravnalnih ukrepov upoštevati posebnosti zadevnega primera. Obroben geografski položaj Malte kot otoka povzroča težave v zvezi z dostopnostjo do ostalih držav Evropske unije. Komisija priznava, da so malteški otoki geografsko izolirani, zaradi česar so čezmejne povezave s celinsko Evropo in z drugimi deli sveta omejene na pomorski in zračni promet. Ustrezne zračne povezave so ključnega pomena za gospodarstvo Malte glede na njeno visoko stopnjo gospodarske odprtosti (23) (za kar so potrebne zanesljive prometne povezave za prevoz v poslovne namene) in pomembnost sektorja turizma (24). Bistvenega pomena so tudi za gospodarsko in socialno kohezijo Malte, tako na nacionalni ravni kot z ostalo EU, z zagotavljanjem dnevnega prevoza pošte in tovora, vključno s pokvarljivim blagom, med otoki in evropsko celino, pa tudi prevoza potnikov iz zdravstvenih razlogov na nosilih ali v inkubatorjih (v primerih, ko na Malti ni na voljo potrebna posebna zdravniška oskrba). |
| --- | --- |

(126)

Poleg tega mora Komisija pri ocenjevanju ustreznosti predlaganih izravnalnih ukrepov upoštevati posebnosti zadevnega primera. Obroben geografski položaj Malte kot otoka povzroča težave v zvezi z dostopnostjo do ostalih držav Evropske unije. Komisija priznava, da so malteški otoki geografsko izolirani, zaradi česar so čezmejne povezave s celinsko Evropo in z drugimi deli sveta omejene na pomorski in zračni promet. Ustrezne zračne povezave so ključnega pomena za gospodarstvo Malte glede na njeno visoko stopnjo gospodarske odprtosti (23) (za kar so potrebne zanesljive prometne povezave za prevoz v poslovne namene) in pomembnost sektorja turizma (24). Bistvenega pomena so tudi za gospodarsko in socialno kohezijo Malte, tako na nacionalni ravni kot z ostalo EU, z zagotavljanjem dnevnega prevoza pošte in tovora, vključno s pokvarljivim blagom, med otoki in evropsko celino, pa tudi prevoza potnikov iz zdravstvenih razlogov na nosilih ali v inkubatorjih (v primerih, ko na Malti ni na voljo potrebna posebna zdravniška oskrba).

| (127) | Tudi v svoji odločbi z dne 7. marca 2007 v zvezi s Cyprus Airways
   (25) je Komisija pri ocenjevanju ustreznosti izravnalnih ukrepov v zvezi s Ciprom upoštevala
  „ozemeljske in zato trajne značilnosti, ki vplivajo na njegov družbeno-gospodarski razvoj. Zaradi lege na skrajnem jugu EU ima Ciper otežen dostop do preostale Evropske unije, zaradi česar je država zelo odvisna od pomorskega in zlasti zračnega prometa. To je pomembno, ker je v primeru Cipra zračni promet edino možno sredstvo za prevoz v poslovne namene.” |
| --- | --- |

(127)

Tudi v svoji odločbi z dne 7. marca 2007 v zvezi s Cyprus Airways
   (25) je Komisija pri ocenjevanju ustreznosti izravnalnih ukrepov v zvezi s Ciprom upoštevala

„ozemeljske in zato trajne značilnosti, ki vplivajo na njegov družbeno-gospodarski razvoj. Zaradi lege na skrajnem jugu EU ima Ciper otežen dostop do preostale Evropske unije, zaradi česar je država zelo odvisna od pomorskega in zlasti zračnega prometa. To je pomembno, ker je v primeru Cipra zračni promet edino možno sredstvo za prevoz v poslovne namene.”

| (128) | Komisija ugotavlja, da je položaj Malte primerljiv s položajem Cipra v smislu obrobne lege, dostopnosti in odvisnosti od zračnega prometa. |
| --- | --- |

(128)

Komisija ugotavlja, da je položaj Malte primerljiv s položajem Cipra v smislu obrobne lege, dostopnosti in odvisnosti od zračnega prometa.

| (129) | Komisija ugotavlja, da ker je Air Malta zelo majhen akter na evropskem letalskem trgu in ker priglašena pomoč ne bo omogočila družbi Air Malta, da izvaja agresivno politiko širitve ali da se poveča, je izkrivljajoči učinek priglašenega ukrepa omejen. |
| --- | --- |

(129)

Komisija ugotavlja, da ker je Air Malta zelo majhen akter na evropskem letalskem trgu in ker priglašena pomoč ne bo omogočila družbi Air Malta, da izvaja agresivno politiko širitve ali da se poveča, je izkrivljajoči učinek priglašenega ukrepa omejen.

| (130) | Komisija meni, da se 5-odstotno zmanjšanje zmogljivosti (za dobičkonosne dejavnosti) v potniškem prometu (ki je povezano z zmanjšanjem flote za dve od 12 letal) na prvi pogled lahko zdi majhno. Vendar pa ob upoštevanju majhnosti družbe Air Malta v primerjavi s proizvodno zmogljivostjo in z rezultati evropske letalske industrije (v smislu števila potnikov) ter majhnosti flote družbe Air Malta Komisija ugotavlja, da to zmanjšanje zmogljivosti ni zanemarljivo. Poleg tega Komisija ugotavlja, da bo imelo celotno zmanjšanje zmogljivosti za posledico zmanjšanje tržnega deleža družbe Air Malta na malteškem trgu zračnega prometa z 51 % v letu 2010 na manj kot 40 %, pričakovanih v letu 2016 (26). |
| --- | --- |

(130)

Komisija meni, da se 5-odstotno zmanjšanje zmogljivosti (za dobičkonosne dejavnosti) v potniškem prometu (ki je povezano z zmanjšanjem flote za dve od 12 letal) na prvi pogled lahko zdi majhno. Vendar pa ob upoštevanju majhnosti družbe Air Malta v primerjavi s proizvodno zmogljivostjo in z rezultati evropske letalske industrije (v smislu števila potnikov) ter majhnosti flote družbe Air Malta Komisija ugotavlja, da to zmanjšanje zmogljivosti ni zanemarljivo. Poleg tega Komisija ugotavlja, da bo imelo celotno zmanjšanje zmogljivosti za posledico zmanjšanje tržnega deleža družbe Air Malta na malteškem trgu zračnega prometa z 51 % v letu 2010 na manj kot 40 %, pričakovanih v letu 2016 (26).

| (131) | Glede na zgoraj navedeno in ob upoštevanju dejstva, da bo Air Malta sprostila pomembno število slotov na koordiniranih letališčih ter s tem takoj ustvarila nove poslovne priložnosti za svoje konkurente, pomembnega zmanjšanja zmogljivosti za 20 % v segmentu tovornih letov (ki bo vplivalo na pomemben tržni položaj družbe Air Malta na lokalnem trgu prevoza tovora in blaga), posebnega položaja Malte v smislu obrobne lege, dostopnosti in odvisnosti od zračnega prometa, Komisija ugotavlja, da so predlagani izravnalni ukrepi ustrezni za zmanjšanje izkrivljajočih učinkov pomoči in sorazmerni s temi učinki ter z velikostjo in s pomembnostjo družbe Air Malta. |
| --- | --- |

(131)

Glede na zgoraj navedeno in ob upoštevanju dejstva, da bo Air Malta sprostila pomembno število slotov na koordiniranih letališčih ter s tem takoj ustvarila nove poslovne priložnosti za svoje konkurente, pomembnega zmanjšanja zmogljivosti za 20 % v segmentu tovornih letov (ki bo vplivalo na pomemben tržni položaj družbe Air Malta na lokalnem trgu prevoza tovora in blaga), posebnega položaja Malte v smislu obrobne lege, dostopnosti in odvisnosti od zračnega prometa, Komisija ugotavlja, da so predlagani izravnalni ukrepi ustrezni za zmanjšanje izkrivljajočih učinkov pomoči in sorazmerni s temi učinki ter z velikostjo in s pomembnostjo družbe Air Malta.

6.2.4   Omejitev pomoči na najnižji možni znesek (lastni prispevek)

| (132) | Tretjič, v skladu s točko 43 smernic za reševanje in prestrukturiranje je za omejitev pomoči na najnižji možni znesek potrebnih stroškov za prestrukturiranje potreben znaten prispevek k načrtu za prestrukturiranje iz lastnih sredstev upravičenca. To lahko vključuje prodajo sredstev, ki niso nujna za preživetje podjetja, ali zunanje financiranje pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(132)

Tretjič, v skladu s točko 43 smernic za reševanje in prestrukturiranje je za omejitev pomoči na najnižji možni znesek potrebnih stroškov za prestrukturiranje potreben znaten prispevek k načrtu za prestrukturiranje iz lastnih sredstev upravičenca. To lahko vključuje prodajo sredstev, ki niso nujna za preživetje podjetja, ali zunanje financiranje pod tržnimi pogoji.

| (133) | Za velika podjetja Komisija običajno meni, da je ustrezen prispevek v višini najmanj 50 % stroškov prestrukturiranja. Vendar pa lahko Komisija v izjemnih okoliščinah in v primerih posebnih težav sprejme nižji prispevek (točka 44 smernic za reševanje in prestrukturiranje). |
| --- | --- |

(133)

Za velika podjetja Komisija običajno meni, da je ustrezen prispevek v višini najmanj 50 % stroškov prestrukturiranja. Vendar pa lahko Komisija v izjemnih okoliščinah in v primerih posebnih težav sprejme nižji prispevek (točka 44 smernic za reševanje in prestrukturiranje).

| (134) | Lastni prispevek mora biti realen, tj. dejanski, in mora izključevati vse prihodnje dobičke, kot je denarni tok (točka 43 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Lastni prispevek sam po sebi ne sme vključevati nobene prihodnje državne pomoči. |
| --- | --- |

(134)

Lastni prispevek mora biti realen, tj. dejanski, in mora izključevati vse prihodnje dobičke, kot je denarni tok (točka 43 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Lastni prispevek sam po sebi ne sme vključevati nobene prihodnje državne pomoči.

| (135) | Kot je opisano v oddelku 2.4, predlagani lastni prispevek družbe Air Malta sestoji iz prodaje zemljišča, prodaje hčerinskih družb, prodaje letal in bančnega posojila. |
| --- | --- |

(135)

Kot je opisano v oddelku 2.4, predlagani lastni prispevek družbe Air Malta sestoji iz prodaje zemljišča, prodaje hčerinskih družb, prodaje letal in bančnega posojila.

| (136) | Najpomembnejši del lastnega prispevka družbe (66,2 milijona EUR) bo pridobljen s prodajo zemljišča, ki se nahaja na obrobju mednarodnega letališča Malta, malteški državi. Pogodba o prodaji je bila podpisana 7. decembra 2011. |
| --- | --- |

(136)

Najpomembnejši del lastnega prispevka družbe (66,2 milijona EUR) bo pridobljen s prodajo zemljišča, ki se nahaja na obrobju mednarodnega letališča Malta, malteški državi. Pogodba o prodaji je bila podpisana 7. decembra 2011.

| (137) | Prodaja ne bo izvedena na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega javnega razpisa. Vendar pa morajo biti v skladu s splošno politiko vlade in z nacionalnimi pravnimi zahtevami vsi nakupi zemljišč s strani malteške vlade izvedeni po tržni vrednosti, ki odraža ceno, ki bi jo zasebni vlagatelj plačal na podlagi neodvisnih tržnih cen. |
| --- | --- |

(137)

Prodaja ne bo izvedena na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega javnega razpisa. Vendar pa morajo biti v skladu s splošno politiko vlade in z nacionalnimi pravnimi zahtevami vsi nakupi zemljišč s strani malteške vlade izvedeni po tržni vrednosti, ki odraža ceno, ki bi jo zasebni vlagatelj plačal na podlagi neodvisnih tržnih cen.

| (138) | Air Malta je pojasnila, da zaradi njenega prestrukturiranja nekatere njene nepremičnine niso več potrebne, kot na primer njen glavni urad, ki bo prevelik za manjše število zaposlenih. S selitvijo v nove prostore želi družba spodbuditi tudi kulturno preobrazbo v sodobno in dinamično letalsko družbo. |
| --- | --- |

(138)

Air Malta je pojasnila, da zaradi njenega prestrukturiranja nekatere njene nepremičnine niso več potrebne, kot na primer njen glavni urad, ki bo prevelik za manjše število zaposlenih. S selitvijo v nove prostore želi družba spodbuditi tudi kulturno preobrazbo v sodobno in dinamično letalsko družbo.

| (139) | Vlada Malte je izrazila strateški interes za nakup nepremičnine družbe Air Malta, ki se nahaja na obrobju mednarodnega letališča Malta, saj zadevna zemljišča predstavljajo redek vir. Malta je pojasnila svojo dolgoročno strategijo za razvoj dejavnosti, povezane z letalstvom, na Malti, vključno z vzpostavitvijo tovornega vozlišča kot dela povečanega letalskega parka, ki vključuje tudi popravilo letal in druge povezane dejavnosti. |
| --- | --- |

(139)

Vlada Malte je izrazila strateški interes za nakup nepremičnine družbe Air Malta, ki se nahaja na obrobju mednarodnega letališča Malta, saj zadevna zemljišča predstavljajo redek vir. Malta je pojasnila svojo dolgoročno strategijo za razvoj dejavnosti, povezane z letalstvom, na Malti, vključno z vzpostavitvijo tovornega vozlišča kot dela povečanega letalskega parka, ki vključuje tudi popravilo letal in druge povezane dejavnosti.

| (140) | Komisija priznava, da Malta s prodajo zemljišča sledi svoji strategiji za razvoj z letalstvom povezane industrije na Malti, da bi povečala zaposlovanje v tem sektorju. Zato Komisija meni, da glavni namen prodaje zemljišča ni vložiti sveži kapital v družbo Air Malta, temveč zasledovati verodostojen cilj politike. |
| --- | --- |

(140)

Komisija priznava, da Malta s prodajo zemljišča sledi svoji strategiji za razvoj z letalstvom povezane industrije na Malti, da bi povečala zaposlovanje v tem sektorju. Zato Komisija meni, da glavni namen prodaje zemljišča ni vložiti sveži kapital v družbo Air Malta, temveč zasledovati verodostojen cilj politike.

| (141) | Vrednost zemljišča temelji na neodvisnem poročilu o oceni vrednosti z dne 25. novembra 2011, ki ga je pripravil [...], neodvisni ocenjevalec, ki ga je za ta namen imenovala vlada. [...] je ugledno nepremičninsko podjetje z dolgoletnimi mednarodnimi in lokalnimi izkušnjami. Komisija je analizirala oceno in ugotovila, da je zanesljiva. Ocena ne daje nobenega razloga za zaskrbljenost, saj ni bila odkrita nobena očitna napaka, uporabljene so sprejete metodologije – uporabljene standarde ocenjevanja je določil Odbor za mednarodne standarde ocenjevanja – in ocena temelji na verodostojnih predpostavkah. Zato Komisija meni, da je rezultat tega poročila o oceni ustrezen približek za realno tržno ceno zemljišča. |
| --- | --- |

(141)

Vrednost zemljišča temelji na neodvisnem poročilu o oceni vrednosti z dne 25. novembra 2011, ki ga je pripravil [...], neodvisni ocenjevalec, ki ga je za ta namen imenovala vlada. [...] je ugledno nepremičninsko podjetje z dolgoletnimi mednarodnimi in lokalnimi izkušnjami. Komisija je analizirala oceno in ugotovila, da je zanesljiva. Ocena ne daje nobenega razloga za zaskrbljenost, saj ni bila odkrita nobena očitna napaka, uporabljene so sprejete metodologije – uporabljene standarde ocenjevanja je določil Odbor za mednarodne standarde ocenjevanja – in ocena temelji na verodostojnih predpostavkah. Zato Komisija meni, da je rezultat tega poročila o oceni ustrezen približek za realno tržno ceno zemljišča.

| (142) | Glede na zgoraj navedeno Komisija sprejema prihodke od prodaje zemljišča kot lastni prispevek. |
| --- | --- |

(142)

Glede na zgoraj navedeno Komisija sprejema prihodke od prodaje zemljišča kot lastni prispevek.

| (143) | Prodaja hčerinskih družb [...] bi morala po navedbah Malte ustvariti najmanj [10 do 12] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(143)

Prodaja hčerinskih družb [...] bi morala po navedbah Malte ustvariti najmanj [10 do 12] milijonov EUR.

| (144) | Vrednost hčerinskih družb temelji na okvirni vrednosti, določeni s strani [...] v dokumentu z naslovom „Pregled morebitne odprodaje sredstev“ z dne 24. junija 2011. |
| --- | --- |

(144)

Vrednost hčerinskih družb temelji na okvirni vrednosti, določeni s strani [...] v dokumentu z naslovom „Pregled morebitne odprodaje sredstev“ z dne 24. junija 2011.

| (145) | Malta je potrdila, da bodo vse prodaje in transakcije izvedene na odprt, konkurenčen, pregleden in nediskriminatoren način. Postopek prodaje vodi neodvisni svetovalec. Postopek prodaje na podlagi javnega razpisa se začne z objavo poziva za zbiranje predlogov in odprtjem sobe z elektronskimi podatki. Po ožjem izboru ponudnikov se soba s podatki ponovno odpre ponudnikom, uvrščenim v ožji izbor, za namen skrbnega pregleda poslovanja. Ponudniki, uvrščeni v ožji izbor, so pozvani k predložitvi končne ponudbe. Izbrani ponudnik je izbran in potrjen s strani odbora direktorjev družbe Air Malta z namenom povečanja vrednosti sredstev. Neizbrani ponudniki so obveščeni o najpomembnejših korakih, da se zagotovi pregleden in nediskriminatoren postopek. V skladu z zgoraj opisanim postopkom sta bila začeta že dva prodajna postopka: prodaja hotela Selmun Palace in hotela Holiday Malta. |
| --- | --- |

(145)

Malta je potrdila, da bodo vse prodaje in transakcije izvedene na odprt, konkurenčen, pregleden in nediskriminatoren način. Postopek prodaje vodi neodvisni svetovalec. Postopek prodaje na podlagi javnega razpisa se začne z objavo poziva za zbiranje predlogov in odprtjem sobe z elektronskimi podatki. Po ožjem izboru ponudnikov se soba s podatki ponovno odpre ponudnikom, uvrščenim v ožji izbor, za namen skrbnega pregleda poslovanja. Ponudniki, uvrščeni v ožji izbor, so pozvani k predložitvi končne ponudbe. Izbrani ponudnik je izbran in potrjen s strani odbora direktorjev družbe Air Malta z namenom povečanja vrednosti sredstev. Neizbrani ponudniki so obveščeni o najpomembnejših korakih, da se zagotovi pregleden in nediskriminatoren postopek. V skladu z zgoraj opisanim postopkom sta bila začeta že dva prodajna postopka: prodaja hotela Selmun Palace in hotela Holiday Malta.

| (146) | Komisija ugotavlja, da so bile prve ponudbe za eno od hčerinskih družb, hotel Holiday Malta, znatno [...] od okvirne vrednosti. Vendar pa nedavna ocena vrednosti hotela Selmun Palace decembra 2011 – [...] – podpira vrednost v razponu od [...] milijonov EUR do [...] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(146)

Komisija ugotavlja, da so bile prve ponudbe za eno od hčerinskih družb, hotel Holiday Malta, znatno [...] od okvirne vrednosti. Vendar pa nedavna ocena vrednosti hotela Selmun Palace decembra 2011 – [...] – podpira vrednost v razponu od [...] milijonov EUR do [...] milijonov EUR.

| (147) | Čeprav je Air Malta predstavila konzervativen pristop – predpostavke v načrtu za prestrukturiranje vključujejo 15-odstotno prilagoditev tveganja (prihodki od prodaje v vrednosti [10 do 12] milijonov EUR namesto [12 do 14] milijonov EUR) –, Komisija meni, da so informacije o oceni vrednosti hčerinskih družb pomanjkljive. Poročila o oceni vrednosti so precej slabe kakovosti in ne omogočajo Komisiji, da bi sprejela trdne sklepe o dejanski vrednosti hčerinskih družb. |
| --- | --- |

(147)

Čeprav je Air Malta predstavila konzervativen pristop – predpostavke v načrtu za prestrukturiranje vključujejo 15-odstotno prilagoditev tveganja (prihodki od prodaje v vrednosti [10 do 12] milijonov EUR namesto [12 do 14] milijonov EUR) –, Komisija meni, da so informacije o oceni vrednosti hčerinskih družb pomanjkljive. Poročila o oceni vrednosti so precej slabe kakovosti in ne omogočajo Komisiji, da bi sprejela trdne sklepe o dejanski vrednosti hčerinskih družb.

| (148) | Glede na navedeno Komisija ne more oceniti natančnega zneska prihodkov od prodaje hčerinskih družb. Vendar pa Komisija na podlagi razpoložljivih informacij ugotavlja, da imajo hčerinske družbe dejansko določeno vrednost. Vsi prihodki od prodaje hčerinskih družb bodo zato povečali lastni prispevek. |
| --- | --- |

(148)

Glede na navedeno Komisija ne more oceniti natančnega zneska prihodkov od prodaje hčerinskih družb. Vendar pa Komisija na podlagi razpoložljivih informacij ugotavlja, da imajo hčerinske družbe dejansko določeno vrednost. Vsi prihodki od prodaje hčerinskih družb bodo zato povečali lastni prispevek.

| (149) | Prihodki od prodaje dveh rezervnih letal [...] mednarodni zasebni družbi za financiranje in lizing rezervnih letal bi morali biti vključeni v lastni prispevek družbe za stroške prestrukturiranja. Prodaja rezervnega letala s serijsko številko ESN [...] je bila izvedena 28. oktobra 2010 in je ustvarila [10 do 12] milijonov USD. Prodaja rezervnega letala s serijsko številko ESN [...] je bila izvedena 17. decembra 2010 in je ustvarila [9 do 11] milijonov USD. Skupni prihodki od prodaje letal znašajo [19 do 23] milijonov USD (okoli [15 do 17] milijonov EUR). Vendar je treba opozoriti, da medtem ko je bilo letalo št. ... v popolni lasti družbe Air Malta, je imela Air Malta letalo št. [...] v zakupu. Letalska družba je imela možnost nakupa letala št. [...] za [5 do 7] milijonov EUR. To možnost je izkoristila in letalo je bilo prodano [...] ter nato ponovno zakupljeno. |
| --- | --- |

(149)

Prihodki od prodaje dveh rezervnih letal [...] mednarodni zasebni družbi za financiranje in lizing rezervnih letal bi morali biti vključeni v lastni prispevek družbe za stroške prestrukturiranja. Prodaja rezervnega letala s serijsko številko ESN [...] je bila izvedena 28. oktobra 2010 in je ustvarila [10 do 12] milijonov USD. Prodaja rezervnega letala s serijsko številko ESN [...] je bila izvedena 17. decembra 2010 in je ustvarila [9 do 11] milijonov USD. Skupni prihodki od prodaje letal znašajo [19 do 23] milijonov USD (okoli [15 do 17] milijonov EUR). Vendar je treba opozoriti, da medtem ko je bilo letalo št. ... v popolni lasti družbe Air Malta, je imela Air Malta letalo št. [...] v zakupu. Letalska družba je imela možnost nakupa letala št. [...] za [5 do 7] milijonov EUR. To možnost je izkoristila in letalo je bilo prodano [...] ter nato ponovno zakupljeno.

| (150) | Za lastni prispevek je Air Malta uporabila neto prihodke od prodaje letal in zato [5 do 7] milijonov EUR upoštevala kot strošek. Neto prihodki so izračunani kot prihodek od prodaje letal [...] ([10 do 12] milijonov USD + [9 do 11] milijonov USD = [19 do 23] milijonov USD oziroma [15 do 17] milijonov EUR) minus stroški nakupa letala št. [...]) ([5 do 7] milijonov EUR). Rezultat tega je neto prihodek v vrednosti [10 do 12] EUR lastnega prispevka. |
| --- | --- |

(150)

Za lastni prispevek je Air Malta uporabila neto prihodke od prodaje letal in zato [5 do 7] milijonov EUR upoštevala kot strošek. Neto prihodki so izračunani kot prihodek od prodaje letal [...] ([10 do 12] milijonov USD + [9 do 11] milijonov USD = [19 do 23] milijonov USD oziroma [15 do 17] milijonov EUR) minus stroški nakupa letala št. [...]) ([5 do 7] milijonov EUR). Rezultat tega je neto prihodek v vrednosti [10 do 12] EUR lastnega prispevka.

| (151) | Komisija ugotavlja, da je bila prodaja letal opravljena v obdobju prestrukturiranja ali le nekaj dni pred njegovim začetkom. Zato se lahko vsi prihodki od te prodaje štejejo za lastni prispevek. Poleg tega Komisija sprejema predlagani izračun realnega zneska prihodkov od prodaje in tako sprejema lastni prispevek v vrednosti [9 do 12] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(151)

Komisija ugotavlja, da je bila prodaja letal opravljena v obdobju prestrukturiranja ali le nekaj dni pred njegovim začetkom. Zato se lahko vsi prihodki od te prodaje štejejo za lastni prispevek. Poleg tega Komisija sprejema predlagani izračun realnega zneska prihodkov od prodaje in tako sprejema lastni prispevek v vrednosti [9 do 12] milijonov EUR.

| (152) | Posojilo v vrednosti [20 do 25] milijonov EUR bi moralo biti odobreno s strani [...] do sredine leta 2014. |
| --- | --- |

(152)

Posojilo v vrednosti [20 do 25] milijonov EUR bi moralo biti odobreno s strani [...] do sredine leta 2014.

| (153) | Malta je predložila pismi o nameri dveh bank z dne 24. in 29. novembra 2011. Vendar pa še ni bila sklenjena nobena pravno zavezujoča pogodba, saj se banke po navedbah Malte v skladu s komercialno politiko bank ne zavežejo več kot dve leti pred transakcijo. Ker ni bilo predloženih nobenih zavezujočih pogodb, se to bančno posojilo ne more obravnavati kot realni in dejanski lastni prispevek, kot zahteva točka 43 smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(153)

Malta je predložila pismi o nameri dveh bank z dne 24. in 29. novembra 2011. Vendar pa še ni bila sklenjena nobena pravno zavezujoča pogodba, saj se banke po navedbah Malte v skladu s komercialno politiko bank ne zavežejo več kot dve leti pred transakcijo. Ker ni bilo predloženih nobenih zavezujočih pogodb, se to bančno posojilo ne more obravnavati kot realni in dejanski lastni prispevek, kot zahteva točka 43 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (154) | Vendar pa Komisija ugotavlja, da je Air Malta že decembra 2011 sprejela odločitev o premostitvenih finančnih sredstvih v vrednosti [25 do 30] milijonov EUR z dobo zapadlosti tri leta, zavarovanih brez pomoči malteških organov. To posojilo je namenjeno premostitvenemu financiranju prestrukturiranja družbe Air Malta do leta 2014, ko naj bi se realizirali prihodki od prodaje. |
| --- | --- |

(154)

Vendar pa Komisija ugotavlja, da je Air Malta že decembra 2011 sprejela odločitev o premostitvenih finančnih sredstvih v vrednosti [25 do 30] milijonov EUR z dobo zapadlosti tri leta, zavarovanih brez pomoči malteških organov. To posojilo je namenjeno premostitvenemu financiranju prestrukturiranja družbe Air Malta do leta 2014, ko naj bi se realizirali prihodki od prodaje.

| (155) | Posojilo bo zagotovljeno s strani [...]. Obe banki se obravnavata kot zasebni banki.[...] |
| --- | --- |

(155)

Posojilo bo zagotovljeno s strani [...]. Obe banki se obravnavata kot zasebni banki.[...]

| (156) | Air Malta mora plačevati obrestno mero v višini [4 do 6] % letno (tj. [150 do 350] bazičnih točk nad [...] osnovno stopnjo kot referenčno stopnjo, ki trenutno znaša 2,5 %) plus provizije, ki znašajo [1 do 1,5] % letno. Posojilo je zavarovano s hipoteko v vrednosti [25 do 30] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(156)

Air Malta mora plačevati obrestno mero v višini [4 do 6] % letno (tj. [150 do 350] bazičnih točk nad [...] osnovno stopnjo kot referenčno stopnjo, ki trenutno znaša 2,5 %) plus provizije, ki znašajo [1 do 1,5] % letno. Posojilo je zavarovano s hipoteko v vrednosti [25 do 30] milijonov EUR.

| (157) | Komisija ugotavlja, da ta posojilna pogodba iz decembra 2011 dokazuje, da je bila Air Malta že sposobna pridobiti zunanje financiranje po tržnih pogojih brez kakršne koli pomoči malteških organov. Takšno financiranje kaže, da trg verjame v izvedljivost predvidene obnove rentabilnosti. Komisija zato posojilo v vrednosti [25 do 30] milijonov EUR obravnava kot del lastnega prispevka. |
| --- | --- |

(157)

Komisija ugotavlja, da ta posojilna pogodba iz decembra 2011 dokazuje, da je bila Air Malta že sposobna pridobiti zunanje financiranje po tržnih pogojih brez kakršne koli pomoči malteških organov. Takšno financiranje kaže, da trg verjame v izvedljivost predvidene obnove rentabilnosti. Komisija zato posojilo v vrednosti [25 do 30] milijonov EUR obravnava kot del lastnega prispevka.

| (158) | Glede na navedeno Komisija obravnava kot ustrezen in sprejemljiv lastni prispevek prihodke od prodaje zemljišča (66,2 milijona EUR), prodajo letal ([9 do 12] milijonov EUR) in bančno posojilo, odobreno decembra 2011 (30 milijonov EUR). Skupni lastni prispevek tako znaša 107 milijonov EUR, kar predstavlja 45 % skupnih stroškov prestrukturiranja. Poleg tega Komisija ugotavlja, da se bo raven lastnega prispevka v primeru realizacije pričakovanih prihodkov od prodaje hčerinskih družb povečala za [10 do 12] milijonov EUR, s čimer bi znesek skupnega lastnega prispevka znašal 49,5 % skupnih stroškov prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(158)

Glede na navedeno Komisija obravnava kot ustrezen in sprejemljiv lastni prispevek prihodke od prodaje zemljišča (66,2 milijona EUR), prodajo letal ([9 do 12] milijonov EUR) in bančno posojilo, odobreno decembra 2011 (30 milijonov EUR). Skupni lastni prispevek tako znaša 107 milijonov EUR, kar predstavlja 45 % skupnih stroškov prestrukturiranja. Poleg tega Komisija ugotavlja, da se bo raven lastnega prispevka v primeru realizacije pričakovanih prihodkov od prodaje hčerinskih družb povečala za [10 do 12] milijonov EUR, s čimer bi znesek skupnega lastnega prispevka znašal 49,5 % skupnih stroškov prestrukturiranja.

| (159) | Malta se nahaja na območju, ki je upravičeno do pomoči na podlagi člena 107(3)(a) PDEU. Na območjih, upravičenih do pomoči, so lahko pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede višine prispevka upravičenca (točka 56 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Poleg tega obrobna geografska lega Malte povzroča težave v zvezi z dostopnostjo do drugih držav EU, zato je država močno odvisna od zračnega prometa (glej odstavek (126) zgoraj), kar je treba upoštevati. |
| --- | --- |

(159)

Malta se nahaja na območju, ki je upravičeno do pomoči na podlagi člena 107(3)(a) PDEU. Na območjih, upravičenih do pomoči, so lahko pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede višine prispevka upravičenca (točka 56 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Poleg tega obrobna geografska lega Malte povzroča težave v zvezi z dostopnostjo do drugih držav EU, zato je država močno odvisna od zračnega prometa (glej odstavek (126) zgoraj), kar je treba upoštevati.

| (160) | Zaradi posebnosti zadevnega primera se zdi lastni prispevek, ki je nekoliko nižji od 50 %, sprejemljiv. Ker načrt za prestrukturiranje, zlasti predloženi finančni načrt, kaže, da je znesek pomoči takšen, da Air Malta ne dobi presežka denarnih sredstev, ki bi se lahko uporabil za agresivne, tržno izkrivljajoče dejavnosti, ki niso povezane s postopkom prestrukturiranja, in da pomoč ni namenjena financiranju novih naložb, ki niso bistvenega pomena za obnovo sposobnosti podjetja za preživetje, kot je določeno v točki 45 smernic za reševanje in prestrukturiranje, je Komisija sklenila, da je v zadevnem primeru lastni prispevek v višini najmanj 45 % ustrezen. |
| --- | --- |

(160)

Zaradi posebnosti zadevnega primera se zdi lastni prispevek, ki je nekoliko nižji od 50 %, sprejemljiv. Ker načrt za prestrukturiranje, zlasti predloženi finančni načrt, kaže, da je znesek pomoči takšen, da Air Malta ne dobi presežka denarnih sredstev, ki bi se lahko uporabil za agresivne, tržno izkrivljajoče dejavnosti, ki niso povezane s postopkom prestrukturiranja, in da pomoč ni namenjena financiranju novih naložb, ki niso bistvenega pomena za obnovo sposobnosti podjetja za preživetje, kot je določeno v točki 45 smernic za reševanje in prestrukturiranje, je Komisija sklenila, da je v zadevnem primeru lastni prispevek v višini najmanj 45 % ustrezen.

6.2.5   Načelo o enkratni pomoči („enkrat in zadnjič“)

| (161) | Pomoč mora izpolnjevati pogoj o enkratni pomoči („enkrat in zadnjič“). Točka 72 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa, da podjetje, ki je v zadnjih desetih letih prejelo pomoč za reševanje in prestrukturiranje, ni več upravičeno do take pomoči. |
| --- | --- |

(161)

Pomoč mora izpolnjevati pogoj o enkratni pomoči („enkrat in zadnjič“). Točka 72 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa, da podjetje, ki je v zadnjih desetih letih prejelo pomoč za reševanje in prestrukturiranje, ni več upravičeno do take pomoči.

| (162) | Aprila 2004, pred pristopom k EU, je Malta izvedla dokapitalizacijo v višini 57 milijonov EUR. Zadevna transakcija je bila izvedena v naravi in je vključevala prenos nepremičnine (zemljišča in objektov) v zameno za pridobitev dodatnih delnic v družbi Air Malta. Malteški organi tega ukrepa niso obravnavali kot pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. Menili so, da je dokapitalizacija združljiva z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(162)

Aprila 2004, pred pristopom k EU, je Malta izvedla dokapitalizacijo v višini 57 milijonov EUR. Zadevna transakcija je bila izvedena v naravi in je vključevala prenos nepremičnine (zemljišča in objektov) v zameno za pridobitev dodatnih delnic v družbi Air Malta. Malteški organi tega ukrepa niso obravnavali kot pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. Menili so, da je dokapitalizacija združljiva z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (163) | Komisija je bila tedaj obveščena o tem ukrepu v okviru predpristopnega sodelovanja. Ker je bil ukrep odobren pred pristopom Malte k EU, Malti pred izvedbo dokapitalizacije leta 2004 ni bilo treba pridobiti soglasja Komisije. Vendar pa bo Komisija v skladu s svojo ustaljeno prakso (27) za uporabo načela o enkratni pomoči pri naslednjih primerih pomoči za prestrukturiranje upoštevala tako pomoč, ki je bila dodeljena pred pristopom. |
| --- | --- |

(163)

Komisija je bila tedaj obveščena o tem ukrepu v okviru predpristopnega sodelovanja. Ker je bil ukrep odobren pred pristopom Malte k EU, Malti pred izvedbo dokapitalizacije leta 2004 ni bilo treba pridobiti soglasja Komisije. Vendar pa bo Komisija v skladu s svojo ustaljeno prakso (27) za uporabo načela o enkratni pomoči pri naslednjih primerih pomoči za prestrukturiranje upoštevala tako pomoč, ki je bila dodeljena pred pristopom.

| (164) | Da bi Komisija ugotovila, ali kapitalska injekcija iz leta 2004 pomeni gospodarsko prednost za družbo Air Malta in ali zato ta ukrep vključuje državno pomoč, mora oceniti, ali je družba prejela „gospodarsko prednost, ki je v običajnih tržnih razmerah ne bi pridobila (28)“. To vprašanje Komisija presoja na podlagi načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu. V skladu s tem načelom v primeru, da bi se zasebni vlagatelj v običajnih tržnih razmerah, ki bi se po velikosti lahko primerjal z organi, ki upravljajo javni sektor, v podobnih okoliščinah odločil za zadevne kapitalske vložke, to ne bi pomenilo državne pomoči. Komisija mora zato presoditi, ali bi zasebni vlagatelj v enakih pogojih (29) izvedel transakcijo. Hipotetični zasebni vlagatelj deluje kot preudaren vlagatelj (30), ki želi svoje dobičke povečati, ne da bi pri tem prevzel prevelika tveganja za svoj dobiček (31) |
| --- | --- |

(164)

Da bi Komisija ugotovila, ali kapitalska injekcija iz leta 2004 pomeni gospodarsko prednost za družbo Air Malta in ali zato ta ukrep vključuje državno pomoč, mora oceniti, ali je družba prejela „gospodarsko prednost, ki je v običajnih tržnih razmerah ne bi pridobila (28)“. To vprašanje Komisija presoja na podlagi načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu. V skladu s tem načelom v primeru, da bi se zasebni vlagatelj v običajnih tržnih razmerah, ki bi se po velikosti lahko primerjal z organi, ki upravljajo javni sektor, v podobnih okoliščinah odločil za zadevne kapitalske vložke, to ne bi pomenilo državne pomoči. Komisija mora zato presoditi, ali bi zasebni vlagatelj v enakih pogojih (29) izvedel transakcijo. Hipotetični zasebni vlagatelj deluje kot preudaren vlagatelj (30), ki želi svoje dobičke povečati, ne da bi pri tem prevzel prevelika tveganja za svoj dobiček (31)

| (165) | Poleg tega „... [j]e treba glede na to, kako bi ob upoštevanju takrat razpoložljivih podatkov in predvidljivega razvoja v zvezi z zadevno transakcijo ravnal zasebni vlagatelj, primerjati ravnanje javnega in zasebnega vlagatelja (32)“. |
| --- | --- |

(165)

Poleg tega „... [j]e treba glede na to, kako bi ob upoštevanju takrat razpoložljivih podatkov in predvidljivega razvoja v zvezi z zadevno transakcijo ravnal zasebni vlagatelj, primerjati ravnanje javnega in zasebnega vlagatelja (32)“.

| (166) | Analiza in ocena Komisije morata vključevati vse upoštevne elemente sporne transakcije in njenih okoliščin. To bo vključevalo finančno stanje upravičenega podjetja na zadevnem trgu, medtem ko naknadni razvoj dogodkov ali rezultati niso pomembni, razen če so bili predvideni v času naložbe (33). |
| --- | --- |

(166)

Analiza in ocena Komisije morata vključevati vse upoštevne elemente sporne transakcije in njenih okoliščin. To bo vključevalo finančno stanje upravičenega podjetja na zadevnem trgu, medtem ko naknadni razvoj dogodkov ali rezultati niso pomembni, razen če so bili predvideni v času naložbe (33).

| (167) | Zadevna transakcija je vključevala prenos nepremičnine (zemljišča in objektov) s strani vlade na družbo Air Malta v zameno za pridobitev dodatnih delnic v družbi Air Malta. Air Malta je imela dolgo časa pravico do uporabe zadevne nepremičnine. Zadevna nepremičnina je bila prej v rokah družbe Air Malta na podlagi zakupne pogodbe, sklenjene leta 1979 za nedoločen čas. Air Malta je z leti povečal vrednost nepremičnine na lastne stroške in na podlagi pričakovanja, da bo nepremičnina prenesena. |
| --- | --- |

(167)

Zadevna transakcija je vključevala prenos nepremičnine (zemljišča in objektov) s strani vlade na družbo Air Malta v zameno za pridobitev dodatnih delnic v družbi Air Malta. Air Malta je imela dolgo časa pravico do uporabe zadevne nepremičnine. Zadevna nepremičnina je bila prej v rokah družbe Air Malta na podlagi zakupne pogodbe, sklenjene leta 1979 za nedoločen čas. Air Malta je z leti povečal vrednost nepremičnine na lastne stroške in na podlagi pričakovanja, da bo nepremičnina prenesena.

| (168) | Komisija ugotavlja, da se je ta transakcija obravnavala in pripravljala več let. Načrt za prenos zemljišča je bil pripravljen v 90. letih prejšnjega stoletja. Dokument odbora iz leta 2000 se je že skliceval na to transakcijo. Razlog za zamudo pri njeni izvedbi je privatizacija mednarodnega letališča Malta, ki je bila zaključena šele leta 2002. |
| --- | --- |

(168)

Komisija ugotavlja, da se je ta transakcija obravnavala in pripravljala več let. Načrt za prenos zemljišča je bil pripravljen v 90. letih prejšnjega stoletja. Dokument odbora iz leta 2000 se je že skliceval na to transakcijo. Razlog za zamudo pri njeni izvedbi je privatizacija mednarodnega letališča Malta, ki je bila zaključena šele leta 2002.

| (169) | Transakcija je bila izvedena ob upoštevanju poslovne strategije in poslovnega načrta za obdobje 2004–2007 (z novembra 2003) ter 3-letnega finančnega načrta. Glede na pozitivne obete za tržno okolje, kot so pričakovana rast trga za malteški trg zračnega prometa, povečanje sedežne zmogljivosti in ravni zaslužka v evropskem letalskem sektorju, pa tudi spodbudni rezultati, je bilo v poslovnem načrtu pričakovano znatno povečanje števila potnikov in prihodka v naslednjih letih, s čimer naj bi bila dobičkonosnost dosežena do finančnega leta 2007. |
| --- | --- |

(169)

Transakcija je bila izvedena ob upoštevanju poslovne strategije in poslovnega načrta za obdobje 2004–2007 (z novembra 2003) ter 3-letnega finančnega načrta. Glede na pozitivne obete za tržno okolje, kot so pričakovana rast trga za malteški trg zračnega prometa, povečanje sedežne zmogljivosti in ravni zaslužka v evropskem letalskem sektorju, pa tudi spodbudni rezultati, je bilo v poslovnem načrtu pričakovano znatno povečanje števila potnikov in prihodka v naslednjih letih, s čimer naj bi bila dobičkonosnost dosežena do finančnega leta 2007.

| (170) | Zadevne napovedi so odražale splošno mnenje v letalski industriji v tistem času in predvidevale močno rast sektorja zračnega prometa. Poleg tega so pozitivni rezultati temeljili na pričakovanih dodatnih možnostih za rast zaradi pristopa Malte k EU. Poleg izboljšanja strukture kapitala so bile v poslovnem načrtu predlagane številne utemeljene pobude, kot sta uvedba enotne, sodobne flote letal Airbus A319/A320 z nizko porabo goriva in racionalizacija vzdrževanja. Komisija ugotavlja, da nizkocenovni prevozniki leta 2004 niso ogrožali družbe Air Malta na njenem glavnem trgu, saj se je dolžina prog na Malto in z nje štela za predolgo, da bi bil model nizkocenovnih prevoznikov lahko uspešen. Čeprav so se pričakovanja izkazala za preveč optimistična in izzivi na trgu za podcenjene z vidika naknadne ocene, Komisija glede na informacije, ki so bile na voljo leta 2004, in splošno mnenje v industriji letalskega prevoza meni, da so bile napovedi v poslovnem načrtu in 3-letnem finančnem načrtu v tistem času verodostojne. |
| --- | --- |

(170)

Zadevne napovedi so odražale splošno mnenje v letalski industriji v tistem času in predvidevale močno rast sektorja zračnega prometa. Poleg tega so pozitivni rezultati temeljili na pričakovanih dodatnih možnostih za rast zaradi pristopa Malte k EU. Poleg izboljšanja strukture kapitala so bile v poslovnem načrtu predlagane številne utemeljene pobude, kot sta uvedba enotne, sodobne flote letal Airbus A319/A320 z nizko porabo goriva in racionalizacija vzdrževanja. Komisija ugotavlja, da nizkocenovni prevozniki leta 2004 niso ogrožali družbe Air Malta na njenem glavnem trgu, saj se je dolžina prog na Malto in z nje štela za predolgo, da bi bil model nizkocenovnih prevoznikov lahko uspešen. Čeprav so se pričakovanja izkazala za preveč optimistična in izzivi na trgu za podcenjene z vidika naknadne ocene, Komisija glede na informacije, ki so bile na voljo leta 2004, in splošno mnenje v industriji letalskega prevoza meni, da so bile napovedi v poslovnem načrtu in 3-letnem finančnem načrtu v tistem času verodostojne.

| (171) | Zaradi dejstva, da je malteška vlada kot glavni delničar družbe Air Malta ob ustanovitvi družbe leta 1974 prispevala samo minimalni osnovni kapital, je bila Air Malta pred aprilom 2004 močno podkapitalizirana v primerjavi z drugimi nacionalnimi prevozniki in je potrebovala strukturo kapitala, ki bi bila sorazmerna z njenimi dejavnostmi. Povečanje kapitala, ki je bilo izvedeno v naravi s prenosom zemljišča, je bilo namenjeno zagotovitvi uravnotežene finančne strukture družbe, da se ji omogoči izvajanje strategije rasti in omogočijo nadaljnje kapitalske spodbude prek dogovorov o izboljšanem upravljanju obratnih sredstev. |
| --- | --- |

(171)

Zaradi dejstva, da je malteška vlada kot glavni delničar družbe Air Malta ob ustanovitvi družbe leta 1974 prispevala samo minimalni osnovni kapital, je bila Air Malta pred aprilom 2004 močno podkapitalizirana v primerjavi z drugimi nacionalnimi prevozniki in je potrebovala strukturo kapitala, ki bi bila sorazmerna z njenimi dejavnostmi. Povečanje kapitala, ki je bilo izvedeno v naravi s prenosom zemljišča, je bilo namenjeno zagotovitvi uravnotežene finančne strukture družbe, da se ji omogoči izvajanje strategije rasti in omogočijo nadaljnje kapitalske spodbude prek dogovorov o izboljšanem upravljanju obratnih sredstev.

| (172) | Transakcija je temeljila na tržni vrednosti po nasvetu podjetja PriceWaterhouseCoopers, ki je navedlo, da „vrednost sredstev, ki se dodelijo družbi, ustreza vsaj nominalni vrednosti delnic in premiji na te delnice, izdane v družbi za malteško vlado“. |
| --- | --- |

(172)

Transakcija je temeljila na tržni vrednosti po nasvetu podjetja PriceWaterhouseCoopers, ki je navedlo, da „vrednost sredstev, ki se dodelijo družbi, ustreza vsaj nominalni vrednosti delnic in premiji na te delnice, izdane v družbi za malteško vlado“.

| (173) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da Air Malta aprila 2004 ni bila podjetje v težavah. Čeprav je Air Malta utrpela izgube, ki jih je ustvarjala njena hčerinska družba Azzura Air po dogodkih 11. septembra, je imela Malta v tistem času velike denarne rezerve. Na podlagi številk iz 31. julija 2003 je bilo celotno premoženje družbe Air Malta 45,7 milijona EUR (izdani delniški kapital v vrednosti 11,7 milijona EUR plus pozitivna bilanca v izkazu poslovnega izida). Na podlagi finančnega poročila za sedemmesečno obdobje, ki se je končalo 29. februarja 2004, je bila izguba v tem obdobju 15,5 milijona EUR, za celotno leto pa je bila pričakovana izguba v vrednosti 19,2 milijona EUR. Nadaljnje izgube so bile ugotovljene ob zaključku zakonsko določenih finančnih poročil julija 2004 in izračunane v začetku leta 2005. Vendar pa te izgube ne bi bile znane ali pričakovane aprila 2004. |
| --- | --- |

(173)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da Air Malta aprila 2004 ni bila podjetje v težavah. Čeprav je Air Malta utrpela izgube, ki jih je ustvarjala njena hčerinska družba Azzura Air po dogodkih 11. septembra, je imela Malta v tistem času velike denarne rezerve. Na podlagi številk iz 31. julija 2003 je bilo celotno premoženje družbe Air Malta 45,7 milijona EUR (izdani delniški kapital v vrednosti 11,7 milijona EUR plus pozitivna bilanca v izkazu poslovnega izida). Na podlagi finančnega poročila za sedemmesečno obdobje, ki se je končalo 29. februarja 2004, je bila izguba v tem obdobju 15,5 milijona EUR, za celotno leto pa je bila pričakovana izguba v vrednosti 19,2 milijona EUR. Nadaljnje izgube so bile ugotovljene ob zaključku zakonsko določenih finančnih poročil julija 2004 in izračunane v začetku leta 2005. Vendar pa te izgube ne bi bile znane ali pričakovane aprila 2004.

| (174) | Poleg tega je Air Malta lahko povečala zunanji dolg pri treh zasebnih bankah brez kakršne koli podpore vlade. |
| --- | --- |

(174)

Poleg tega je Air Malta lahko povečala zunanji dolg pri treh zasebnih bankah brez kakršne koli podpore vlade.

| (175) | Zasebni manjšinski delničarji so sodelovali pri povečanju kapitala sorazmerno s svojimi kapitalskimi deleži (manj kot 5 % celotnega premoženja). |
| --- | --- |

(175)

Zasebni manjšinski delničarji so sodelovali pri povečanju kapitala sorazmerno s svojimi kapitalskimi deleži (manj kot 5 % celotnega premoženja).

| (176) | Na podlagi tega Komisija nima prepričljivih dokazov, da transakcija iz aprila 2004 ni bila v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj se zdi, da je dokaj utemeljeno predvidevati, da bi zasebni vlagatelj v podobnih okoliščinah ravnal enako, kot je ravnala malteška vlada. Transakcija iz leta 2004 zato ni pomenila državne pomoči za družbo Air Malta. |
| --- | --- |

(176)

Na podlagi tega Komisija nima prepričljivih dokazov, da transakcija iz aprila 2004 ni bila v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj se zdi, da je dokaj utemeljeno predvidevati, da bi zasebni vlagatelj v podobnih okoliščinah ravnal enako, kot je ravnala malteška vlada. Transakcija iz leta 2004 zato ni pomenila državne pomoči za družbo Air Malta.

| (177) | Malteški organi so nadalje potrdili, da Air Malta v zadnjih desetih letih ni prejela nobene pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Zato Komisija ugotavlja, da je bilo načelo o enkratni pomoči upoštevano. |
| --- | --- |

(177)

Malteški organi so nadalje potrdili, da Air Malta v zadnjih desetih letih ni prejela nobene pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Zato Komisija ugotavlja, da je bilo načelo o enkratni pomoči upoštevano.

6.3   Sklepne ugotovitve

| (178) | Na podlagi navedenega Komisija meni, da sta predvidena pomoč v vrednosti 130 milijonov EUR in načrt za prestrukturiranje združljiva s pogoji, določenimi v smernicah za reševanje in prestrukturiranje. Komisija zato meni, da je pomoč združljiva z notranjim trgom – |
| --- | --- |

(178)

Na podlagi navedenega Komisija meni, da sta predvidena pomoč v vrednosti 130 milijonov EUR in načrt za prestrukturiranje združljiva s pogoji, določenimi v smernicah za reševanje in prestrukturiranje. Komisija zato meni, da je pomoč združljiva z notranjim trgom –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Pomoč za prestrukturiranje, ki jo je priglasila Malta in ki vključuje dodelitev 130 milijonov EUR družbi Air Malta v obliki kapitala, vključno z zamenjavo terjatev v lastniške deleže v zvezi z odobrenim posojilom za reševanje v vrednosti 52 milijonov EUR, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Državna pomoč je združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Malto.

V Bruslju, 27. junija 2012

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Sklep Komisije C(2012) 170 final z dne 25. januarja 2012 (UL C 50, 21.2.2012, str. 7).

1

(2)  Finančno leto družbe Air Malta se začne 1. aprila. Tako npr. finančno leto 2011 traja od 1.4.2010 do 31.3.2011, finančno leto 2016 pa od 1.4.2015 do 31.3.2016.

2

(3)  Zaupne informacije

3

(4)  ROCE = neto dobiček/(dolg + kapital).

4

(5)  ROE = neto dobiček/kapital.

5

(6)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

6

(7)  Koordinirana letališča so letališča, na katerih slote dodeljuje koordinator na podlagi Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (UL L 14, 22.1.1993, str. 1).

7

(8)

8

ASK= razpoložljivi sedežni kilometri.

(9)  17,9 % pri primerjavi s spremembo med poletjem 2009 in poletjem 2012.

9

(10)  9,8 % pri primerjavi s spremembo med poletjem 2009 in poletjem 2012.

10

(11)  1,7 % pri primerjavi s spremembo med poletjem 2009 in poletjem 2012.

11

(12)  Letališče, ki je bilo prej v državni lasti, je bilo privatizirano. Glavni delničar je zasebni konzorcij, ki ga vodi avstrijska družba Flughafen Wien AG. Malteška vlada je samo manjšinski delničar (20 %).

12

(13)  Na podlagi ekonomskih podatkov za proge družbe Air Malta, vključno z rednimi in s čarterskimi leti (opravljanje prevozov na Malti in v Združenem kraljestvu).

13

(14)  Projekcije koeficientov zasedenosti temeljijo na predvidenem številu sedežev in potnikov.

14

(15)  Uporaba členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 61 Sporazuma EGP za državne pomoči v letalskem sektorju, UL C 350, 10.12.1994, str. 5.

15

(16)  N504/2010 Air Malta plc., http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_N504_2010.

16

(17)  Glej odločbi Komisije v zadevah Austrian Airlines (C 6/09), UL L 59, 9.3.2010, str. 1, točka 296 (6-letno obdobje prestrukturiranja) in Royal Mail Group (SA.31479), C(2012) 1834 final, točka 217 (5-letno obdobje prestrukturiranja).

17

Austrian Airlines

Royal Mail Group

(18)  Glej pripombe IAG z dne 2. marca 2012.

18

(19)  V skladu z načrtom prestrukturiranja naj bi prihodki decembra 2011 znašali 169 939 milijonov EUR, medtem ko dejanske številke kažejo prihodke v vrednosti 174 896 milijonov EUR (kar je 2,9 % več).

19

(20)  [...].

20

(21)  [...].

21

(22)  Glej člen 2(g) Uredbe (EGS) št. 95/93 in opredelitev „letališč stopnje 3“ v skladu s točko 5 globalnih smernic za slote Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (www.iata.org/wsg).

22

(23)  Za malteško gospodarstvo je značilna visoka stopnja odprtosti, z izvozom in uvozom okoli 77 % oziroma 73 % BDP v letu 2009. 58 % izvozne trgovine je potekalo z uporabo letalskega prevoza. Letalski prevoz ima znaten delež v višini 30 % tudi na področju uvoza, čeprav je večina uvozne trgovine potekala z uporabo pomorskega prevoza.

23

(24)  Malta je močno odvisna od turizma, ki pa je odvisen od letalskega prevoza. Sektor turizma je že dolgo časa ključni steber malteškega gospodarstva in vodilna dejavnost storitev, tako v smislu ustvarjanja delovnih mest kot deviznih prihodkov. Turizem prispeva približno 25 % k malteškemu BDP. Leta 2009 je Malta privabila okoli 1,2 milijona turistov, ki so porabili 638 milijonov EUR. V skladu z izdajo evropske statistike iz leta 2010 je bil delež prihodkov iz mednarodnega turizma v BDP najvišji na Malti (11,4 %). Malta je močno odvisna tudi od gostinskega sektorja (hoteli, restavracije in catering). Na podlagi rezultatov ankete o delovni sili v EU kar 8,6 % zaposlenega prebivalstva – najvišji odstotek v vseh državah EU-27 – dela v gostinskem sektorju, ki je neposredno povezan s turizmom, v primerjavi s 4,3 % v EU-27. Pomen turizma za Malto se odraža v dejstvu, da je bila intenzivnost turizma 19,4 % (število nočitev na prebivalca), medtem ko je bilo povprečje v EU-27 4,6 %. Okoli 98 % turistov je uporabljalo letalski prevoz in ne pomorskega prevoza.

24

(25)  Odločba Komisije C(2007) 300 z dne 7. marca 2007 (UL L 49, 22.2.2008, str. 25), točka 132.

25

(26)  Komisija ugotavlja, da v predhodnih odločitvah o prestrukturiranju pri ocenjevanju primernosti zmanjšanja zmogljivosti kot izravnalnega ukrepa ni razlikovala med dobičkonosnimi in nedobičkonosnimi dejavnostmi.

26

(27)  Odločba Komisije 2007/509/ES z dne 20. decembra 2006 o državni pomoči št. C 3/2005 (ex N 592/2004 (ex PL 51/2004)), katere izvedbo načrtuje Poljska za Fabryka Samochodow Osobowych SA (prej DAEWOO — FSO Motor SA) (UL L 187, 19.7.2007, str. 30); Odločba Komisije 2010/174/ES z dne 10. marca 2009 o državnih pomočeh C 43/07 (ex N 64/07) in C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04) Poljske za Huta Stalowa Wola SA (UL L 81, 26.3.2010, str. 1).

27

(28)  Združeni zadevi T-228/99 in T-233/99, točka 251.

28

(29)  Sodba v združenih zadevah Westdeutsche Landesbank GZ proti Komisiji, T-228/99 in T-233/99, Recueil, str. II-435 in naslednji, točka 245.

29

Westdeutsche Landesbank GZ proti Komisiji

(30)  Zadeva Francija proti Komisiji, C-482/99, Recueil, str. I-4397, točka 71.

30

Francija proti Komisiji,

(31)  Združeni zadevi T-228/99 in T-233/99, točka 255.

31

(32)  Združeni zadevi T-228/99 in T-233/99, točka 246. Glej tudi sodbo v zadevi Cityflyer Express proti Komisiji, T-16/96, Recueil, str. II-757, točka 76.

32

Cityflyer Express proti Komisiji

(33)  Zadeva Komisija proti EDF, C-124/10P, sodba z dne 5. junija 2012, točka 85.

33

Komisija proti EDF

---