# Uradni list L 326/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.326.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 326 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5524. november 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.326.slv

Uradni list

Evropske unije

L 326

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5524. november 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1096/2012 z dne 14. novembra 2012 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Aischgründer Karpfen (ZGO)) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1097/2012 z dne 23. novembra 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 142/2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo, v zvezi z odpremo živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov med državami članicami (
  1
  ) | 3 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1098/2012 z dne 23. novembra 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 11 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2012/38/EU z dne 23. novembra 2012 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev cis-trikoz-9-ena kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  ) | 13 |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/717/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 20. novembra 2012 o imenovanju španskega člana Odbora regij | 16 |
| | | 2012/718/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 20. septembra 2012 o spremembi Odločbe Komisije 2008/458/ES o določitvi pravil za izvajanje Odločbe št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov glede sistemov upravljanja in nadzora držav članic, pravil za upravno in finančno upravljanje ter upravičenosti izdatkov za projekte, ki jih sofinancira Sklad
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 6408) | 17 |
| | | 2012/719/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 17. oktobra 2012 o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Švedska na podlagi člena 114(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 7177)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | 2012/720/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 14. novembra 2012 o okoljskih merilih za podeljevanje znaka EU za okolje detergentom za strojno pomivanje posode za uporabo v industriji in ustanovah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8054)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2012/721/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 14. novembra 2012 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje detergentom za perilo za uporabo v industrijskem in institucionalnem sektorju
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8055)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2012/722/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 23. novembra 2012 o potrditvi sistema Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju (Roundtable on Sustainable Palm Oil RED) za dokazljivo skladnost s trajnostnimi merili iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta | 53 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1096/2012 z dne 14. novembra 2012 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Aischgründer Karpfen (ZGO))

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1097/2012 z dne 23. novembra 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 142/2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo, v zvezi z odpremo živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov med državami članicami (
  1
  )

1

3

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1098/2012 z dne 23. novembra 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

11

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2012/38/EU z dne 23. novembra 2012 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev cis-trikoz-9-ena kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  )

cis

1

13

SKLEPI

2012/717/EU

*

Sklep Sveta z dne 20. novembra 2012 o imenovanju španskega člana Odbora regij

16

2012/718/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 20. septembra 2012 o spremembi Odločbe Komisije 2008/458/ES o določitvi pravil za izvajanje Odločbe št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov glede sistemov upravljanja in nadzora držav članic, pravil za upravno in finančno upravljanje ter upravičenosti izdatkov za projekte, ki jih sofinancira Sklad
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 6408)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 6408)

17

2012/719/EU

*

Sklep Komisije z dne 17. oktobra 2012 o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Švedska na podlagi člena 114(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 7177)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 7177)

1

19

2012/720/EU

*

Sklep Komisije z dne 14. novembra 2012 o okoljskih merilih za podeljevanje znaka EU za okolje detergentom za strojno pomivanje posode za uporabo v industriji in ustanovah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8054)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8054)

1

25

2012/721/EU

*

Sklep Komisije z dne 14. novembra 2012 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje detergentom za perilo za uporabo v industrijskem in institucionalnem sektorju
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8055)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8055)

1

38

2012/722/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 23. novembra 2012 o potrditvi sistema Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju (Roundtable on Sustainable Palm Oil RED) za dokazljivo skladnost s trajnostnimi merili iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta

53

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Sklepa Sveta 2009/1017/EU z dne 22. decembra 2009 o dodelitvi državne pomoči s strani oblasti Republike Madžarske za nakup kmetijskih zemljišč med 1. januarjem 2010 in 31. decembrom 2013(UL L 348, 29.12.2009) | 55 |

Popravki

*

Popravek Sklepa Sveta 2009/1017/EU z dne 22. decembra 2009 o dodelitvi državne pomoči s strani oblasti Republike Madžarske za nakup kmetijskih zemljišč med 1. januarjem 2010 in 31. decembrom 2013(UL L 348, 29.12.2009)

(UL L 348, 29.12.2009)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 24.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 326/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1096/2012

z dne 14. novembra 2012

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Aischgründer Karpfen (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Nemčije za registracijo imena „Aischgründer Karpfen“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Nemčije za registracijo imena „Aischgründer Karpfen“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. novembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 64, 3.3.2012, str. 16.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.7   Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

NEMČIJA

Aischgründer Karpfen (ZGO)

---

| 24.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 326/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 326/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1097/2012

z dne 23. novembra 2012

o spremembi Uredbe (EU) št. 142/2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo, v zvezi z odpremo živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov med državami članicami

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (1) ter zlasti člena 21(5)(a) ter členov 23(3) in 48(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1069/2009 določa pravila v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, da se preprečijo in kar najbolj zmanjšajo tveganja za javno zdravje in zdravje živali zaradi navedenih proizvodov. Določa tudi pravila za dajanje živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov na trg. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1069/2009 določa pravila v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, da se preprečijo in kar najbolj zmanjšajo tveganja za javno zdravje in zdravje živali zaradi navedenih proizvodov. Določa tudi pravila za dajanje živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov na trg.

| (2) | Uredba Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (2), določa izvedbena pravila za Uredbo (ES) št. 1069/2009, vključno s pravili za registracijo nosilcev dejavnosti, vsebino komercialnih dokumentov, ki spremljajo pošiljke živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov v trgovini med državami članicami, in obliko obrazca za priglasitev, ki ga je treba predložiti za nekatere živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode v skladu s členom 48(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (2), določa izvedbena pravila za Uredbo (ES) št. 1069/2009, vključno s pravili za registracijo nosilcev dejavnosti, vsebino komercialnih dokumentov, ki spremljajo pošiljke živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov v trgovini med državami članicami, in obliko obrazca za priglasitev, ki ga je treba predložiti za nekatere živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode v skladu s členom 48(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009.

| (3) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009 morajo nosilci dejavnosti zagotoviti sledljivost živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov v vseh fazah zbiranja, proizvodnje, uporabe ali odstranjevanja, da bi se izognili nepotrebnim motnjam na notranjem trgu v primeru dogodkov, ki so povezani z dejanskimi ali možnimi tveganji za javno zdravje ali zdravje živali. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009 morajo nosilci dejavnosti zagotoviti sledljivost živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov v vseh fazah zbiranja, proizvodnje, uporabe ali odstranjevanja, da bi se izognili nepotrebnim motnjam na notranjem trgu v primeru dogodkov, ki so povezani z dejanskimi ali možnimi tveganji za javno zdravje ali zdravje živali.

| (4) | Nosilci dejavnosti morajo zagotoviti, da so dejavnosti, zajete v področju uporabe zakonodaje o živalskih stranskih proizvodih, registrirane ali odobrene. Vendar lahko ravnanje z majhnimi količinami snovi kategorij 2 in 3 predstavlja zanemarljivo tveganje, če izvirajo z območij, na katerih niso bile prijavljene nobene bolezni, ki se prenašajo na ljudi ali živali. Zato bi bilo treba državam članicam odobriti določene dejavnosti, za katere se ne zahteva registracija, kot določa člen 23 Uredbe (ES) št. 1069/2009. Tako odstopanje mora biti omejeno samo na dejavnosti v zvezi z neposredno dobavo proizvodov znotraj regije končnega uporabnika, na lokalni trg ali v lokalne maloprodajne trgovine. |
| --- | --- |

(4)

Nosilci dejavnosti morajo zagotoviti, da so dejavnosti, zajete v področju uporabe zakonodaje o živalskih stranskih proizvodih, registrirane ali odobrene. Vendar lahko ravnanje z majhnimi količinami snovi kategorij 2 in 3 predstavlja zanemarljivo tveganje, če izvirajo z območij, na katerih niso bile prijavljene nobene bolezni, ki se prenašajo na ljudi ali živali. Zato bi bilo treba državam članicam odobriti določene dejavnosti, za katere se ne zahteva registracija, kot določa člen 23 Uredbe (ES) št. 1069/2009. Tako odstopanje mora biti omejeno samo na dejavnosti v zvezi z neposredno dobavo proizvodov znotraj regije končnega uporabnika, na lokalni trg ali v lokalne maloprodajne trgovine.

| (5) | Vsako pošiljko živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov, s katero se trguje med državami članicami, mora spremljati komercialni dokument. Vendar je treba veljavne zahteve za komercialne dokumente spremeniti in razširiti, da se zagotovi vključitev vseh potrebnih informacij o varnem ravnanju, obdelavi in predvideni uporabi ali odstranjevanju zadevne snovi. |
| --- | --- |

(5)

Vsako pošiljko živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov, s katero se trguje med državami članicami, mora spremljati komercialni dokument. Vendar je treba veljavne zahteve za komercialne dokumente spremeniti in razširiti, da se zagotovi vključitev vseh potrebnih informacij o varnem ravnanju, obdelavi in predvideni uporabi ali odstranjevanju zadevne snovi.

| (6) | Nosilci dejavnosti morajo na komercialnem dokumentu navesti nekatere informacije o pošiljki, zlasti kategorijo živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov, vrsto blaga in vrsto obdelave. V skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 142/2011 komercialnega dokumenta ni treba izdati za pridobljene proizvode, ki so opredeljeni kot končna točka v proizvodni verigi. Odstrani se lahko tudi sklicevanje na standarde predelave iz Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Prilogo VIII k Uredbi (EU) št. 142/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Nosilci dejavnosti morajo na komercialnem dokumentu navesti nekatere informacije o pošiljki, zlasti kategorijo živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov, vrsto blaga in vrsto obdelave. V skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 142/2011 komercialnega dokumenta ni treba izdati za pridobljene proizvode, ki so opredeljeni kot končna točka v proizvodni verigi. Odstrani se lahko tudi sklicevanje na standarde predelave iz Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Prilogo VIII k Uredbi (EU) št. 142/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Več živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov iz člena 48(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009 mora po prejemu vloge nosilca dejavnosti vnaprej odobriti pristojni organ namembne države članice. Priloga XVI Uredbe (EU) št. 142/2011 določa standardno obliko vloge za odobritev odpreme živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov v drugo državo članico. Navedeno obliko vloge bi bilo treba spremeniti, da vključuje informacije o končnem datumu veljavnosti odobritev, prostornino ali maso pošiljke, ime in naslov pošiljatelja, izvor živalskih stranskih proizvodov in namembni kraj pošiljke. Prilogo XVI k Uredbi (EU) št. 142/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Več živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov iz člena 48(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009 mora po prejemu vloge nosilca dejavnosti vnaprej odobriti pristojni organ namembne države članice. Priloga XVI Uredbe (EU) št. 142/2011 določa standardno obliko vloge za odobritev odpreme živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov v drugo državo članico. Navedeno obliko vloge bi bilo treba spremeniti, da vključuje informacije o končnem datumu veljavnosti odobritev, prostornino ali maso pošiljke, ime in naslov pošiljatelja, izvor živalskih stranskih proizvodov in namembni kraj pošiljke. Prilogo XVI k Uredbi (EU) št. 142/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Uredbo (EU) št. 142/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (EU) št. 142/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 142/2011 se spremeni:

| 1. | v členu 20 se točka (c) odstavka 4 nadomesti z naslednjim besedilom:






  „(c) | nosilce dejavnosti, ki prevažajo suho neobdelano volno in dlako, če sta varno zaprti v pakiranju in neposredno odpremljeni v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi za uporabo zunaj krmne verige, ali obrat, ki izvaja vmesne operacije, pod pogoji, ki preprečujejo širjenje patogenov; |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 20 se točka (c) odstavka 4 nadomesti z naslednjim besedilom:

„(c)

nosilce dejavnosti, ki prevažajo suho neobdelano volno in dlako, če sta varno zaprti v pakiranju in neposredno odpremljeni v obrat, v katerem se proizvajajo pridobljeni proizvodi za uporabo zunaj krmne verige, ali obrat, ki izvaja vmesne operacije, pod pogoji, ki preprečujejo širjenje patogenov;

| (d) | nosilce dejavnosti, ki uporabljajo majhne količine snovi kategorij 2 in 3 iz členov 9 in 10 Uredbe (ES) št. 1069/2009 ali proizvodov, pridobljenih iz navedenih snovi, za namene neposredne dobave proizvodov znotraj regije končnega uporabnika, na lokalni trg ali v lokalne maloprodajne trgovine, če pristojni organ meni, da take dejavnosti ne predstavljajo tveganje širitve kakršne koli nevarne bolezni, ki se prenaša na ljudi ali živali; ta točka se ne uporablja, kadar se navedene snovi uporabljajo kot krma za gojene živali, razen kožuharjev.“ |
| --- | --- |

(d)

nosilce dejavnosti, ki uporabljajo majhne količine snovi kategorij 2 in 3 iz členov 9 in 10 Uredbe (ES) št. 1069/2009 ali proizvodov, pridobljenih iz navedenih snovi, za namene neposredne dobave proizvodov znotraj regije končnega uporabnika, na lokalni trg ali v lokalne maloprodajne trgovine, če pristojni organ meni, da take dejavnosti ne predstavljajo tveganje širitve kakršne koli nevarne bolezni, ki se prenaša na ljudi ali živali; ta točka se ne uporablja, kadar se navedene snovi uporabljajo kot krma za gojene živali, razen kožuharjev.“

| 2. | Prilogi VIII in XVI se spremenita v skladu z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Prilogi VIII in XVI se spremenita v skladu z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. novembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 300, 14.11.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 54, 26.2.2011, str. 1.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

3

---

PRILOGA

Priloge k Uredbi (EU) št. 142/2011 se spremenijo:

| 1. | v poglavju III Priloge VIII se vzorčni komercialni dokument nadomesti z naslednjim:
  „Komercialni dokument

  Za prevoz živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov, ki niso namenjeni prehrani ljudi, v Evropski uniji v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

1.

v poglavju III Priloge VIII se vzorčni komercialni dokument nadomesti z naslednjim:

„Komercialni dokument

Za prevoz živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov, ki niso namenjeni prehrani ljudi, v Evropski uniji v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009

Image

Image

| 2. | v poglavju III Priloge XVI se oddelek 10 nadomesti z naslednjim:
  „Oddelek 10


  Standardna oblika za vloge za nekatere odobritve za trgovino znotraj Unije

  Nosilci dejavnosti pri pristojnem organu namembne države članice vložijo vloge za odobritev odpreme živalskih stranskih proizvodov iz člena 48(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009 v skladu z naslednjo obliko: |
| --- | --- |

2.

v poglavju III Priloge XVI se oddelek 10 nadomesti z naslednjim:

„Oddelek 10

Standardna oblika za vloge za nekatere odobritve za trgovino znotraj Unije

Nosilci dejavnosti pri pristojnem organu namembne države članice vložijo vloge za odobritev odpreme živalskih stranskih proizvodov iz člena 48(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009 v skladu z naslednjo obliko:

Image

Image

---

| 24.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 326/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 326/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1098/2012

z dne 23. novembra 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. novembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 41,5 |
| MA | 46,2 |
| MK | 32,3 |
| TN | 73,5 |
| ZZ | 48,4 |
| 0707 00 05 | AL | 63,5 |
| MK | 58,4 |
| TR | 88,7 |
| ZZ | 70,2 |
| 0709 93 10 | MA | 102,5 |
| TR | 110,9 |
| ZZ | 106,7 |
| 0805 20 10 | MA | 137,8 |
| ZZ | 137,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 65,5 |
| HR | 37,0 |
| TR | 84,6 |
| ZZ | 62,4 |
| 0805 50 10 | TR | 83,0 |
| ZA | 49,1 |
| ZZ | 66,1 |
| 0808 10 80 | CN | 79,8 |
| MK | 38,5 |
| NZ | 138,3 |
| US | 127,1 |
| ZA | 145,8 |
| ZZ | 105,9 |
| 0808 30 90 | CN | 69,9 |
| TR | 113,2 |
| US | 136,8 |
| ZZ | 106,6 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

41,5

MA

46,2

MK

32,3

TN

73,5

ZZ

48,4

0707 00 05

AL

63,5

MK

58,4

TR

88,7

ZZ

70,2

0709 93 10

MA

102,5

TR

110,9

ZZ

106,7

0805 20 10

MA

137,8

ZZ

137,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

65,5

HR

37,0

TR

84,6

ZZ

62,4

0805 50 10

TR

83,0

ZA

49,1

ZZ

66,1

0808 10 80

CN

79,8

MK

38,5

NZ

138,3

US

127,1

ZA

145,8

ZZ

105,9

0808 30 90

CN

69,9

TR

113,2

US

136,8

ZZ

106,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 24.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 326/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 326/13

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2012/38/EU

z dne 23. novembra 2012

o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev cis-trikoz-9-ena kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1) in zlasti drugega pododstavka člena 16(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Zadevni seznam vključuje cis-trikoz-9-en. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Zadevni seznam vključuje cis-trikoz-9-en.

| (2) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja cis-trikoz-9-ena glede uporabe v 19. vrsti izdelkov (repelenti in sredstva za privabljanje (atraktanti)), kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja cis-trikoz-9-ena glede uporabe v 19. vrsti izdelkov (repelenti in sredstva za privabljanje (atraktanti)), kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi.

| (3) | Avstrija, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 11. novembra 2009 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo. |
| --- | --- |

(3)

Avstrija, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 11. novembra 2009 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo.

| (4) | Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda v okviru Stalnega odbora za biocidne pripravke z dne 25. maja 2012 vključene v poročilo o oceni. |
| --- | --- |

(4)

Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda v okviru Stalnega odbora za biocidne pripravke z dne 25. maja 2012 vključene v poročilo o oceni.

| (5) | Iz presoje je razvidno, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot atraktanti in vsebujejo cis-trikoz-9-en, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES. Zato je cis-trikoz-9-en primerno vključiti v Prilogo I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(5)

Iz presoje je razvidno, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot atraktanti in vsebujejo cis-trikoz-9-en, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES. Zato je cis-trikoz-9-en primerno vključiti v Prilogo I k navedeni direktivi.

| (6) | Na ravni Unije niso bile ocenjene vse možnosti uporabe in primeri izpostavljenosti. Na primer, uporaba na prostem in izpostavljenost hrane ali krme nista bili ocenjeni. Zato je primerno od držav članic zahtevati, da ocenijo možnosti uporabe ali primere izpostavljenosti ter tveganja za populacije ljudi in dele okolja, ki v oceni tveganja na ravni Unije niso bili reprezentativno obravnavani, ter da pri izdajanju dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali določijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven. |
| --- | --- |

(6)

Na ravni Unije niso bile ocenjene vse možnosti uporabe in primeri izpostavljenosti. Na primer, uporaba na prostem in izpostavljenost hrane ali krme nista bili ocenjeni. Zato je primerno od držav članic zahtevati, da ocenijo možnosti uporabe ali primere izpostavljenosti ter tveganja za populacije ljudi in dele okolja, ki v oceni tveganja na ravni Unije niso bili reprezentativno obravnavani, ter da pri izdajanju dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali določijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven.

| (7) | Zaradi možne posredne izpostavljenosti ljudi prek uživanja hrane zaradi uporab, predstavljenih v oceni, je po potrebi primerno zahtevati, da se preveri potreba po določitvi nove ali spremembi obstoječe najvišje mejne vrednosti ostankov v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (4). Sprejeti je treba ukrepe za zagotovitev, da se veljavne najvišje mejne vrednosti ostankov ne presežejo. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi možne posredne izpostavljenosti ljudi prek uživanja hrane zaradi uporab, predstavljenih v oceni, je po potrebi primerno zahtevati, da se preveri potreba po določitvi nove ali spremembi obstoječe najvišje mejne vrednosti ostankov v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (4). Sprejeti je treba ukrepe za zagotovitev, da se veljavne najvišje mejne vrednosti ostankov ne presežejo.

| (8) | Določbe te direktive bi bilo treba uporabljati hkrati v vseh državah članicah, da se tako na trgu Unije zagotovi enaka obravnava biocidnih pripravkov iz 19. vrste izdelkov, ki vsebujejo aktivno snov cis-trikoz-9-en, in omogoči ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na splošno. |
| --- | --- |

(8)

Določbe te direktive bi bilo treba uporabljati hkrati v vseh državah članicah, da se tako na trgu Unije zagotovi enaka obravnava biocidnih pripravkov iz 19. vrste izdelkov, ki vsebujejo aktivno snov cis-trikoz-9-en, in omogoči ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na splošno.

| (9) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES bi bilo treba dovoliti ustrezno obdobje, ki bo državam članicam in zainteresiranim stranem omogočilo, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, prijaviteljem, ki so pripravili dokumentacijo, pa zagotovilo, da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve. |
| --- | --- |

(9)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES bi bilo treba dovoliti ustrezno obdobje, ki bo državam članicam in zainteresiranim stranem omogočilo, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, prijaviteljem, ki so pripravili dokumentacijo, pa zagotovilo, da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve.

| (10) | Po vključitvi bi morale imeti države članice na voljo razumno dolgo obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES. |
| --- | --- |

(10)

Po vključitvi bi morale imeti države članice na voljo razumno dolgo obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES.

| (11) | Direktivo 98/8/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Direktivo 98/8/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Države članice so se v skladu s skupno politično deklaracijo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 (5) zavzele, da bodo v utemeljenih primerih uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. |
| --- | --- |

(12)

Države članice so se v skladu s skupno politično deklaracijo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 (5) zavzele, da bodo v utemeljenih primerih uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos.

| (13) | Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 98/8/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice najpozneje 30. septembra 2013 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. oktobra 2014.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 23. novembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 325, 11.12.2007, str. 3.

2

(3)  UL L 152, 16.6.2009, str. 11.

3

(4)  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

4

(5)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

5

---

PRILOGA

V Prilogi I k Direktivi 98/8/ES se doda naslednji vnos:

| Št. | Splošno ime | Ime po IUPAC
  Identifikacijske številke | Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet | Datum vključitve | Rok za uskladitev s členom 16(3) (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njegovih aktivnih snovi) | Datum izteka veljavnosti vključitve | Vrsta pripravka | Posebne določbe (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „59 | cis-trikoz-9-en (muscalure) | cis-trikoz-9-en; (Z)-trikoz-9-en
  Št. ES: 248-505-7
  Št. CAS: 27519-02-4 | 801 g/kg | 1. oktober 2014 | 30. september 2016 | 30. september 2024 | 19 | V oceni tveganja na ravni Unije niso bile obravnavane vse možnosti uporabe in primeri izpostavljenosti; nekatere uporabe in primeri izpostavljenosti, kot sta uporaba na prostem in izpostavljenost hrane ali krme, so bili izključeni. Kadar je za določen pripravek to potrebno, države članice pri ocenjevanju vloge za izdajo dovoljenja za pripravek v skladu s členom 5 in Prilogo VI ocenijo možnosti uporabe ali primere izpostavljenosti ter tveganja za populacije ljudi in dele okolja, ki v oceni tveganja na ravni Unije niso bili reprezentativno obravnavani.
  Za pripravke, ki vsebujejo cis-trikoz-9-en in lahko puščajo ostanke v živilih ali krmi, države članice preverijo potrebo po določitvi novih ali spremembi obstoječih najvišjih mejnih vrednosti ostankov v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 ali Uredbo (ES) št. 396/2005 ter sprejmejo vse primerne ukrepe za zmanjšanje tveganja, s čimer se zagotovi, da veljavne najvišje mejne vrednosti niso presežene.“ |

Št.

Splošno ime

Ime po IUPAC

Identifikacijske številke

Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet

Datum vključitve

Rok za uskladitev s členom 16(3) (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njegovih aktivnih snovi)

Datum izteka veljavnosti vključitve

Vrsta pripravka

Posebne določbe (1)

„59

cis-trikoz-9-en (muscalure)

cis-trikoz-9-en; (Z)-trikoz-9-en

Št. ES: 248-505-7

Št. CAS: 27519-02-4

801 g/kg

1. oktober 2014

30. september 2016

30. september 2024

19

V oceni tveganja na ravni Unije niso bile obravnavane vse možnosti uporabe in primeri izpostavljenosti; nekatere uporabe in primeri izpostavljenosti, kot sta uporaba na prostem in izpostavljenost hrane ali krme, so bili izključeni. Kadar je za določen pripravek to potrebno, države članice pri ocenjevanju vloge za izdajo dovoljenja za pripravek v skladu s členom 5 in Prilogo VI ocenijo možnosti uporabe ali primere izpostavljenosti ter tveganja za populacije ljudi in dele okolja, ki v oceni tveganja na ravni Unije niso bili reprezentativno obravnavani.

Za pripravke, ki vsebujejo cis-trikoz-9-en in lahko puščajo ostanke v živilih ali krmi, države članice preverijo potrebo po določitvi novih ali spremembi obstoječih najvišjih mejnih vrednosti ostankov v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 ali Uredbo (ES) št. 396/2005 ter sprejmejo vse primerne ukrepe za zmanjšanje tveganja, s čimer se zagotovi, da veljavne najvišje mejne vrednosti niso presežene.“

---

(1)  Za izvajanje splošnih načel Priloge VI so vsebina in sklepne ugotovitve poročil o oceni na voljo na spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm.

1

---

SKLEPI

| 24.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 326/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 326/16

---

SKLEP SVETA

z dne 20. novembra 2012

o imenovanju španskega člana Odbora regij

(2012/717/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga španske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

| (2) | Zaradi izteka mandata Esperanze AGUIRRE GIL DE BIEDMA se je sprostilo mesto člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi izteka mandata Esperanze AGUIRRE GIL DE BIEDMA se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, tj. do 25. januarja 2015, se za člana Odbora regij imenuje:

| — | Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ, Presidente de la Comunidad Autónoma de Madrid. |
| --- | --- |

—

Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ, Presidente de la Comunidad Autónoma de Madrid.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 20. novembra 2012

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

1

(2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.

2

---

| 24.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 326/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 326/17

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 20. septembra 2012

o spremembi Odločbe Komisije 2008/458/ES o določitvi pravil za izvajanje Odločbe št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ glede sistemov upravljanja in nadzora držav članic, pravil za upravno in finančno upravljanje ter upravičenosti izdatkov za projekte, ki jih sofinancira Sklad

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 6408)

(Besedilo v angleškem, bolgarskem, češkem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(2012/718/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (1), ter zlasti člena 35(4) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Splošni cilj Evropskega sklada za vračanje je podpirati prizadevanja držav članic za boljše upravljanje vračanja v vseh njegovih razsežnostih, in sicer ob upoštevanju zakonodaje Unije na tem področju ter popolnem spoštovanju temeljnih pravic. |
| --- | --- |

(1)

Splošni cilj Evropskega sklada za vračanje je podpirati prizadevanja držav članic za boljše upravljanje vračanja v vseh njegovih razsežnostih, in sicer ob upoštevanju zakonodaje Unije na tem področju ter popolnem spoštovanju temeljnih pravic.

| (2) | Evropski sklad za vračanje prispeva k doseganju posebnih ciljev, določenih v členu 3(1)(c) Odločbe št. 575/2007/ES, med drugim k „spodbujanju dejanske in enotne uporabe skupnih standardov pri vračanju v skladu z razvojem politike na tem področju“. |
| --- | --- |

(2)

Evropski sklad za vračanje prispeva k doseganju posebnih ciljev, določenih v členu 3(1)(c) Odločbe št. 575/2007/ES, med drugim k „spodbujanju dejanske in enotne uporabe skupnih standardov pri vračanju v skladu z razvojem politike na tem področju“.

| (3) | V tem okviru Evropski sklad za vračanje s sofinanciranjem raznolikih ukrepov zagotavlja podporo državam članicam pri izvajanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (2) (Direktiva o vračanju). |
| --- | --- |

(3)

V tem okviru Evropski sklad za vračanje s sofinanciranjem raznolikih ukrepov zagotavlja podporo državam članicam pri izvajanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (2) (Direktiva o vračanju).

| (4) | Za zagotovitev učinkovitega izvajanja Direktive o vračanju v državah članicah je primerno, da se še naprej krepi podpora sklada z razširitvijo obsega upravičenih ukrepov, zlasti za obravnavanje potreb v zvezi s členom 16 Direktive o vračanju, ki zahteva, da se pridržanje praviloma izvaja v posebnih centrih za pridržanje. Poleg tega je glede na izkušnje, pridobljene od uvedbe Evropskega sklada za vračanje, in za okrepitev zmogljivosti držav članic, da zagotovijo učinkovit prevoz oseb v postopkih in ukrepih vračanja, primerno, da v okviru sklada obstajajo možnosti za financiranje potrebnih prevoznih sredstev, kot so avtobusi. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev učinkovitega izvajanja Direktive o vračanju v državah članicah je primerno, da se še naprej krepi podpora sklada z razširitvijo obsega upravičenih ukrepov, zlasti za obravnavanje potreb v zvezi s členom 16 Direktive o vračanju, ki zahteva, da se pridržanje praviloma izvaja v posebnih centrih za pridržanje. Poleg tega je glede na izkušnje, pridobljene od uvedbe Evropskega sklada za vračanje, in za okrepitev zmogljivosti držav članic, da zagotovijo učinkovit prevoz oseb v postopkih in ukrepih vračanja, primerno, da v okviru sklada obstajajo možnosti za financiranje potrebnih prevoznih sredstev, kot so avtobusi.

| (5) | Glede na to, da se letni programi držav članic za leto 2011 in 2012 v okviru Evropskega sklada za vračanje še vedno izvajajo, je primerno, da se spremenjena pravila uporabljajo od letnega programa za leto 2011 dalje. |
| --- | --- |

(5)

Glede na to, da se letni programi držav članic za leto 2011 in 2012 v okviru Evropskega sklada za vračanje še vedno izvajajo, je primerno, da se spremenjena pravila uporabljajo od letnega programa za leto 2011 dalje.

| (6) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je temeljni akt za Združeno kraljestvo zavezujoč, zato je posledično zanj zavezujoč tudi ta sklep. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je temeljni akt za Združeno kraljestvo zavezujoč, zato je posledično zanj zavezujoč tudi ta sklep.

| (7) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je temeljni akt za Irsko zavezujoč, zato je posledično zanjo zavezujoč tudi ta sklep. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je temeljni akt za Irsko zavezujoč, zato je posledično zanjo zavezujoč tudi ta sklep.

| (8) | V skladu s členom 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ta sklep za Dansko ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ta sklep za Dansko ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (9) | Ukrepi, določeni v tem sklepu, so v skladu z mnenjem skupnega odbora za „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, ustanovljenega z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, določeni v tem sklepu, so v skladu z mnenjem skupnega odbora za „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, ustanovljenega z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (10) | Odločbo 2008/458/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Odločbo 2008/458/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga XI k Odločbi 2008/458/ES se spremeni:

| 1. | v točki II.1.3.3 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:






  „3. | Za posamezne predmete, ki stanejo manj kot 20 000 EUR, so celotni stroški nakupa upravičeni, če je oprema, razen v ustrezno utemeljenih primerih, kupljena pred zadnjimi tremi meseci trajanja projekta. Za posamezne predmete, ki stanejo 20 000 EUR ali več, so celotni stroški nakupa upravičeni le na podlagi amortizacije. Z odstopanjem od navedenih pogojev so za prevozna sredstva, ki stanejo manj kot 250 000 EUR, celotni stroški nakupa upravičeni.“; |
| --- | --- | --- |

1.

v točki II.1.3.3 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.

Za posamezne predmete, ki stanejo manj kot 20 000 EUR, so celotni stroški nakupa upravičeni, če je oprema, razen v ustrezno utemeljenih primerih, kupljena pred zadnjimi tremi meseci trajanja projekta. Za posamezne predmete, ki stanejo 20 000 EUR ali več, so celotni stroški nakupa upravičeni le na podlagi amortizacije. Z odstopanjem od navedenih pogojev so za prevozna sredstva, ki stanejo manj kot 250 000 EUR, celotni stroški nakupa upravičeni.“;

| 2. | točka II.1.4.2 se nadomesti z naslednjim:
  „II.1.4.2.   Nakup, gradnja ali prenova






  1. | Kadar je pridobitev nepremičnin bistvena za izvajanje projekta in jasno povezana z njegovimi cilji, sta nakup nepremičnin, tj. že zgrajenih zgradb, ali gradnja nepremičnin upravičena do sofinanciranja na podlagi vseh ali dela stroškov ali na podlagi amortizacije pod spodaj navedenimi pogoji in brez poseganja v uporabo strožjih nacionalnih predpisov:






  (a) | pridobi se potrdilo neodvisnega pooblaščenega cenilca ali ustrezno pooblaščenega uradnega organa, ki ugotovi, da nakupna cena ne presega tržne vrednosti, in bodisi potrdi, da so nepremičnine v skladu z nacionalnimi predpisi, bodisi natančno navede točke, ki niso skladne in jih končni upravičenec namerava odpraviti v okviru projekta; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

točka II.1.4.2 se nadomesti z naslednjim:

„II.1.4.2.   Nakup, gradnja ali prenova

1.

Kadar je pridobitev nepremičnin bistvena za izvajanje projekta in jasno povezana z njegovimi cilji, sta nakup nepremičnin, tj. že zgrajenih zgradb, ali gradnja nepremičnin upravičena do sofinanciranja na podlagi vseh ali dela stroškov ali na podlagi amortizacije pod spodaj navedenimi pogoji in brez poseganja v uporabo strožjih nacionalnih predpisov:

(a)

pridobi se potrdilo neodvisnega pooblaščenega cenilca ali ustrezno pooblaščenega uradnega organa, ki ugotovi, da nakupna cena ne presega tržne vrednosti, in bodisi potrdi, da so nepremičnine v skladu z nacionalnimi predpisi, bodisi natančno navede točke, ki niso skladne in jih končni upravičenec namerava odpraviti v okviru projekta;

| (b) | nepremičnine niso bile kupljene z donacijo Skupnosti kadar koli pred izvajanjem projekta; |
| --- | --- |

(b)

nepremičnine niso bile kupljene z donacijo Skupnosti kadar koli pred izvajanjem projekta;

| (c) | nepremičnine se morajo uporabljati izključno za namen, naveden v projektu, za obdobje najmanj deset let po datumu zaključka projekta, razen če Komisija izrecno ne določi drugače, v primeru sofinanciranja vseh ali dela stroškov; v primeru sofinanciranja na podlagi amortizacije se to obdobje skrajša na pet let; |
| --- | --- |

(c)

nepremičnine se morajo uporabljati izključno za namen, naveden v projektu, za obdobje najmanj deset let po datumu zaključka projekta, razen če Komisija izrecno ne določi drugače, v primeru sofinanciranja vseh ali dela stroškov; v primeru sofinanciranja na podlagi amortizacije se to obdobje skrajša na pet let;

| (d) | nakup nepremičnine se izvede ob spoštovanju načel razmerja med kakovostjo in ceno ter stroškovno učinkovitostjo, prav tako pa mora biti sorazmeren s ciljem, ki ga je treba doseči z izvajanjem projekta; |
| --- | --- |

(d)

nakup nepremičnine se izvede ob spoštovanju načel razmerja med kakovostjo in ceno ter stroškovno učinkovitostjo, prav tako pa mora biti sorazmeren s ciljem, ki ga je treba doseči z izvajanjem projekta;

| (e) | v primeru sofinanciranja na podlagi amortizacije je upravičen le tisti delež amortizacije teh sredstev, ki ustreza trajanju uporabe za namene projekta in stopnji dejanske uporabe za namene projekta; amortizacija se izračuna v skladu z nacionalnimi računovodskimi pravili. |
| --- | --- |

(e)

v primeru sofinanciranja na podlagi amortizacije je upravičen le tisti delež amortizacije teh sredstev, ki ustreza trajanju uporabe za namene projekta in stopnji dejanske uporabe za namene projekta; amortizacija se izračuna v skladu z nacionalnimi računovodskimi pravili.

| 2. | Stroški za prenovo, obnovo in posodobitev nepremičnin so upravičeni do sofinanciranja na podlagi vseh ali dela stroškov ali na podlagi amortizacije. V primeru stroškov prenove se uporabljata samo pogoja iz točk (c) in (e) odstavka 1.“ |
| --- | --- |

2.

Stroški za prenovo, obnovo in posodobitev nepremičnin so upravičeni do sofinanciranja na podlagi vseh ali dela stroškov ali na podlagi amortizacije. V primeru stroškov prenove se uporabljata samo pogoja iz točk (c) in (e) odstavka 1.“

Člen 2

1.   Člen 1 velja od datuma sprejetja tega sklepa.

2.   Države članice se lahko odločijo za uporabo sprememb v zvezi s tekočimi ali prihodnjimi projekti od letnih programov za leto 2011 dalje.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

V Bruslju, 20. septembra 2012

Za Komisijo

Cecilia MALMSTRÖM

Članica Komisije

---

(1)  UL L 144, 6.6.2007, str. 45.

1

(2)  UL L 348, 24.12.2008, str. 98.

2

(3)  UL L 144, 6.6.2007, str. 22.

3

---

| 24.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 326/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 326/19

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 17. oktobra 2012

o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Švedska na podlagi člena 114(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 7177)

(Besedilo v švedskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/719/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114(6) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

| (1) | Kraljevina Švedska je 17. oktobra 2011 v skladu s členom 114(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) uradno obvestila Komisijo, da namerava uvesti nacionalne določbe za znižanje dovoljene vsebnosti kadmija v fosfornih gnojilih na največ 46 gramov kadmija na tono fosforja (kar je enako 20 mg Cd/kg P2O5). Navedeni ukrepi bi odstopali od Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (1) in bi znižali največjo dovoljeno vsebnost kadmija v višini 100 gramov kadmija na tono fosforja (kar je enako 44 mg Cd/kg P2O5), za katero je bilo Kraljevini Švedski že odobreno odstopanje. |
| --- | --- |

(1)

Kraljevina Švedska je 17. oktobra 2011 v skladu s členom 114(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) uradno obvestila Komisijo, da namerava uvesti nacionalne določbe za znižanje dovoljene vsebnosti kadmija v fosfornih gnojilih na največ 46 gramov kadmija na tono fosforja (kar je enako 20 mg Cd/kg P2O5). Navedeni ukrepi bi odstopali od Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (1) in bi znižali največjo dovoljeno vsebnost kadmija v višini 100 gramov kadmija na tono fosforja (kar je enako 44 mg Cd/kg P2O5), za katero je bilo Kraljevini Švedski že odobreno odstopanje.

1.   Člen 114(5) in (6) PDEU

| (2) | Člen 114(5) in (6) PDEU določa:
  „5.   [...] Če po tem, ko Evropski parlament in Svet, Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, država članica meni, da mora na podlagi novih znanstvenih spoznanj o varstvu okolja ali delovnega okolja uvesti nacionalne določbe zaradi problema, ki je specifičen zanjo in je posledica sprejetja usklajevalnega ukrepa, o načrtovanih določbah pa tudi o razlogih za njihovo uvedbo uradno obvesti Komisijo.
  6.   Komisija v šestih mesecih po uradnem obvestilu [...] odobri ali zavrne nacionalne določbe, potem ko preveri, ali so morda sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.
  Če Komisija v tem roku ne sprejme nobenega sklepa, se šteje, da so nacionalne določbe iz odstavkov [...] 5 odobrene.
  Če to upravičuje zahtevnost zadeve in če ni nevarnosti za zdravje ljudi, lahko Komisija zadevno državo članico uradno obvesti, da se rok iz tega odstavka lahko podaljša za nadaljnje obdobje največ šestih mesecev.“ |
| --- | --- |

(2)

Člen 114(5) in (6) PDEU določa:

„5.   [...] Če po tem, ko Evropski parlament in Svet, Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, država članica meni, da mora na podlagi novih znanstvenih spoznanj o varstvu okolja ali delovnega okolja uvesti nacionalne določbe zaradi problema, ki je specifičen zanjo in je posledica sprejetja usklajevalnega ukrepa, o načrtovanih določbah pa tudi o razlogih za njihovo uvedbo uradno obvesti Komisijo.

6.   Komisija v šestih mesecih po uradnem obvestilu [...] odobri ali zavrne nacionalne določbe, potem ko preveri, ali so morda sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.

Če Komisija v tem roku ne sprejme nobenega sklepa, se šteje, da so nacionalne določbe iz odstavkov [...] 5 odobrene.

Če to upravičuje zahtevnost zadeve in če ni nevarnosti za zdravje ljudi, lahko Komisija zadevno državo članico uradno obvesti, da se rok iz tega odstavka lahko podaljša za nadaljnje obdobje največ šestih mesecev.“

2.   Zakonodaja EU

| (3) | V Direktivi Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili (2) so določene zahteve, ki jih morajo izpolnjevati gnojila, da se lahko dajo v promet z oznako „gnojila ES“. |
| --- | --- |

(3)

V Direktivi Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili (2) so določene zahteve, ki jih morajo izpolnjevati gnojila, da se lahko dajo v promet z oznako „gnojila ES“.

| (4) | V Prilogi I k Direktivi 76/116/EGS so navedene tipska oznaka in ustrezne zahteve, npr. glede sestave, ki jih mora izpolnjevati vsako gnojilo, da upravičeno dobi oznako „gnojilo ES“. Tipske oznake s tega seznama so razvrščene v kategorije glede na vsebnost primarnih hranil, tj. dušika, fosforja in kalija. |
| --- | --- |

(4)

V Prilogi I k Direktivi 76/116/EGS so navedene tipska oznaka in ustrezne zahteve, npr. glede sestave, ki jih mora izpolnjevati vsako gnojilo, da upravičeno dobi oznako „gnojilo ES“. Tipske oznake s tega seznama so razvrščene v kategorije glede na vsebnost primarnih hranil, tj. dušika, fosforja in kalija.

| (5) | V skladu s členom 7 Direktive 76/116/EGS (3) države članice zaradi sestave, identifikacije, označevanja ali pakiranja ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati trgovine z gnojili, ki imajo oznako „gnojilo ES“ ter so v skladu z določbami Direktive. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 7 Direktive 76/116/EGS (3) države članice zaradi sestave, identifikacije, označevanja ali pakiranja ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati trgovine z gnojili, ki imajo oznako „gnojilo ES“ ter so v skladu z določbami Direktive.

| (6) | V Odločbi Komisije 2002/399/ES z dne 24. maja 2002 o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Švedska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES, poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih (4), je odobreno odstopanje od Direktive 76/116/EGS z odobritvijo švedskih določb, ki prepovedujejo, da bi na Švedskem dajali v promet gnojila, ki vsebujejo več kakor 100 gramov kadmija na tono fosforja. To odstopanje se je uporabljalo do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(6)

V Odločbi Komisije 2002/399/ES z dne 24. maja 2002 o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Švedska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES, poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih (4), je odobreno odstopanje od Direktive 76/116/EGS z odobritvijo švedskih določb, ki prepovedujejo, da bi na Švedskem dajali v promet gnojila, ki vsebujejo več kakor 100 gramov kadmija na tono fosforja. To odstopanje se je uporabljalo do 31. decembra 2005.

| (7) | Direktivo 76/116/EGS je nadomestila Uredba (ES) št. 2003/2003 o gnojilih. |
| --- | --- |

(7)

Direktivo 76/116/EGS je nadomestila Uredba (ES) št. 2003/2003 o gnojilih.

| (8) | V členu 35(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 je navedeno, da se odstopanja od člena 7 Direktive 76/116/EGS, ki jih je odobrila Komisija na podlagi nekdanjega člena 95(6) Pogodbe ES, razlagajo kot odstopanja od člena 5 navedene uredbe in še naprej učinkujejo ne glede na začetek veljavnosti Uredbe. |
| --- | --- |

(8)

V členu 35(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 je navedeno, da se odstopanja od člena 7 Direktive 76/116/EGS, ki jih je odobrila Komisija na podlagi nekdanjega člena 95(6) Pogodbe ES, razlagajo kot odstopanja od člena 5 navedene uredbe in še naprej učinkujejo ne glede na začetek veljavnosti Uredbe.

| (9) | V uvodni izjavi 15 Uredbe (ES) št. 2003/2003 je navedeno, da bo Komisija obravnavala vprašanje nenamerne vsebnosti kadmija v mineralnih gnojilih in bo po potrebi pripravila predlog uredbe ter ga predložila Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija je opravila obsežno pripravljalno delo, toda zaradi kompleksnosti različnih dejavnikov, ki jih je treba upoštevati, predloga še ni sprejela. |
| --- | --- |

(9)

V uvodni izjavi 15 Uredbe (ES) št. 2003/2003 je navedeno, da bo Komisija obravnavala vprašanje nenamerne vsebnosti kadmija v mineralnih gnojilih in bo po potrebi pripravila predlog uredbe ter ga predložila Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija je opravila obsežno pripravljalno delo, toda zaradi kompleksnosti različnih dejavnikov, ki jih je treba upoštevati, predloga še ni sprejela.

| (10) | Ker je bilo Švedski odstopanje odobreno le do 31. decembra 2005, je ta država junija 2005 zaprosila za podaljšanje obstoječega odstopanja. Odločba Komisije 2006/347/ES z dne 3. januarja 2006 o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Švedska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih (5), švedskim organom dovoljuje, da ohranijo nacionalne ukrepe, dokler se na ravni EU ne začnejo uporabljati usklajeni ukrepi glede kadmija v gnojilih. |
| --- | --- |

(10)

Ker je bilo Švedski odstopanje odobreno le do 31. decembra 2005, je ta država junija 2005 zaprosila za podaljšanje obstoječega odstopanja. Odločba Komisije 2006/347/ES z dne 3. januarja 2006 o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Švedska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih (5), švedskim organom dovoljuje, da ohranijo nacionalne ukrepe, dokler se na ravni EU ne začnejo uporabljati usklajeni ukrepi glede kadmija v gnojilih.

3.   Nacionalne določbe

| (11) | „Odlok o kemičnih proizvodih (Prepovedi v zvezi z ravnanjem, uvozom in izvozom)“ (1998:944) (6) med drugim vsebuje določbe v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih, vključno z gnojili z oznako ES. V odstavku 1 oddelka 3 Odloka sta prepovedana prodaja in prenos gnojil iz številk 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 in 31.05 carinske tarife, ki vsebujejo več kakor 100 gramov kadmija na tono fosforja. |
| --- | --- |

(11)

„Odlok o kemičnih proizvodih (Prepovedi v zvezi z ravnanjem, uvozom in izvozom)“ (1998:944) (6) med drugim vsebuje določbe v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih, vključno z gnojili z oznako ES. V odstavku 1 oddelka 3 Odloka sta prepovedana prodaja in prenos gnojil iz številk 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 in 31.05 carinske tarife, ki vsebujejo več kakor 100 gramov kadmija na tono fosforja.

| (12) | Načrtovani nacionalni ukrep, priglašen v skladu s členom 114(5) PDEU, bi znižal največjo dovoljeno vsebnost kadmija v fosfornih gnojilih s sedanjih 100 gramov kadmija na tono fosforja na 46 gramov kadmija na tono fosforja (46 mg Cd/kg P, kar je enako 20 mg Cd/kg P2O5). |
| --- | --- |

(12)

Načrtovani nacionalni ukrep, priglašen v skladu s členom 114(5) PDEU, bi znižal največjo dovoljeno vsebnost kadmija v fosfornih gnojilih s sedanjih 100 gramov kadmija na tono fosforja na 46 gramov kadmija na tono fosforja (46 mg Cd/kg P, kar je enako 20 mg Cd/kg P2O5).

II.   POSTOPEK

| (13) | V dopisu z dne 17. maja 2011 je Kraljevina Švedska v skladu s členom 114(5) PDEU Komisijo uradno zaprosila za odobritev uvedbe nacionalnih določb za znižanje dovoljene vsebnosti kadmija v fosfornih gnojilih na največ 46 gramov kadmija na tono fosforja. Švedski organi tako zahtevajo znižanje vsebnosti kadmija, odobrene z odstopanjem iz Odločbe 2006/347/ES. |
| --- | --- |

(13)

V dopisu z dne 17. maja 2011 je Kraljevina Švedska v skladu s členom 114(5) PDEU Komisijo uradno zaprosila za odobritev uvedbe nacionalnih določb za znižanje dovoljene vsebnosti kadmija v fosfornih gnojilih na največ 46 gramov kadmija na tono fosforja. Švedski organi tako zahtevajo znižanje vsebnosti kadmija, odobrene z odstopanjem iz Odločbe 2006/347/ES.

| (14) | V dopisu z dne 17. oktobra 2011 so švedski organi Komisiji poslali dodatne informacije v obliki besedila veljavne nacionalne zakonodaje, v kateri so upoštevane spremembe, sprejete z odlokoma 2008:255 in 2009:654 (7). |
| --- | --- |

(14)

V dopisu z dne 17. oktobra 2011 so švedski organi Komisiji poslali dodatne informacije v obliki besedila veljavne nacionalne zakonodaje, v kateri so upoštevane spremembe, sprejete z odlokoma 2008:255 in 2009:654 (7).

| (15) | V dopisu z dne 14. novembra 2011 je Komisija obvestila švedske organe, da je šestmesečno obdobje za proučitev določb v skladu s členom 114(6) začelo teči 18. oktobra 2011. |
| --- | --- |

(15)

V dopisu z dne 14. novembra 2011 je Komisija obvestila švedske organe, da je šestmesečno obdobje za proučitev določb v skladu s členom 114(6) začelo teči 18. oktobra 2011.

| (16) | V dopisu z dne 17. oktobra 2011 je Komisija obvestila druge države članice o zahtevku, ki ga je poslala Švedska. Komisija je obvestilo o zahtevku objavila tudi v Uradnem listu Evropske unije
   (8), da bi druge zainteresirane strani obvestila o nacionalnih ukrepih, ki jih namerava sprejeti Švedska, in o razlogih, na katere se pri tem sklicuje. Kot odziv je Latvija podprla švedski zahtevek. Komisija drugih pripomb ni prejela. |
| --- | --- |

(16)

V dopisu z dne 17. oktobra 2011 je Komisija obvestila druge države članice o zahtevku, ki ga je poslala Švedska. Komisija je obvestilo o zahtevku objavila tudi v Uradnem listu Evropske unije
   (8), da bi druge zainteresirane strani obvestila o nacionalnih ukrepih, ki jih namerava sprejeti Švedska, in o razlogih, na katere se pri tem sklicuje. Kot odziv je Latvija podprla švedski zahtevek. Komisija drugih pripomb ni prejela.

| (17) | Glede na zahtevnost zadeve je Komisija Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja (v nadaljnjem besedilu: ZOZOT) prosila za mnenje o splošni kakovosti švedske ocene tveganja, morebitnih pomembnih pomanjkljivostih, primernosti obravnavanih scenarijev in predpostavk ter zanesljivosti in veljavnosti sklepov v zvezi z ugotovljenimi tveganji za okolje. |
| --- | --- |

(17)

Glede na zahtevnost zadeve je Komisija Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja (v nadaljnjem besedilu: ZOZOT) prosila za mnenje o splošni kakovosti švedske ocene tveganja, morebitnih pomembnih pomanjkljivostih, primernosti obravnavanih scenarijev in predpostavk ter zanesljivosti in veljavnosti sklepov v zvezi z ugotovljenimi tveganji za okolje.

| (18) | ZOZOT je o tem sprejel mnenje 27. februarja 2012 (9). Ugotovil je, da je poročilo o oceni tveganja švedskih organov z znanstvenega vidika kakovostno, da so obravnavani scenariji na splošno primerni in da je večina uporabljenih vrednosti parametrov v scenarijih sprejemljiva. Vendar ZOZOT meni, da več trditev v poročilu ni utemeljenih z zadostnimi dokazi. |
| --- | --- |

(18)

ZOZOT je o tem sprejel mnenje 27. februarja 2012 (9). Ugotovil je, da je poročilo o oceni tveganja švedskih organov z znanstvenega vidika kakovostno, da so obravnavani scenariji na splošno primerni in da je večina uporabljenih vrednosti parametrov v scenarijih sprejemljiva. Vendar ZOZOT meni, da več trditev v poročilu ni utemeljenih z zadostnimi dokazi.

| (19) | Ker je ZOZOT ugotovil, da obstajajo nejasnosti glede osrednjih predpostavk, ki so jih švedski organi uporabili pri sklepu, da obstaja tveganje za vodne organizme v majhnih potokih na Švedskem, kar je edino okoljsko tveganje, ki so ga švedski organi opredelili, ter ker ni dokaza, da bi podaljšanje obdobja za oceno švedskega zahtevka lahko povzročilo nevarnost za zdravje ljudi, je Komisija menila, da je primerno podaljšati obdobje iz prvega pododstavka člena 114(6). |
| --- | --- |

(19)

Ker je ZOZOT ugotovil, da obstajajo nejasnosti glede osrednjih predpostavk, ki so jih švedski organi uporabili pri sklepu, da obstaja tveganje za vodne organizme v majhnih potokih na Švedskem, kar je edino okoljsko tveganje, ki so ga švedski organi opredelili, ter ker ni dokaza, da bi podaljšanje obdobja za oceno švedskega zahtevka lahko povzročilo nevarnost za zdravje ljudi, je Komisija menila, da je primerno podaljšati obdobje iz prvega pododstavka člena 114(6).

| (20) | Komisija je 18. aprila 2012 uradno obvestila Kraljevino Švedsko o svojem sklepuf (10) v skladu s tretjim pododstavkom člena 114(6) PDEU, da šestmesečni rok iz prvega pododstavka te pogodbe za odobritev ali zavrnitev priglašenih nacionalnih določb podaljša do 18. oktobra 2012. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je 18. aprila 2012 uradno obvestila Kraljevino Švedsko o svojem sklepuf (10) v skladu s tretjim pododstavkom člena 114(6) PDEU, da šestmesečni rok iz prvega pododstavka te pogodbe za odobritev ali zavrnitev priglašenih nacionalnih določb podaljša do 18. oktobra 2012.

| (21) | Komisija je v dopisu z dne 27. aprila 2012 obvestila švedske organe o nejasnostih, ki jih je ZOZOT ugotovil v mnenju, ter jih pozvala, naj ji pošljejo dodatna pojasnila, ki bi ji omogočila sprejetje končnega stališča. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je v dopisu z dne 27. aprila 2012 obvestila švedske organe o nejasnostih, ki jih je ZOZOT ugotovil v mnenju, ter jih pozvala, naj ji pošljejo dodatna pojasnila, ki bi ji omogočila sprejetje končnega stališča.

| (22) | Švedski organi so Komisiji odgovorili v dopisu z dne 2. julija 2012, ne da bi odgovorili na nejasnosti, ki jih je ugotovil ZOZOT; namesto tega so trdili, da izraz „varstvo okolja na podlagi člena 114(5) PDEU“ obsega zdravstvene vidike. Zato je treba v proučitev švedske priglasitve vključiti argumente iz priglasitve v zvezi z vidiki za zdravje ljudi. |
| --- | --- |

(22)

Švedski organi so Komisiji odgovorili v dopisu z dne 2. julija 2012, ne da bi odgovorili na nejasnosti, ki jih je ugotovil ZOZOT; namesto tega so trdili, da izraz „varstvo okolja na podlagi člena 114(5) PDEU“ obsega zdravstvene vidike. Zato je treba v proučitev švedske priglasitve vključiti argumente iz priglasitve v zvezi z vidiki za zdravje ljudi.

III.   OCENA

1.   Obravnava dopustnosti

| (23) | Komisija je v Sklepu 2012/230/EU menila, da je zahtevek za pridobitev dovoljenja, da se uvedejo strožji nacionalni ukrepi v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih, ki ga je vložila Kraljevina Švedska, dopusten. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je v Sklepu 2012/230/EU menila, da je zahtevek za pridobitev dovoljenja, da se uvedejo strožji nacionalni ukrepi v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih, ki ga je vložila Kraljevina Švedska, dopusten.

2.   Vsebinska presoja

| (24) | Komisija mora v skladu z določbami člena 114 PDEU zagotoviti, da so izpolnjeni vsi pogoji, ki državi članici omogočajo, da uporabi možnosti odstopanja iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(24)

Komisija mora v skladu z določbami člena 114 PDEU zagotoviti, da so izpolnjeni vsi pogoji, ki državi članici omogočajo, da uporabi možnosti odstopanja iz navedenega člena.

| (25) | V členu 114(5) PDEU je določeno, da morajo biti določbe, za katere država članica meni, da jih mora uvesti zaradi problema, ki je specifičen zanjo in je posledica sprejetja usklajevalnega ukrepa, in ki odstopajo od usklajevalnega ukrepa, upravičene na podlagi novih znanstvenih spoznanj o varstvu okolja ali delovnega okolja. |
| --- | --- |

(25)

V členu 114(5) PDEU je določeno, da morajo biti določbe, za katere država članica meni, da jih mora uvesti zaradi problema, ki je specifičen zanjo in je posledica sprejetja usklajevalnega ukrepa, in ki odstopajo od usklajevalnega ukrepa, upravičene na podlagi novih znanstvenih spoznanj o varstvu okolja ali delovnega okolja.

| (26) | Poleg tega mora Komisija v skladu s členom 114(6) PDEU odobriti ali zavrniti zadevne osnutke nacionalnih določb, potem ko preveri, ali so morda sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(26)

Poleg tega mora Komisija v skladu s členom 114(6) PDEU odobriti ali zavrniti zadevne osnutke nacionalnih določb, potem ko preveri, ali so morda sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.

| (27) | Precej pomislekov glede škodljivih učinkov kadmija v gnojilih za okolje (in zdravje ljudi) je bilo izraženih že med pogajanji za pristop Avstrije, Finske in Švedske k Evropski uniji. Kot je navedeno zgoraj, so bila tem trem državam odobrena začasna odstopanja od zakonodaje Unije v zvezi z gnojili, da je bilo mogoče na ravni EU izvesti natančno oceno tveganja zaradi kadmija v gnojilih. |
| --- | --- |

(27)

Precej pomislekov glede škodljivih učinkov kadmija v gnojilih za okolje (in zdravje ljudi) je bilo izraženih že med pogajanji za pristop Avstrije, Finske in Švedske k Evropski uniji. Kot je navedeno zgoraj, so bila tem trem državam odobrena začasna odstopanja od zakonodaje Unije v zvezi z gnojili, da je bilo mogoče na ravni EU izvesti natančno oceno tveganja zaradi kadmija v gnojilih.

| (28) | Komisija je leta 2002 Znanstveni odbor za toksičnost, ekotoksičnost in okolje (v nadaljnjem besedilu: Znanstveni odbor) prosila za mnenje (11) o verjetnosti kopičenja kadmija v tleh zaradi uporabe fosfornih gnojil. Znanstveni odbor je na podlagi študij ocen tveganja, ki jih je izvedlo osem držav članic, in dodatne analize ocenil, da naj bi fosforna gnojila, ki vsebujejo 60 mg kadmija/kg P2O5 ali več, vodila do kopičenja kadmija v večini tal v EU, medtem ko naj fosforna gnojila, ki vsebujejo 20 mg kadmija/kg P2O5 ali manj, ne bi povzročala dolgotrajnega kopičenja v tleh v 100 letih, če se drugi viri vnosa kadmija ne upoštevajo. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je leta 2002 Znanstveni odbor za toksičnost, ekotoksičnost in okolje (v nadaljnjem besedilu: Znanstveni odbor) prosila za mnenje (11) o verjetnosti kopičenja kadmija v tleh zaradi uporabe fosfornih gnojil. Znanstveni odbor je na podlagi študij ocen tveganja, ki jih je izvedlo osem držav članic, in dodatne analize ocenil, da naj bi fosforna gnojila, ki vsebujejo 60 mg kadmija/kg P2O5 ali več, vodila do kopičenja kadmija v večini tal v EU, medtem ko naj fosforna gnojila, ki vsebujejo 20 mg kadmija/kg P2O5 ali manj, ne bi povzročala dolgotrajnega kopičenja v tleh v 100 letih, če se drugi viri vnosa kadmija ne upoštevajo.

| (29) | V okviru Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (12), sta bila kadmij in kadmijev oksid opredeljena kot prednostni snovi za preveritev. |
| --- | --- |

(29)

V okviru Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (12), sta bila kadmij in kadmijev oksid opredeljena kot prednostni snovi za preveritev.

| (30) | Komisija ob sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003 ni določila mejne vrednosti za kadmij v gnojilih, vendar je ugotovila, da je treba to posebno vprašanje obravnavati, ko bodo na voljo informacije iz ocene tveganja EU za kadmij in kadmijev oksid. |
| --- | --- |

(30)

Komisija ob sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003 ni določila mejne vrednosti za kadmij v gnojilih, vendar je ugotovila, da je treba to posebno vprašanje obravnavati, ko bodo na voljo informacije iz ocene tveganja EU za kadmij in kadmijev oksid.

| (31) | Poročilo Evropske unije o oceni tveganja za kadmij in kadmijev oksid je bilo objavljeno decembra 2007 (13). Na podlagi ugotovitev iz tega poročila so v strategiji za zmanjšanje tveganja za kadmij in kadmijev oksid priporočeni konkretni ukrepi za zmanjšanje vsebnosti kadmija v živilih, mešanicah tobaka in fosfornih gnojilih, pri čemer se upoštevajo različni pogoji po Uniji (14). |
| --- | --- |

(31)

Poročilo Evropske unije o oceni tveganja za kadmij in kadmijev oksid je bilo objavljeno decembra 2007 (13). Na podlagi ugotovitev iz tega poročila so v strategiji za zmanjšanje tveganja za kadmij in kadmijev oksid priporočeni konkretni ukrepi za zmanjšanje vsebnosti kadmija v živilih, mešanicah tobaka in fosfornih gnojilih, pri čemer se upoštevajo različni pogoji po Uniji (14).

| (32) | Na ravni EU se trenutno določajo ustrezne mejne vrednosti za kadmij v gnojilih, pri tem pa se upoštevajo številni dejavniki, med drugim tudi različni pogoji po EU ter dostopnost, geografsko poreklo in sestava fosfatov za proizvodnjo gnojil. Komisija namerava v predlog za spremembo Uredbe o gnojilih, načrtovan za leto 2013, vključiti ustrezne omejitve za onesnaževalce v snoveh za gnojila (vključno s kadmijem). |
| --- | --- |

(32)

Na ravni EU se trenutno določajo ustrezne mejne vrednosti za kadmij v gnojilih, pri tem pa se upoštevajo številni dejavniki, med drugim tudi različni pogoji po EU ter dostopnost, geografsko poreklo in sestava fosfatov za proizvodnjo gnojil. Komisija namerava v predlog za spremembo Uredbe o gnojilih, načrtovan za leto 2013, vključiti ustrezne omejitve za onesnaževalce v snoveh za gnojila (vključno s kadmijem).

| (33) | Švedski organi so svoj zahtevek po znižanju veljavne mejne vrednosti na Švedskem utemeljili z novo oceno tveganja za kadmij v švedskem okolju, ki so jo zaključili januarja 2011. V njej primerjajo predvidene koncentracije brez učinka za organizme, ki predstavljajo različne dele okolja, s koncentracijami kadmija v švedskem okolju na podlagi različnih scenarijev vnosa kadmija iz gnojil in drugih virov. V obvestilu navajajo tudi nekatere študije, ki so bile na voljo v okviru prejšnjih zahtevkov, predloženih Komisiji v skladu s členom 114(4) PDEU (že upoštevanih pri utemeljitvi trenutnega odstopanja, ki Švedski dovoljuje, da ohranja največjo dovoljeno raven 100 gramov kadmija na tono fosforja), ter oceno tveganja EU za kadmij in kadmijev oksid. |
| --- | --- |

(33)

Švedski organi so svoj zahtevek po znižanju veljavne mejne vrednosti na Švedskem utemeljili z novo oceno tveganja za kadmij v švedskem okolju, ki so jo zaključili januarja 2011. V njej primerjajo predvidene koncentracije brez učinka za organizme, ki predstavljajo različne dele okolja, s koncentracijami kadmija v švedskem okolju na podlagi različnih scenarijev vnosa kadmija iz gnojil in drugih virov. V obvestilu navajajo tudi nekatere študije, ki so bile na voljo v okviru prejšnjih zahtevkov, predloženih Komisiji v skladu s členom 114(4) PDEU (že upoštevanih pri utemeljitvi trenutnega odstopanja, ki Švedski dovoljuje, da ohranja največjo dovoljeno raven 100 gramov kadmija na tono fosforja), ter oceno tveganja EU za kadmij in kadmijev oksid.

| (34) | Predvidena koncentracija brez učinka za sladko vodo je odvisna od trdote vode. Glede na to, da ima Švedska zelo mehke sladke vode, nastane strupenost za vodne organizme predvidoma pri nižji koncentraciji kadmija kot v drugih delih Evrope. Zato je verjetno, da so vodni organizmi v švedskih vodah na splošno bolj občutljivi na kadmij kot v vodah Srednje in Južne Evrope. |
| --- | --- |

(34)

Predvidena koncentracija brez učinka za sladko vodo je odvisna od trdote vode. Glede na to, da ima Švedska zelo mehke sladke vode, nastane strupenost za vodne organizme predvidoma pri nižji koncentraciji kadmija kot v drugih delih Evrope. Zato je verjetno, da so vodni organizmi v švedskih vodah na splošno bolj občutljivi na kadmij kot v vodah Srednje in Južne Evrope.

| (35) | Rezultati programov spremljanja stanja v švedskih površinskih vodah v letih 2006 in 2009 kažejo, da ima približno 1 % jezer in 7 % obalnih voda višjo koncentracijo kadmija od vrednosti predvidene koncentracije brez učinka. Pregled, opravljen leta 2008, je pokazal, da so ukrepi za zmanjšanje emisij pri večini kovin znatno zmanjšali koncentracije v vodnih organizmih, za kadmij pa je situacija manj jasna. Zaznani naraščajoči učinki na imunski sistem rib (Esmarkova ogorčica) v zadnjih letih se zdijo povezani z vedno večjimi koncentracijami kadmija v ribah. Leta 2011 je bilo pripravljeno še eno poročilo, katerega cilj je opisati prihodnje gibanje kadmija v obdelovalnih zemljiščih in poljščinah ter oceniti, kakšne bodo koncentracije kadmija čez 100 let, rezultati tega poročila pa so bili uporabljeni za oblikovanje najslabšega scenarija, da se oceni tveganje za vodne organizme, ki živijo v vodah blizu gnojenih polj, za 100 let naprej. |
| --- | --- |

(35)

Rezultati programov spremljanja stanja v švedskih površinskih vodah v letih 2006 in 2009 kažejo, da ima približno 1 % jezer in 7 % obalnih voda višjo koncentracijo kadmija od vrednosti predvidene koncentracije brez učinka. Pregled, opravljen leta 2008, je pokazal, da so ukrepi za zmanjšanje emisij pri večini kovin znatno zmanjšali koncentracije v vodnih organizmih, za kadmij pa je situacija manj jasna. Zaznani naraščajoči učinki na imunski sistem rib (Esmarkova ogorčica) v zadnjih letih se zdijo povezani z vedno večjimi koncentracijami kadmija v ribah. Leta 2011 je bilo pripravljeno še eno poročilo, katerega cilj je opisati prihodnje gibanje kadmija v obdelovalnih zemljiščih in poljščinah ter oceniti, kakšne bodo koncentracije kadmija čez 100 let, rezultati tega poročila pa so bili uporabljeni za oblikovanje najslabšega scenarija, da se oceni tveganje za vodne organizme, ki živijo v vodah blizu gnojenih polj, za 100 let naprej.

| (36) | Švedski organi v svoji oceni ugotavljajo, da bi se tveganje za vodne organizme v zelo mehki vodi (s trdoto pod 5 mg CaCO3/l) dolgoročno lahko povečalo. Vendar je to verjetno le v manjših potokih z nizko razredčitvijo odpadnih voda s kmetijskih zemljišč. Švedski organi niso ugotovili drugih tveganj za okolje zaradi uporabe kadmija v gnojilih. |
| --- | --- |

(36)

Švedski organi v svoji oceni ugotavljajo, da bi se tveganje za vodne organizme v zelo mehki vodi (s trdoto pod 5 mg CaCO3/l) dolgoročno lahko povečalo. Vendar je to verjetno le v manjših potokih z nizko razredčitvijo odpadnih voda s kmetijskih zemljišč. Švedski organi niso ugotovili drugih tveganj za okolje zaradi uporabe kadmija v gnojilih.

| (37) | Komisija je glede na kompleksnost razmerja med vnosom kadmija v tla prek fosfornih gnojil, morebitnim kopičenjem v tleh in tveganjem za okolje prosila Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja (ZOZOT) za mnenje o splošni kakovosti švedske ocene tveganja, morebitnih pomembnih pomanjkljivostih, primernosti obravnavanih scenarijev in predpostavk ter zanesljivosti in veljavnosti sklepov v zvezi z ugotovljenimi tveganji za okolje. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je glede na kompleksnost razmerja med vnosom kadmija v tla prek fosfornih gnojil, morebitnim kopičenjem v tleh in tveganjem za okolje prosila Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja (ZOZOT) za mnenje o splošni kakovosti švedske ocene tveganja, morebitnih pomembnih pomanjkljivostih, primernosti obravnavanih scenarijev in predpostavk ter zanesljivosti in veljavnosti sklepov v zvezi z ugotovljenimi tveganji za okolje.

| (38) | ZOZOT je mnenje o tem sprejel 27. februarja 2012 (15). Ugotovil je, kot je bilo že predstavljeno v Sklepu 2012/230/EU, da je poročilo o oceni tveganja švedskih organov z znanstvenega vidika kakovostno, da so obravnavani scenariji na splošno primerni in da je večina uporabljenih vrednosti parametrov sprejemljiva. Vendar ZOZOT meni, da več trditev in/ali predpostavk v poročilu ni utemeljenih z zadostnimi dokazi ter da so bili za nekatere scenarije uporabljeni najslabši možni pogoji. ZOZOT meni, da bi lahko predpostavke, s katerimi so švedski organi napovedali koncentracijo kadmija v mehki vodi, vodile do prekomerne ocene tveganja in zato ne podpirajo rezultatov, ki so jih švedski organi predstavili za potoke, ki so edini del okolja, za katerega so ugotovili tveganje. ZOZOT na splošno ni bil mnenja, da so predpostavke iz švedskega poročila primerne za izračun tveganja za švedsko okolje. |
| --- | --- |

(38)

ZOZOT je mnenje o tem sprejel 27. februarja 2012 (15). Ugotovil je, kot je bilo že predstavljeno v Sklepu 2012/230/EU, da je poročilo o oceni tveganja švedskih organov z znanstvenega vidika kakovostno, da so obravnavani scenariji na splošno primerni in da je večina uporabljenih vrednosti parametrov sprejemljiva. Vendar ZOZOT meni, da več trditev in/ali predpostavk v poročilu ni utemeljenih z zadostnimi dokazi ter da so bili za nekatere scenarije uporabljeni najslabši možni pogoji. ZOZOT meni, da bi lahko predpostavke, s katerimi so švedski organi napovedali koncentracijo kadmija v mehki vodi, vodile do prekomerne ocene tveganja in zato ne podpirajo rezultatov, ki so jih švedski organi predstavili za potoke, ki so edini del okolja, za katerega so ugotovili tveganje. ZOZOT na splošno ni bil mnenja, da so predpostavke iz švedskega poročila primerne za izračun tveganja za švedsko okolje.

| (39) | Ne glede na to je ZOZOT opozoril na prejšnjo oceno Znanstvenega odbora za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje iz leta 2002, v kateri je navedeno, da koncentracije kadmija v tleh v večini evropskih držav ne bodo presegle 46 mg Cd/kg P. Čeprav to niso nova znanstvena spoznanja, je ZOZOT potrdil, da takšna ocena še vedno upravičeno velja tudi za švedska kmetijska zemljišča, in ugotovil, da je odstopanje temeljilo na načelu mirovanja, ne pa na oceni tveganja, ki so jo opravili švedski organi v sedanji utemeljitvi. |
| --- | --- |

(39)

Ne glede na to je ZOZOT opozoril na prejšnjo oceno Znanstvenega odbora za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje iz leta 2002, v kateri je navedeno, da koncentracije kadmija v tleh v večini evropskih držav ne bodo presegle 46 mg Cd/kg P. Čeprav to niso nova znanstvena spoznanja, je ZOZOT potrdil, da takšna ocena še vedno upravičeno velja tudi za švedska kmetijska zemljišča, in ugotovil, da je odstopanje temeljilo na načelu mirovanja, ne pa na oceni tveganja, ki so jo opravili švedski organi v sedanji utemeljitvi.

| (40) | Švedski organi v dopisu z dne 2. julija 2012 niso predložili dodatnih pojasnil, v katerih bi obravnavali pomanjkljivosti, ki jih je opredelil ZOZOT, glede morebitnega tveganja za okolje. Ker je bilo mnenje Znanstvenega odbora za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje iz leta 2002 sprejeto pred Uredbo (ES) št. 2003/2003, Komisija ugotavlja, da švedski organi niso dokazali, da obstaja tveganje za okolje na podlagi novih znanstvenih spoznanj zaradi problema, ki je specifičen za Švedsko in je nastal po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003. |
| --- | --- |

(40)

Švedski organi v dopisu z dne 2. julija 2012 niso predložili dodatnih pojasnil, v katerih bi obravnavali pomanjkljivosti, ki jih je opredelil ZOZOT, glede morebitnega tveganja za okolje. Ker je bilo mnenje Znanstvenega odbora za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje iz leta 2002 sprejeto pred Uredbo (ES) št. 2003/2003, Komisija ugotavlja, da švedski organi niso dokazali, da obstaja tveganje za okolje na podlagi novih znanstvenih spoznanj zaradi problema, ki je specifičen za Švedsko in je nastal po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003.

| (41) | Švedski organi so v svojem dopisu z dne 2. julija 2012 trdili, da izraz „varstvo okolja“ iz člena 114(5) PDEU obsega zdravstvene vidike in da bi bilo treba v proučitev švedske priglasitve zato vključiti argumente v zvezi z zdravstvenimi vidiki. |
| --- | --- |

(41)

Švedski organi so v svojem dopisu z dne 2. julija 2012 trdili, da izraz „varstvo okolja“ iz člena 114(5) PDEU obsega zdravstvene vidike in da bi bilo treba v proučitev švedske priglasitve zato vključiti argumente v zvezi z zdravstvenimi vidiki.

| (42) | Komisija je ne glede na pravilno pravno razlago člena 114(5) svojo analizo razširila tudi na oceno morebitnega tveganja, ki ga predstavlja kadmij v gnojilih za prebivalstvo Švedske prek okolja, tj. zlasti z zaužitjem s hrano. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je ne glede na pravilno pravno razlago člena 114(5) svojo analizo razširila tudi na oceno morebitnega tveganja, ki ga predstavlja kadmij v gnojilih za prebivalstvo Švedske prek okolja, tj. zlasti z zaužitjem s hrano.

| (43) | Švedski organi v svoji utemeljitvi navajajo zdravstvene razloge za nadaljnje zmanjšanje izpostavljenosti kadmiju med prebivalstvom na Švedskem, kot so pogostost osteoporoze, povečano število primerov krhkih kosti in zlomov kosti, vplivi na delovanje ledvic pri tistem delu prebivalstva, pri katerem vsebnost kadmija presega 1 mg/g kreatinina, ter tveganja za občutljive skupine prebivalstva (sladkorne bolnike in ljudi, ki trpijo zaradi pomanjkanja železa, obojih je na Švedskem veliko). Po trditvah švedskih organov lahko nižje vrednosti pH švedskih tal vodijo do višjega vnosa kadmija v poljščine, kar lahko nato vodi do večje izpostavljenosti prebivalstva, saj je izpostavljenost večinoma odvisna od vnosa kadmija s hrano, predvsem rastlinskega izvora. |
| --- | --- |

(43)

Švedski organi v svoji utemeljitvi navajajo zdravstvene razloge za nadaljnje zmanjšanje izpostavljenosti kadmiju med prebivalstvom na Švedskem, kot so pogostost osteoporoze, povečano število primerov krhkih kosti in zlomov kosti, vplivi na delovanje ledvic pri tistem delu prebivalstva, pri katerem vsebnost kadmija presega 1 mg/g kreatinina, ter tveganja za občutljive skupine prebivalstva (sladkorne bolnike in ljudi, ki trpijo zaradi pomanjkanja železa, obojih je na Švedskem veliko). Po trditvah švedskih organov lahko nižje vrednosti pH švedskih tal vodijo do višjega vnosa kadmija v poljščine, kar lahko nato vodi do večje izpostavljenosti prebivalstva, saj je izpostavljenost večinoma odvisna od vnosa kadmija s hrano, predvsem rastlinskega izvora.

| (44) | Komisija je ZOZOT prosila za nadaljnje mnenje o tem, ali so tveganja za zdravje ljudi, ki so jih ugotovili švedski organi, specifična za Švedsko in ali so se pojavila po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003 (16). |
| --- | --- |

(44)

Komisija je ZOZOT prosila za nadaljnje mnenje o tem, ali so tveganja za zdravje ljudi, ki so jih ugotovili švedski organi, specifična za Švedsko in ali so se pojavila po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003 (16).

| (45) | Glede vprašanja, ali so razmere na Švedskem v primerjavi z ostalimi deli Evrope drugačne, se je ZOZOT strinjal, da je pH tal na Švedskem v povprečju nižji kot v drugih delih Evrope. Ker pa se odstranjevanje kadmija iz tal z izpiranjem z nižjo vrednostjo pH tudi povečuje, je neto kopičenje kadmija v tleh na Švedskem nižje kot v večjem delu Evrope pri primerljivi koncentraciji kadmija in stopnji uporabe gnojil. ZOZOT ugotavlja, da švedsko poročilo (povzetek Priloge IV) podpira ugotovitve tega odbora, saj je v njem navedeno: „Težko je bilo nedvoumno pokazati, ali na Švedskem obstajajo specifične razmere, zaradi katerih so švedska tla bolj ranljiva na vnos Cd kot tista v Srednji Evropi. Vendar je pH najpomembnejši dejavnik, ki ureja vnos kadmija iz tal v poljščine, in zdi se, da je pH švedskih tal za približno eno enoto pH nižji od splošnega povprečja za Evropo. To je verjetno povezano s pomanjkanjem apnenčaste kamninske podlage na Švedskem. Švedska pšenica vsebuje ravni kadmija, ki so primerljive s tistimi v mnogih drugih evropskih državah, kljub dejstvu, da so koncentracije kadmija relativno nizke.“ Kljub temu, da so vhodni podatki za atmosfersko depozicijo v švedskem poročilu posodobljeni, ZOZOT pojasnjuje, da so bili scenariji za izračun masne bilance že vključeni v scenarije, obravnavane v mnenju Znanstvenega odbora za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje iz leta 2002, ter da ni novih informacij, ki bi kazale, da ti niso več veljavni. |
| --- | --- |

(45)

Glede vprašanja, ali so razmere na Švedskem v primerjavi z ostalimi deli Evrope drugačne, se je ZOZOT strinjal, da je pH tal na Švedskem v povprečju nižji kot v drugih delih Evrope. Ker pa se odstranjevanje kadmija iz tal z izpiranjem z nižjo vrednostjo pH tudi povečuje, je neto kopičenje kadmija v tleh na Švedskem nižje kot v večjem delu Evrope pri primerljivi koncentraciji kadmija in stopnji uporabe gnojil. ZOZOT ugotavlja, da švedsko poročilo (povzetek Priloge IV) podpira ugotovitve tega odbora, saj je v njem navedeno: „Težko je bilo nedvoumno pokazati, ali na Švedskem obstajajo specifične razmere, zaradi katerih so švedska tla bolj ranljiva na vnos Cd kot tista v Srednji Evropi. Vendar je pH najpomembnejši dejavnik, ki ureja vnos kadmija iz tal v poljščine, in zdi se, da je pH švedskih tal za približno eno enoto pH nižji od splošnega povprečja za Evropo. To je verjetno povezano s pomanjkanjem apnenčaste kamninske podlage na Švedskem. Švedska pšenica vsebuje ravni kadmija, ki so primerljive s tistimi v mnogih drugih evropskih državah, kljub dejstvu, da so koncentracije kadmija relativno nizke.“ Kljub temu, da so vhodni podatki za atmosfersko depozicijo v švedskem poročilu posodobljeni, ZOZOT pojasnjuje, da so bili scenariji za izračun masne bilance že vključeni v scenarije, obravnavane v mnenju Znanstvenega odbora za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje iz leta 2002, ter da ni novih informacij, ki bi kazale, da ti niso več veljavni.

| (46) | ZOZOT se strinja, da nižji pH povečuje biološko dostopnost kadmija in njegov vnos v poljščine, zato je dostopnost kadmija v tleh za pšenico nekoliko večja kot v večini evropskih držav. Vendar navaja, da je na Švedskem v primerjavi z večino drugih gibanj po Evropi prihodnje gibanje koncentracij kadmija v poljščinah manjše (manjše povečanje), če se ohranja nizek pH, saj kadmij v tleh pri enakem vnosu narašča počasneje. |
| --- | --- |

(46)

ZOZOT se strinja, da nižji pH povečuje biološko dostopnost kadmija in njegov vnos v poljščine, zato je dostopnost kadmija v tleh za pšenico nekoliko večja kot v večini evropskih držav. Vendar navaja, da je na Švedskem v primerjavi z večino drugih gibanj po Evropi prihodnje gibanje koncentracij kadmija v poljščinah manjše (manjše povečanje), če se ohranja nizek pH, saj kadmij v tleh pri enakem vnosu narašča počasneje.

| (47) | Glede izpostavljenosti kadmiju s hrano ZOZOT ugotavlja, da v švedskem poročilu ni podatkov, iz katerih bi bilo razvidno, da je izpostavljenost kadmiju s hrano večja na Švedskem kot v ostali Evropi, in sicer niti pri povprečju niti pri zgornjih percentilih izpostavljenosti. Iz nedavnih gibanj ni razvidno povečanje izpostavljenosti s hrano, vključno z obremenitvijo organizma s kadmijem pri vsem prebivalstvu. ZOZOT še ugotavlja, da so v švedskem poročilu dokazi, da je mogoče vpliv kadmija na zdravje ljudi na Švedskem opaziti pri nižji obremenitvi organizma s kadmijem kot v prejšnjih poročilih, kar pa ne dokazuje, da je švedsko prebivalstvo bolj občutljivo ali da je postalo bolj občutljivo na kadmij kot prebivalstvo v drugih evropskih državah. |
| --- | --- |

(47)

Glede izpostavljenosti kadmiju s hrano ZOZOT ugotavlja, da v švedskem poročilu ni podatkov, iz katerih bi bilo razvidno, da je izpostavljenost kadmiju s hrano večja na Švedskem kot v ostali Evropi, in sicer niti pri povprečju niti pri zgornjih percentilih izpostavljenosti. Iz nedavnih gibanj ni razvidno povečanje izpostavljenosti s hrano, vključno z obremenitvijo organizma s kadmijem pri vsem prebivalstvu. ZOZOT še ugotavlja, da so v švedskem poročilu dokazi, da je mogoče vpliv kadmija na zdravje ljudi na Švedskem opaziti pri nižji obremenitvi organizma s kadmijem kot v prejšnjih poročilih, kar pa ne dokazuje, da je švedsko prebivalstvo bolj občutljivo ali da je postalo bolj občutljivo na kadmij kot prebivalstvo v drugih evropskih državah.

| (48) | ZOZOT na splošno ugotavlja, da švedsko poročilo vsebuje podrobno in posodobljeno oceno dolgotrajnih vplivov kadmija iz gnojil na zdravje ljudi prek prehranske verige. ZOZOT navaja, da v poročilu ni prepričljivih argumentov, ki bi kazali, da je švedski primer edinstven, ali da so podatki, ki so se pojavili po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003, poseben razlog za dodatno skrb. |
| --- | --- |

(48)

ZOZOT na splošno ugotavlja, da švedsko poročilo vsebuje podrobno in posodobljeno oceno dolgotrajnih vplivov kadmija iz gnojil na zdravje ljudi prek prehranske verige. ZOZOT navaja, da v poročilu ni prepričljivih argumentov, ki bi kazali, da je švedski primer edinstven, ali da so podatki, ki so se pojavili po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003, poseben razlog za dodatno skrb.

| (49) | Komisija meni, da Kraljevina Švedska ni utemeljila načrtovanega nacionalnega ukrepa v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih na podlagi novih znanstvenih spoznanj o varstvu okolja zaradi problema, ki je specifičen za Švedsko in je nastal po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003. |
| --- | --- |

(49)

Komisija meni, da Kraljevina Švedska ni utemeljila načrtovanega nacionalnega ukrepa v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih na podlagi novih znanstvenih spoznanj o varstvu okolja zaradi problema, ki je specifičen za Švedsko in je nastal po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003.

| (50) | Komisija navaja, da v švedski priglasiti uvedba priglašenega ukrepa ni utemeljena z varstvom delovnega. |
| --- | --- |

(50)

Komisija navaja, da v švedski priglasiti uvedba priglašenega ukrepa ni utemeljena z varstvom delovnega.

IV.   SKLEP

| (51) | Če država članica meni, da je treba z odstopanjem od usklajevalnih ukrepov Unije uvesti nacionalne določbe, morajo biti nacionalne določbe v skladu s členom 114(5) PDEU utemeljene z novimi znanstvenimi spoznanji o varstvu okolja ali delovnega okolja ter mora obstajati problem, ki je specifičen za državo članico, ki je predložila zahtevo, in je posledica sprejetja usklajevalnega ukrepa. |
| --- | --- |

(51)

Če država članica meni, da je treba z odstopanjem od usklajevalnih ukrepov Unije uvesti nacionalne določbe, morajo biti nacionalne določbe v skladu s členom 114(5) PDEU utemeljene z novimi znanstvenimi spoznanji o varstvu okolja ali delovnega okolja ter mora obstajati problem, ki je specifičen za državo članico, ki je predložila zahtevo, in je posledica sprejetja usklajevalnega ukrepa.

| (52) | Komisija v tej zadevi po proučitvi švedskega zahtevka meni, da Kraljevina Švedska ni zagotovila novih znanstvenih spoznanj o varstvu okolja ali delovnega okolja, s katerimi bi dokazala, da obstaja specifičen problem na njenem ozemlju, ki je nastal po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003 o gnojilih, in zaradi katerega je treba sprejeti priglašene nacionalne ukrepe. |
| --- | --- |

(52)

Komisija v tej zadevi po proučitvi švedskega zahtevka meni, da Kraljevina Švedska ni zagotovila novih znanstvenih spoznanj o varstvu okolja ali delovnega okolja, s katerimi bi dokazala, da obstaja specifičen problem na njenem ozemlju, ki je nastal po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003 o gnojilih, in zaradi katerega je treba sprejeti priglašene nacionalne ukrepe.

| (53) | Zato zahtevek Kraljevine Švedske za uvedbo nacionalnih ukrepov, s katerimi bi se znižala dovoljena vsebnost kadmija v fosfornih gnojilih na največ 46 gramov kadmija na tono fosforja, ne izpolnjuje pogojev iz člena 114(5). |
| --- | --- |

(53)

Zato zahtevek Kraljevine Švedske za uvedbo nacionalnih ukrepov, s katerimi bi se znižala dovoljena vsebnost kadmija v fosfornih gnojilih na največ 46 gramov kadmija na tono fosforja, ne izpolnjuje pogojev iz člena 114(5).

| (54) | Komisija v skladu s členom 114(6) Pogodbe ES odobri ali zavrne zadevne osnutke nacionalnih določb, potem ko preveri, ali so morda sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(54)

Komisija v skladu s členom 114(6) Pogodbe ES odobri ali zavrne zadevne osnutke nacionalnih določb, potem ko preveri, ali so morda sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.

| (55) | Ker zahtevek Kraljevine Švedske ne izpolnjuje osnovnih pogojev iz člena 114(5), Komisiji ni treba preveriti pogojev iz člena 114(6). |
| --- | --- |

(55)

Ker zahtevek Kraljevine Švedske ne izpolnjuje osnovnih pogojev iz člena 114(5), Komisiji ni treba preveriti pogojev iz člena 114(6).

| (56) | Ob upoštevanju navedenega je mogoče sklepati, da je bil zahtevek Kraljevine Švedske za uvedbo nacionalnih določb, ki odstopajo od Uredbe (ES) št. 2003/2003, dopusten, vendar ne izpolnjuje pogojev iz člena 114(5) PDEU, saj Švedska ni zagotovila novih znanstvenih spoznanj o varstvu okolja zaradi problema, ki je specifičen za njeno ozemlje in je nastal po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003. |
| --- | --- |

(56)

Ob upoštevanju navedenega je mogoče sklepati, da je bil zahtevek Kraljevine Švedske za uvedbo nacionalnih določb, ki odstopajo od Uredbe (ES) št. 2003/2003, dopusten, vendar ne izpolnjuje pogojev iz člena 114(5) PDEU, saj Švedska ni zagotovila novih znanstvenih spoznanj o varstvu okolja zaradi problema, ki je specifičen za njeno ozemlje in je nastal po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003.

| (57) | Komisija zato meni, da priglašenih nacionalnih določb ni mogoče odobriti v skladu s členom 114(6) PDEU – |
| --- | --- |

(57)

Komisija zato meni, da priglašenih nacionalnih določb ni mogoče odobriti v skladu s členom 114(6) PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Načrtovane nacionalne določbe za znižanje trenutno največje dovoljene vsebnosti kadmija v fosfornih gnojilih s sedanjih 100 gramov kadmija na tono fosforja na 46 gramov, ki jih je Kraljevina Švedska priglasila Komisiji 17. oktobra 2011, se zavrnejo.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Švedsko.

V Bruslju, 17. oktobra 2012

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 304, 21.11.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 24, 30.1.1976, str. 21, ki jo nadomešča Uredba (ES) št. 2003/2003.

2

(3)  Nadomešča ga člen 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003.

3

(4)  UL L 138, 28.5.2002, str. 24.

4

(5)  UL L 129, 17.5.2006, str. 19.

5

(6)  Švedska zbirka predpisov (SFS Svensk Författningssamling) z dne 14. julija 1998.

6

(7)  Švedska zbirka predpisov (SFS Svensk Författningssamling) z dne 4. junija 2009.

7

(8)  UL C 309, 21.10.2011, str. 8 in UL C 339, 19.11.2011, str. 24.

8

(9)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_156.pdf.

9

(10)  Sklep Komisije 2012/230/EU z dne 18. aprila 2012 o podaljšanju roka iz člena 114(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z nacionalnimi določbami glede največje dovoljene vsebnosti kadmija v gnojilih, ki jih je v skladu s členom 114(5) PDEU uradno sporočila Kraljevina Švedska (UL L 116, 28.4.2012, str. 29).

10

(11)  http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/sct/documents/out162_en.pdf.

11

(12)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1.

12

(13)  http://esis.jrc.ec.europa.eu/doc/risk_assessment/REPORT/cdoxidereport302.pdf.

13

(14)  UL C 149, 14.6.2008, str. 6.

14

(15)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_156.pdf.

15

(16)  Mnenja ZOZOT so na voljo na: http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/opinions/index_en.htm#id5

16

---

| 24.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 326/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 326/25

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 14. novembra 2012

o okoljskih merilih za podeljevanje znaka EU za okolje detergentom za strojno pomivanje posode za uporabo v industriji in ustanovah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8054)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/720/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom, ki imajo zmanjšan vpliv na okolje v celotnem življenjskem krogu. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom, ki imajo zmanjšan vpliv na okolje v celotnem življenjskem krogu.

| (2) | Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje po skupinah proizvodov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje po skupinah proizvodov.

| (3) | Nova merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje bi morala veljati štiri leta od datuma sprejetja tega sklepa. |
| --- | --- |

(3)

Nova merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje bi morala veljati štiri leta od datuma sprejetja tega sklepa.

| (4) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Skupina proizvodov „detergenti za strojno pomivanje posode za uporabo v industriji in ustanovah“ zajema eno- in večkomponentne detergente za strojno pomivanje, izpiranje in predpomivanje posode za profesionalne pomivalne stroje.

V to skupino proizvodov se ne uvrščajo naslednji proizvodi: detergenti za strojno pomivanje posode za uporabo v gospodinjstvih, detergenti za strojno pomivanje medicinskih pripomočkov ali za uporabo v posebnih strojih za čiščenje industrijske opreme, vključno s posebnimi stroji za živilsko industrijo.

Razpršila, ki se ne odmerjajo s samodejnimi črpalkami, se v to skupino proizvodov ne uvrščajo.

Člen 2

Detergentu za strojno pomivanje posode se podeli znak EU za okolje na podlagi Uredbe (ES) št. 66/2010, če spada v skupino proizvodov „detergenti za strojno pomivanje posode za uporabo v industriji in ustanovah“ iz člena 1 tega sklepa ter izpolnjuje merila in s tem povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje iz Priloge k temu sklepu.

Člen 3

Merila za skupino proizvodov „detergenti za strojno pomivanje posode za uporabo v industriji in ustanovah“ ter s tem povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 4

Za upravne namene se skupini proizvodov „detergenti za strojno pomivanje posode za uporabo v industriji in ustanovah“ dodeli kodna številka „038“.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 14. novembra 2012

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 27, 30.1.2010, str. 1.

1

---

PRILOGA

OKVIR

Cilji meril

S temi merili naj bi se spodbudili zlasti proizvodi, ki imajo manjši vpliv na vodne ekosisteme, vsebujejo omejeno količino nevarnih snovi in katerih učinkovitost je preskušena.

MERILA

Merila so določena za vsakega od naslednjih vidikov:

| 1. | Strupenost za vodne organizme: kritična volumska razredčitev (CDV) |
| --- | --- |

1.

Strupenost za vodne organizme: kritična volumska razredčitev (CDV)

| 2. | Biorazgradljivost |
| --- | --- |

2.

Biorazgradljivost

| 3. | Izključene ali omejene snovi in zmesi |
| --- | --- |

3.

Izključene ali omejene snovi in zmesi

| 4. | Zahteve glede embalaže |
| --- | --- |

4.

Zahteve glede embalaže

| 5. | Učinkovitost pomivanja (primernost za uporabo) |
| --- | --- |

5.

Učinkovitost pomivanja (primernost za uporabo)

| 6. | Sistemi za samodejno odmerjanje |
| --- | --- |

6.

Sistemi za samodejno odmerjanje

| 7. | Informacije za uporabnike – informacije na znaku EU za okolje |
| --- | --- |

7.

Informacije za uporabnike – informacije na znaku EU za okolje

1.   Ocenjevanje in preverjanje

(a)   Zahteve

Pri vsakem merilu so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.

Če se od vlagatelja zahteva, da predloži izjave, dokumentacijo, analize, poročila o preskusih ali druga dokazila o izpolnjevanju meril, lahko ti po potrebi izvirajo od vlagatelja in/ali njegovega dobavitelja in/ali dobaviteljev slednjega itd.

Če je možno, morajo preskuse opraviti laboratoriji, ki izpolnjujejo splošne zahteve standarda EN ISO 17025 ali drugega enakovrednega standarda.

Po potrebi se lahko namesto preskusnih metod, navedenih za posamezno merilo, uporabijo tudi druge, če njihovo enakovrednost potrdi pristojni organ, ki ocenjuje vlogo.

Dodatek I se sklicuje na podatkovno bazo sestavin detergentov (seznam DID), v kateri so navedene dodane snovi, ki se najpogosteje uporabljajo v formulacijah detergentov. Uporablja se pri pridobivanju podatkov za izračune kritične volumske razredčitve (CDV) in pri ocenjevanju biorazgradljivosti dodanih snovi. Za snovi, ki niso navedene na seznamu DID, so pripravljena navodila za izračun ali ekstrapolacijo ustreznih podatkov. Najnovejša različica seznama DID je na voljo na spletni strani znaka EU za okolje ali spletnih straneh posameznih pristojnih organov.

Po potrebi lahko pristojni organi zahtevajo dokazno dokumentacijo in opravijo neodvisna preverjanja.

(b)   Spodnje mejne vrednosti meritev

Okoljska merila morajo izpolnjevati namenoma dodane snovi ter stranski produkti in nečistoče iz surovin, katerih koncentracija v končni formuli je enaka ali večja od 0,010 masnega %.

Biocidi in barvila morajo ta merila izpolnjevati ne glede na koncentracijo.

Snovi, ki presegajo navedene spodnje mejne vrednosti, se v tem dokumentu imenujejo „dodane snovi“.

2.   Funkcionalna enota

Funkcionalna enota za to skupino proizvodov je izražena kot g/l pomivalne raztopine (grami na liter pomivalne raztopine).

Zahteve v zvezi z ocenjevanjem in preverjanjem funkcionalne enote:

| | Pristojnemu organu se sporoči celotna formulacija proizvoda, pri čemer se navedejo trgovsko ime, kemijsko ime, št. CAS, št. DID (1), dodana količina z vodo in brez nje ter funkcija in oblika vsake od dodanih snovi (ne glede na njihovo koncentracijo) v proizvodu. Pristojnemu organu se predloži vzorec piktograma s priporočenimi odmerki. |
| --- | --- |

Pristojnemu organu se sporoči celotna formulacija proizvoda, pri čemer se navedejo trgovsko ime, kemijsko ime, št. CAS, št. DID (1), dodana količina z vodo in brez nje ter funkcija in oblika vsake od dodanih snovi (ne glede na njihovo koncentracijo) v proizvodu. Pristojnemu organu se predloži vzorec piktograma s priporočenimi odmerki.

| | Pristojnemu organu se v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2) predložijo varnostni listi za vsako od dodanih snovi. |
| --- | --- |

Pristojnemu organu se v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2) predložijo varnostni listi za vsako od dodanih snovi.

Del A in del B seznama DID sta na voljo na spletni strani znaka EU za okolje:

| | http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_sl.pdf. |
| --- | --- |

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_sl.pdf.

| | http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_b_sl.pdf. |
| --- | --- |

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_b_sl.pdf.

MERILA ZA PODELITEV ZNAKA EU ZA OKOLJE

Merilo 1 –   Strupenost za vodne organizme: kritična volumska razredčitev (CDV)

Kritična volumska razredčitev (CDVkronična) eno- ali večkomponentnega sistema ne sme presegati naslednjih mejnih vrednosti (pri največjem priporočenem odmerku):

| CDV pri največjem priporočenem odmerku | Mehka | Srednja | Trda |
| --- | --- | --- | --- |
| Vrsta proizvoda | 0–6 °dH | 7–13 °dH | > 14 °dH |
| Sredstva za predpomivanje | 2 000 | 2 000 | 2 000 |
| Detergenti za strojno pomivanje posode | 3 000 | 5 000 | 10 000 |
| Večkomponentni sistemi | 3 000 | 4 000 | 7 000 |
| Sredstva za izpiranje | 3 000 | 3 000 | 3 000 |

CDV pri največjem priporočenem odmerku

Mehka

Srednja

Trda

Vrsta proizvoda

0–6 °dH

7–13 °dH

> 14 °dH

Sredstva za predpomivanje

2 000

2 000

2 000

Detergenti za strojno pomivanje posode

3 000

5 000

10 000

Večkomponentni sistemi

3 000

4 000

7 000

Sredstva za izpiranje

3 000

3 000

3 000

Kritična volumska razredčitev (CDVkronična) vseh dodanih snovi (i) se izračuna z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

| masa | = | masa dodane snovi v priporočenem odmerku |
| --- | --- | --- |
| DF | = | faktor razgradljivosti |
| TF | = | faktor kronične strupenosti snovi s seznama DID. |

masa

=

masa dodane snovi v priporočenem odmerku

DF

=

faktor razgradljivosti

TF

=

faktor kronične strupenosti snovi s seznama DID.

V izračunu CDV se upoštevajo tudi v proizvodu vsebovani biocidi in barvila, tudi če je njihova koncentracija manjša od 0,010 % (100 ppm).

Zaradi razgrajevanja snovi med pomivanjem se za naslednje snovi uporabljajo posebna pravila:

| — | vodikov peroksid (H2O2) – se pri izračunu CDV ne upošteva, |
| --- | --- |

—

vodikov peroksid (H2O2) – se pri izračunu CDV ne upošteva,

| — | perocetna kislina – se pri izračunu upošteva kot ocetna kislina. |
| --- | --- |

—

perocetna kislina – se pri izračunu upošteva kot ocetna kislina.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izračun CDVkronična proizvoda. Preglednica za izračun vrednosti CDV je na voljo na spletni strani znaka EU za okolje.

Vrednosti parametrov DF in TF morajo biti takšne, kot so navedene v podatkovni bazi sestavin detergentov (seznam DID). Če zadevne snovi ni na seznamu DID, se parametra izračunata v skladu z navodili iz dela B seznama DID, izračunu pa se priloži pripadajoča dokumentacija.

Merilo 2 –   Biorazgradljivost

(a)   Biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi

Vse površinsko aktivne snovi morajo biti biorazgradljive v aerobnih in anaerobnih pogojih.

(b)   Biorazgradljivost organskih snovi

Vsebnost vseh organskih snovi v proizvodu, ki niso aerobno biorazgradljive (niso lahko biorazgradljive) (aNBO) in/ali niso anaerobno biorazgradljive (anNBO), ne sme preseči naslednjih ravni:

aNBO

| Vrsta proizvoda
  (g/l pomivalne raztopine) | Mehka | Srednja | Trda |
| --- | --- | --- | --- |
| 0–6 °dH | 7–13 °dH | > 14 °dH |
| Sredstva za predpomivanje | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| Detergenti za strojno pomivanje posode/večkomponentni sistemi | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| Sredstva za izpiranje | 0,04 | 0,04 | 0,04 |

Vrsta proizvoda

(g/l pomivalne raztopine)

Mehka

Srednja

Trda

0–6 °dH

7–13 °dH

> 14 °dH

Sredstva za predpomivanje

0,4

0,4

0,4

Detergenti za strojno pomivanje posode/večkomponentni sistemi

0,4

0,4

0,4

Sredstva za izpiranje

0,04

0,04

0,04

anNBO

| Vrsta proizvoda
  (g/l pomivalne raztopine) | Mehka | Srednja | Trda |
| --- | --- | --- | --- |
| 0–6 °dH | 7–13 °dH | > 14 °dH |
| Sredstva za predpomivanje | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| Detergenti za strojno pomivanje posode/večkomponentni sistemi | 0,6 | 1,0 | 1,5 |
| Sredstva za izpiranje | 0,04 | 0,04 | 0,04 |

Vrsta proizvoda

(g/l pomivalne raztopine)

Mehka

Srednja

Trda

0–6 °dH

7–13 °dH

> 14 °dH

Sredstva za predpomivanje

0,4

0,4

0,4

Detergenti za strojno pomivanje posode/večkomponentni sistemi

0,6

1,0

1,5

Sredstva za izpiranje

0,04

0,04

0,04

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži dokumentacijo o razgradljivosti površinsko aktivnih snovi ter izračune aNBO in anNBO za proizvod. Preglednica, ki se uporablja za izračun vrednosti aNBO in anNBO, je na voljo na spletni strani znaka EU za okolje.

Referenčne vrednosti za površinsko aktivne snovi ter za aNBO in anNBO se povzamejo po seznamu DID. Za dodane snovi, ki niso navedene na seznamu DID, se predložijo ustrezne informacije iz literature ali drugih virov ali ustrezni rezultati preskusov, ki dokazujejo, da so te snovi aerobno in anaerobno biorazgradljive, kot določa Dodatek I.

TAED se šteje za anaerobno biorazgradljivega.

Če dokumentacija v skladu z zgornjimi zahtevami ne obstaja, se lahko posamezno snov, ki ni površinsko aktivna snov, izvzame iz zahtev za anaerobno razgradljivost, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| 1. | je lahko razgradljiva in ima nizko stopnjo adsorpcije (A < 25 %) ali |
| --- | --- |

1.

je lahko razgradljiva in ima nizko stopnjo adsorpcije (A < 25 %) ali

| 2. | je lahko razgradljiva in ima visoko stopnjo desorpcije (D > 75 %) ali |
| --- | --- |

2.

je lahko razgradljiva in ima visoko stopnjo desorpcije (D > 75 %) ali

| 3. | je lahko razgradljiva in se ne kopiči v organizmih. |
| --- | --- |

3.

je lahko razgradljiva in se ne kopiči v organizmih.

Preskusi adsorpcije/desorpcije se lahko opravijo v skladu s smernicami OECD 106.

Merilo 3 –   Izključene ali omejene snovi in zmesi

(a)   Posebne izključene dodane snovi

Naslednje dodane snovi ne smejo biti vključene v proizvod niti kot del formulacije niti kot del katere koli zmesi, vključene v formulacijo:

| — | EDTA (etilendiamintetraacetat), |
| --- | --- |

—

EDTA (etilendiamintetraacetat),

| — | dišave, |
| --- | --- |

—

dišave,

| — | reaktivne klorove spojine, |
| --- | --- |

—

reaktivne klorove spojine,

| — | APEO (alkilfenoletoksilati) in APD (alkilfenoli in njihovi derivati). |
| --- | --- |

—

APEO (alkilfenoletoksilati) in APD (alkilfenoli in njihovi derivati).

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izpolnjeno in podpisano izjavo o skladnosti.

(b)   Nevarne snovi in zmesi

V skladu s členom 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 o znaku EU za okolje proizvod ali kateri koli njegov del ne sme vsebovati snovi, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v spodaj navedene stavke o nevarnosti ali opozorilne stavke v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali Direktivo Sveta 67/548/EGS (4), ali snovi iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006. Spodaj navedeni opozorilni stavki se na splošno nanašajo na snovi. Če podatkov o snoveh ni mogoče pridobiti, se uporabljajo pravila za razvrščanje zmesi.

Seznam stavkov o nevarnosti:

| Stavek o nevarnosti (5) | Opozorilni stavek (6) |
| --- | --- |
| H300 Smrtno pri zaužitju. | R28 |
| H301 Strupeno pri zaužitju. | R25 |
| H304 Pri zaužitju in vstopu v dihalne poti je lahko smrtno. | R65 |
| H310 Smrtno v stiku s kožo. | R27 |
| H311 Strupeno v stiku s kožo. | R24 |
| H330 Smrtno pri vdihavanju. | R23/26 |
| H331 Strupeno pri vdihavanju. | R23 |
| H340 Lahko povzroči genetske okvare. | R46 |
| H341 Sum povzročitve genetskih okvar. | R68 |
| H350 Lahko povzroči raka. | R45 |
| H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju. | R49 |
| H351 Sum povzročitve raka. | R40 |
| H360F Lahko škoduje plodnosti. | R60 |
| H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku. | R61 |
| H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku. | R60/61/60–61 |
| H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R60/63 |
| H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost. | R61/62 |
| H361f Sum škodljivosti za plodnost. | R62 |
| H361d Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R63 |
| H361fd Sum škodljivosti za plodnost. Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R62–63 |
| H362 Lahko škoduje dojenim otrokom. | R64 |
| H370 Škoduje organom. | R39/23/24/25/26/27/28 |
| H371 Lahko škoduje organom. | R68/20/21/22 |
| H372 Škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti | R48/25/24/23 |
| H373 Lahko škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti. | R48/20/21/22 |
| H400 Zelo strupeno za vodne organizme. | R50 |
| H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R50–53 |
| H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R51–53 |
| H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki | R52–53 |
| H413 Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme. | R53 |
| EUH059 Nevarno za ozonski plašč. | R59 |
| EUH 029 V stiku z vodo se sprošča strupen plin. | R29 |
| EUH 031 V stiku s kislinami se sprošča strupen plin. | R31 |
| EUH032 V stiku s kislinami se sprošča zelo strupen plin. | R32 |
| EUH 070 Strupeno ob stiku z očmi. | R39–41 |
| Snovi, ki povzročajo preobčutljivost |
| H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju | R42 |
| H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože | R43 |

Stavek o nevarnosti (5)

Opozorilni stavek (6)

H300 Smrtno pri zaužitju.

R28

H301 Strupeno pri zaužitju.

R25

H304 Pri zaužitju in vstopu v dihalne poti je lahko smrtno.

R65

H310 Smrtno v stiku s kožo.

R27

H311 Strupeno v stiku s kožo.

R24

H330 Smrtno pri vdihavanju.

R23/26

H331 Strupeno pri vdihavanju.

R23

H340 Lahko povzroči genetske okvare.

R46

H341 Sum povzročitve genetskih okvar.

R68

H350 Lahko povzroči raka.

R45

H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju.

R49

H351 Sum povzročitve raka.

R40

H360F Lahko škoduje plodnosti.

R60

H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku.

R61

H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku.

R60/61/60–61

H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R60/63

H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost.

R61/62

H361f Sum škodljivosti za plodnost.

R62

H361d Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R63

H361fd Sum škodljivosti za plodnost. Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R62–63

H362 Lahko škoduje dojenim otrokom.

R64

H370 Škoduje organom.

R39/23/24/25/26/27/28

H371 Lahko škoduje organom.

R68/20/21/22

H372 Škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti

R48/25/24/23

H373 Lahko škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti.

R48/20/21/22

H400 Zelo strupeno za vodne organizme.

R50

H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R50–53

H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R51–53

H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki

R52–53

H413 Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme.

R53

EUH059 Nevarno za ozonski plašč.

R59

EUH 029 V stiku z vodo se sprošča strupen plin.

R29

EUH 031 V stiku s kislinami se sprošča strupen plin.

R31

EUH032 V stiku s kislinami se sprošča zelo strupen plin.

R32

EUH 070 Strupeno ob stiku z očmi.

R39–41

Snovi, ki povzročajo preobčutljivost

H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju

R42

H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože

R43

To merilo se uporablja tudi za produkte razgradnje kot na primer formaldehid, ki se sprosti pri razgradnji drugih snovi.

Snovi ali zmesi, katerih lastnosti se spremenijo z obdelavo (npr. niso več biološko razpoložljive ali se kemično spremenijo tako, da predhodno ugotovljena nevarnost ni več prisotna), so iz navedene zahteve izvzete.

Končni proizvod mora biti označen v skladu z navedenimi stavki o nevarnosti.

Odstopanja

Naslednje snovi so izrecno izvzete iz te zahteve:

| Površinsko aktivne snovi
  < 15 % v končnem proizvodu | H400 Zelo strupeno za vodne organizme. | R50 |
| --- | --- | --- |
| Biocidi, ki zagotavljajo daljši rok trajanja proizvoda (7)

  (samo za tekočine s pH-vrednostjo med 2 in 12 ter največ 0,10 masnega % aktivne snovi) | H331: Strupeno pri vdihavanju | R23 |
| H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju | R42 |
| H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože | R43 |
| H400: Zelo strupeno za vodne organizme | R50 |
| Encimi (8) | H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju | R42 |
| H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože | R43 |
| H400: Zelo strupeno za vodne organizme. | R50 |
| NTA kot nečistoča v MGDA in GLDA (9) | H351: Sum povzročitve raka | R40 |

Površinsko aktivne snovi

< 15 % v končnem proizvodu

H400 Zelo strupeno za vodne organizme.

R50

Biocidi, ki zagotavljajo daljši rok trajanja proizvoda (7)

(samo za tekočine s pH-vrednostjo med 2 in 12 ter največ 0,10 masnega % aktivne snovi)

H331: Strupeno pri vdihavanju

R23

H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju

R42

H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože

R43

H400: Zelo strupeno za vodne organizme

R50

Encimi (8)

H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju

R42

H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože

R43

H400: Zelo strupeno za vodne organizme.

R50

NTA kot nečistoča v MGDA in GLDA (9)

H351: Sum povzročitve raka

R40

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj dokaže skladnost s tem merilom s predložitvijo izjave, da nobena dodana snov ni uvrščena v nobenega od razredov nevarnosti, ki ustrezajo stavkom o nevarnosti iz zgornjega seznama v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, kolikor je to mogoče določiti vsaj na podlagi podatkov, ki izpolnjujejo zahteve iz Priloge VII k Uredbi (ES) št. 1907/2006. To izjavo podkrepi s povzetkom lastnosti, povezanimi s stavki o nevarnosti iz zgornjega seznama, ki je naveden tako podrobno, kot to določajo oddelki 10, 11 in 12 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1907/2006 (Zahteve za pripravo varnostnih listov).

Podatki o inherentnih lastnostih snovi se lahko pridobijo na različne načine in ne samo s preskusi, na primer z uporabo nadomestnih metod, kot so metode in vitro, s kvantitativnimi modeli razmerja med strukturo in aktivnostjo ali z združevanjem v skupine ali navzkrižnim branjem v skladu s Prilogo XI k Uredbi (ES) št. 1907/2006. Predložitev zadevnih podatkov je zelo zaželena.

Predložene informacije se nanašajo na oblike ali fizikalno stanje snovi ali zmesi, ki se uporabljajo v končnem proizvodu.

Za snovi iz prilog IV in V Uredbe REACH, ki so na podlagi člena 2(7)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1907/2006 REACH izvzete iz obveznosti za registracijo, za dokazovanje skladnosti z navedenimi zahtevami zadostuje ustrezna izjava.

(c)   Snovi, razvrščene v skladu s členom 59(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006

Za snovi, ki so opredeljene kot snovi, ki zbujajo veliko skrb, in so vključene na seznam iz člena 59 Uredbe (ES) št. 1907/2006, izjeme od izključitve iz člena 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 niso možne, če je koncentracija teh snovi v zmeseh > 0,010 %.

Ocenjevanje in preverjanje: Seznam snovi, ki so opredeljene kot snovi, ki zbujajo veliko skrb, in so vključene na seznam snovi, ki bodo morda vključene v postopek avtorizacije v skladu s členom 59 Uredbe (ES) št. 1907/2006, je na voljo na naslovu: http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp.

Sklic na seznam se navede na datum vloge. Vlagatelj mora pristojnemu organu sporočiti natančno formulacijo proizvoda. Vlagatelj skupaj z dokumentacijo, kot so izjava o skladnosti, ki jo podpišejo dobavitelji materiala, in izvodi ustreznih varnostnih listov za snovi ali zmesi, predloži tudi izjavo o skladnosti s tem merilom.

(d)   Posebne omejene dodane snovi – biocidi

| (i) | Proizvod lahko vsebuje samo biocide, ki zagotavljajo daljši rok trajanja proizvoda, in samo v ustreznem odmerku za ta namen. To ne velja za površinsko aktivne snovi, ki imajo lahko tudi biocidne lastnosti.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izvode varnostnih listov za vse dodane biocide skupaj z informacijami o njihovi natančni koncentraciji v proizvodu. Proizvajalec ali dobavitelj biocidov predloži informacije o odmerku, potrebnem za zagotovitev daljšega roka trajanja proizvoda. |
| --- | --- |

(i)

Proizvod lahko vsebuje samo biocide, ki zagotavljajo daljši rok trajanja proizvoda, in samo v ustreznem odmerku za ta namen. To ne velja za površinsko aktivne snovi, ki imajo lahko tudi biocidne lastnosti.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izvode varnostnih listov za vse dodane biocide skupaj z informacijami o njihovi natančni koncentraciji v proizvodu. Proizvajalec ali dobavitelj biocidov predloži informacije o odmerku, potrebnem za zagotovitev daljšega roka trajanja proizvoda.

| (ii) | Na embalaži je prepovedano navajati trditve ali domneve ali kakršna koli druga sporočila, da proizvod deluje protimikrobno ali razkužilno.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj pristojnemu organu predloži besedila in njihove oblike, ki se uporabljajo na vsaki vrsti embalaže, in/ali vzorce različnih vrst embalaže. |
| --- | --- |

(ii)

Na embalaži je prepovedano navajati trditve ali domneve ali kakršna koli druga sporočila, da proizvod deluje protimikrobno ali razkužilno.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj pristojnemu organu predloži besedila in njihove oblike, ki se uporabljajo na vsaki vrsti embalaže, in/ali vzorce različnih vrst embalaže.

| (iii) | Proizvod lahko vsebuje biocide, če se ti ne kopičijo v organizmih. Šteje se, da se biocid ne kopiči v organizmih, če je njegov BCF < 100 ali logKow < 3,0. Če sta znani tako vrednosti BCF kot tudi logKow, se uporabi najvišja izmerjena vrednost BCF.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izvode varnostnih listov za vse dodane biocide skupaj z informacijami o njihovi vrednosti BCF in/ali logKow. |
| --- | --- |

(iii)

Proizvod lahko vsebuje biocide, če se ti ne kopičijo v organizmih. Šteje se, da se biocid ne kopiči v organizmih, če je njegov BCF < 100 ali logKow < 3,0. Če sta znani tako vrednosti BCF kot tudi logKow, se uporabi najvišja izmerjena vrednost BCF.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izvode varnostnih listov za vse dodane biocide skupaj z informacijami o njihovi vrednosti BCF in/ali logKow.

(e)   Barvila

Barvila, ki jih proizvod lahko vsebuje, se ne smejo kopičiti v organizmih. Če je barvilo odobreno za uporabo v živilih, dokazil o njegovi zmožnosti kopičenja v organizmih ni treba predložiti. Šteje se, da se barvilo ne kopiči v organizmih, če je njegov BCF < 100 ali logKow < 3,0. Če sta znani tako vrednosti BCF kot tudi logKow, se uporabi najvišja izmerjena vrednost BCF.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izvode varnostnih listov ali dokumentacijo, ki dokazuje, da je barvilo odobreno za uporabo v živilih, za vsa dodana barvila.

(f)   Encimi

Encimi morajo biti tekoči ali v grobih zrncih. Ne smejo vsebovati ostankov mikroorganizmov iz postopka pridobivanja.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izvode varnostnih listov za vse dodane encime in dokazila, da ti ne vsebujejo ostankov mikroorganizmov.

(g)   Fosfor

Skupna količina fosfatov in drugih fosforjevih spojin, izračunana v gramih fosforja na liter vode, ne sme presegati mejnih vrednosti iz preglednice.

Za izračun vsebnosti fosforja se uporabi največji priporočeni odmerek.

| Vrsta proizvoda
  Fosfor (g P/l vode) | Mehka | Srednja | Trda |
| --- | --- | --- | --- |
| 0–6 °dH | 7–13 °dH | > 14 °dH |
| Sredstva za predpomivanje | 0,08 | 0,08 | 0,08 |
| Detergenti | 0,15 | 0,30 | 0,50 |
| Sredstva za izpiranje | 0,02 | 0,02 | 0,02 |
| Večkomponentni sistemi | 0,17 | 0,32 | 0,52 |

Vrsta proizvoda

Fosfor (g P/l vode)

Mehka

Srednja

Trda

0–6 °dH

7–13 °dH

> 14 °dH

Sredstva za predpomivanje

0,08

0,08

0,08

Detergenti

0,15

0,30

0,50

Sredstva za izpiranje

0,02

0,02

0,02

Večkomponentni sistemi

0,17

0,32

0,52

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži dokazila, da mejne vrednosti iz zgornje preglednice niso presežene.

Merilo 4 –   Zahteve glede embalaže

(a)   Razmerje med maso in učinkovitostjo (WUR)

Razmerje med maso in učinkovitostjo (WUR) proizvoda ne sme presegati naslednjih vrednosti:

| Vrsta proizvoda | WUR |
| --- | --- |
| 0–6 °dH | 7–13 °dH | > 14 °dH |
| Praški [g/l pomivalne raztopine] | 0,8 | 1,4 | 2,0 |
| Tekočine [g/l pomivalne raztopine] | 1,0 | 1,8 | 2,5 |

Vrsta proizvoda

WUR

0–6 °dH

7–13 °dH

> 14 °dH

Praški [g/l pomivalne raztopine]

0,8

1,4

2,0

Tekočine [g/l pomivalne raztopine]

1,0

1,8

2,5

WUR se izračuna samo za primarno embalažo (vključno s pokrovčki, zamaški in ročnimi črpalkami/razpršilniki) z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

| Wi | = | masa (g) embalaže (i), vključno po potrebi z nalepko |
| --- | --- | --- |
| Ui | = | masa (g) nerecikliranega (prvič uporabljenega) materiala v embalaži (i). Če delež recikliranega materiala v embalaži znaša 0 %, potem je Ui = Wi |
| Di | = | število funkcionalnih enot, ki jih vsebuje embalaža (i). Funkcionalna enota = odmerek v g/l pomivalne raztopine |
| ri | = | število recikliranj, tj. število uporab embalaže (i) za isti namen prek sistema vračanja ali ponovnega polnjenja embalaže. r = 1, če se embalaža ne uporabi znova za isti namen. Če se embalaža uporabi znova, je vrednost r enaka 1, razen če vlagatelj ne dokaže višje vrednosti. |

Wi

=

masa (g) embalaže (i), vključno po potrebi z nalepko

Ui

=

masa (g) nerecikliranega (prvič uporabljenega) materiala v embalaži (i). Če delež recikliranega materiala v embalaži znaša 0 %, potem je Ui = Wi

Di

=

število funkcionalnih enot, ki jih vsebuje embalaža (i). Funkcionalna enota = odmerek v g/l pomivalne raztopine

ri

=

število recikliranj, tj. število uporab embalaže (i) za isti namen prek sistema vračanja ali ponovnega polnjenja embalaže. r = 1, če se embalaža ne uporabi znova za isti namen. Če se embalaža uporabi znova, je vrednost r enaka 1, razen če vlagatelj ne dokaže višje vrednosti.

Izjeme

Embalaža iz plastike/papirja/kartona, ki vsebuje več kot 80 % recikliranega materiala ali več kot 80 % plastike iz obnovljivih virov, je iz te zahteve izvzeta.

Embalaža se šteje za reciklirano, če so bile surovine, uporabljene pri proizvodnji embalaže, zbrane pri proizvajalcih embalaže na ravni distribucije ali potrošnikov. Če je surovina industrijski odpadek iz proizvodnega postopka proizvajalca materiala, se material ne šteje za recikliranega.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izračun WUR proizvoda. Preglednica za ta izračun je na voljo na spletni strani znaka EU za okolje. Vlagatelj predloži izpolnjeno in podpisano izjavo o vsebnosti recikliranih materialov ali materialov iz obnovljivih virov v embalaži. Vlagatelj in/ali trgovec za odobritev embalaže za ponovno polnjenje dokaže, da bodo/so na trgu za nakup na voljo ponovne polnitve.

(b)   Plastična embalaža

V plastični embalaži se lahko uporabijo samo ftalati, za katere je bilo ob predložitvi vloge ocenjeno tveganje in ki niso bili razvrščeni na podlagi merila 3(b) (in kombinacij navedenih stavkov).

Da se omogoči identifikacija posameznih delov embalaže za recikliranje, je treba plastične dele primarne embalaže označiti v skladu z delom 2 standarda DIN 6120 ali ustreznim drugim standardom. Pokrovčki in črpalke so iz te zahteve izvzeti.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izpolnjeno in podpisano izjavo o skladnosti.

Merilo 5 –   Učinkovitost pomivanja (primernost za uporabo)

Zmogljivost in učinkovitost proizvoda morata biti zadovoljiva. Proizvod mora izpolnjevati zahteve za uporabniški preskus ali notranje preskuse v skladu s Prilogo II.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj pristojnemu organu predloži podrobno poročilo o preskusih, vključno s podatki/dokumentacijo. Glej Prilogo II.

Merilo 6 –   Sistemi za samodejno odmerjanje

Večkomponentni sistemi se ponujajo skupaj s samodejnimi in nastavljivimi sistemi za odmerjanje.

Da se pri sistemih za samodejno odmerjanje zagotovi pravilno odmerjanje, morajo proizvajalci/dobavitelji v rutinske postopke vključiti obiske pri strankah. Med veljavnostjo dovoljenja se ti obiski opravijo v vseh poslovnih prostorih vsaj enkrat letno, vključevati pa morajo tudi kalibracijo opreme za odmerjanje. Obiske pri strankah lahko opravijo tudi tretje osebe.

V izjemnih primerih se obiski pri strankah lahko odpovejo, če so neizvedljivi zaradi razdalje in načina dobave.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži opis odgovornosti za izvedbo obiskov pri strankah ter njihovo pogostost in vsebino.

Merilo 7 –   Informacije za uporabnike – informacije na znaku EU za okolje

(a)   Informacije na embalaži/informacijskem listu proizvoda

Na embalaži in/ali informacijskem listu proizvoda ali na drugem ustreznem mestu se navedejo naslednja priporočila:

| — | Odmerjajte glede na umazanost posode in trdoto vode. Upoštevajte navodila za odmerjanje. |
| --- | --- |

—

Odmerjajte glede na umazanost posode in trdoto vode. Upoštevajte navodila za odmerjanje.

| — | Če ta proizvod z znakom EU za okolje uporabljate v skladu z navodili za odmerjanje, prispevate k zmanjšanju onesnaženosti vode in količine nastalih odpadkov. |
| --- | --- |

—

Če ta proizvod z znakom EU za okolje uporabljate v skladu z navodili za odmerjanje, prispevate k zmanjšanju onesnaženosti vode in količine nastalih odpadkov.

(b)   Informacije na znaku EU za okolje

Logotip mora biti viden in čitljiv. Uporaba logotipa znaka EU za okolje je zaščitena s primarno zakonodajo EU. Številka registracije/dovoljenja znaka EU za okolje mora biti čitljiva in dobro vidna na proizvodu.

Neobvezni del nalepke s poljem za besedilo vsebuje naslednje besedilo:

| — | zmanjšan vpliv na vodne ekosisteme, |
| --- | --- |

—

zmanjšan vpliv na vodne ekosisteme,

| — | manj nevarnih snovi, |
| --- | --- |

—

manj nevarnih snovi,

| — | preskušena učinkovitost. |
| --- | --- |

—

preskušena učinkovitost.

Smernice za uporabo neobvezne nalepke s poljem za besedilo so na voljo v „Navodilih za uporabo logotipa znaka za okolje“ na spletni strani: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Ocenjevanje in preverjanje (a–b): Vlagatelj skupaj z izjavo o skladnosti s tem merilom predloži vzorec nalepke za proizvod in/ali informacijski list proizvoda. Navedbe o proizvodu se dokažejo z ustreznimi poročili o preskusih.

---

(1)  Številka DID je številka dodane snovi, navedena na seznamu DID (seznam „podatkovna baza sestavin detergentov“), in se uporablja za določanje skladnosti z meriloma 1 in 2.

(2)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(3)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

(4)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

(5)  Uredba (ES) št. 1272/2008.

(6)  Direktiva 67/548/EGS, prilagojena glede na REACH v skladu z Direktivo 2006/121/ES in Direktivo 1999/45/ES, kot je bila spremenjena.

(7)  Odstopanje velja samo za merilo 3(b). Biocidi so skladni z merilom 3(d).

(8)  Vključno s stabilizatorji in drugimi pomožnimi snovmi v pripravkih.

(9)  Za koncentracije, manjše od 1,0 % v surovini, pod pogojem, da je skupna koncentracija v končnem proizvodu manjša od 0,10 %.

Dodatek I

Podatkovna baza sestavin detergentov – seznam DID

Seznam DID (del A) je seznam, ki vsebuje informacije o strupenosti za vodno okolje in biorazgradljivosti dodanih snovi, ki se običajno uporabljajo v formulacijah detergentov. Seznam vsebuje podatke o strupenosti in biorazgradljivosti številnih snovi, ki se uporabljajo v proizvodih za pranje in čiščenje. Seznam ni izčrpen, vendar so v delu B seznama DID podana navodila za določanje ustreznih parametrov za izračun za snovi, ki niso na seznamu DID (npr. faktor strupenosti (TF) in faktor razgradljivosti (DF), ki se uporabljata za izračun kritične volumske razredčitve). Ta seznam je splošni vir informacij, snovi s seznama DID pa se za uporabo v proizvodih z oznako EU za okolje ne odobrijo samodejno. Seznam DID (dela A in B) je na voljo na spletni strani znaka EU za okolje.

Za snovi, za katere ni podatkov o strupenosti za vodno okolje in razgradljivosti, se za določitev TF in DF lahko uporabijo strukturne analogije s podobnimi snovmi. Take strukturne analogije odobri pristojni organ, ki podeljuje dovoljenja za uporabo znaka EU za okolje. V nasprotnem primeru se upošteva najslabši možni scenarij na podlagi spodnjih parametrov:

Najslabši možni scenarij:

| | Akutna strupenost | Kronična strupenost | Razgradnja |
| --- | --- | --- | --- |
| Dodana snov | LC50/EC50 | SF(akutni) | TF(akutni) | NOEC (1) | SF(kronični)
   (1) | TF(kronični) | DF | Aerobna | Anaerobna |
| „Ime“ | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Akutna strupenost

Kronična strupenost

Razgradnja

Dodana snov

LC50/EC50

SF(akutni)

TF(akutni)

NOEC (1)

SF(kronični)
   (1)

TF(kronični)

DF

Aerobna

Anaerobna

„Ime“

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Dokumentacija o lahki biorazgradljivosti

Za lahko biorazgradljivost se uporablja naslednje preskusne metode:

| 1. | Do 1. decembra 2010 in v prehodnem obdobju od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015: | preskusne metode za lahko biorazgradljivost iz Direktive 67/548/EGS, zlasti metode iz Priloge V.C4 k navedeni direktivi, ali enakovredne preskusne metode OECD 301 A-F ali enakovredni preskusi po ISO. |
| --- | --- | --- |

1.

Do 1. decembra 2010 in v prehodnem obdobju od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015:

preskusne metode za lahko biorazgradljivost iz Direktive 67/548/EGS, zlasti metode iz Priloge V.C4 k navedeni direktivi, ali enakovredne preskusne metode OECD 301 A-F ali enakovredni preskusi po ISO.

| | Za površinsko aktivne snovi se načelo desetdnevnega okna ne uporablja. Prag za uspešnost je 70 % za preskuse iz Priloge V.C4-A in C4-B k Direktivi 67/548/EGS (ter enakovredna preskusa A in E OECD 301 in enakovredne preskuse po ISO) ter 60 % za preskuse C4-C, D, E in F (ter enakovredne preskuse OECD 301 B, C, D in F ter enakovredne preskuse po ISO). |
| --- | --- |

Za površinsko aktivne snovi se načelo desetdnevnega okna ne uporablja. Prag za uspešnost je 70 % za preskuse iz Priloge V.C4-A in C4-B k Direktivi 67/548/EGS (ter enakovredna preskusa A in E OECD 301 in enakovredne preskuse po ISO) ter 60 % za preskuse C4-C, D, E in F (ter enakovredne preskuse OECD 301 B, C, D in F ter enakovredne preskuse po ISO).

| 2. | Po 1. decembru 2015 in v prehodnem obdobju od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015:
  Preskusne metode iz Uredbe (ES) št. 1272/2008. |
| --- | --- |

2.

Po 1. decembru 2015 in v prehodnem obdobju od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015:

Preskusne metode iz Uredbe (ES) št. 1272/2008.

Dokumentacija o anaerobni biorazgradljivosti

Referenčni preskusi za anaerobno razgradljivost so EN ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988), OECD 311 ali enakovredna preskusna metoda, pri katerih se zahteva 60-odstotna končna razgradljivost v anaerobnih razmerah. Za dokazovanje 60-odstotne končne razgradljivosti v anaerobnih razmerah se lahko uporabijo tudi preskusne metode, ki posnemajo razmere v zadevnem anaerobnem okolju.

Ekstrapolacija za snovi, ki niso na seznamu DID

Za predložitev potrebne dokumentacije o anaerobni biorazgradljivosti dodanih snovi, ki niso na seznamu DID, se lahko uporabi naslednji pristop:

| 1. | Uporabite sprejemljivo ekstrapolacijo. Za ekstrapolacijo končne anaerobne razgradljivosti strukturno sorodnih površinsko aktivnih snovi uporabite rezultate preskusov, pridobljene za eno surovino. Če je bila anaerobna biorazgradljivost potrjena za eno površinsko aktivno snov (ali skupino homolognih spojin) s seznama DID, se lahko domneva, da je anaerobno biorazgradljiva tudi podobna druga vrsta površinsko aktivne snovi (na primer C12-15 A 1-3 EO sulfat [DID št. 8] je anaerobno biorazgradljiv, zato se podobna anaerobna biorazgradljivost lahko domneva za C12-15 A 6 EO sulfat). Če je bila anaerobna biorazgradljivost z ustrezno preskusno metodo potrjena za eno površinsko aktivno snov, se lahko domneva, da je anaerobno biorazgradljiva tudi podobna druga vrsta površinsko aktivne snovi (na primer: podatki iz literature, ki potrjujejo anaerobno biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi, ki spadajo v skupino alkil ester amonijevih soli, se lahko uporabijo za dokazovanje podobne anaerobne biorazgradljivosti drugih kvartarnih amonijevih soli, ki vsebujejo estrske vezi v alkilnih verigah). |
| --- | --- |

1.

Uporabite sprejemljivo ekstrapolacijo. Za ekstrapolacijo končne anaerobne razgradljivosti strukturno sorodnih površinsko aktivnih snovi uporabite rezultate preskusov, pridobljene za eno surovino. Če je bila anaerobna biorazgradljivost potrjena za eno površinsko aktivno snov (ali skupino homolognih spojin) s seznama DID, se lahko domneva, da je anaerobno biorazgradljiva tudi podobna druga vrsta površinsko aktivne snovi (na primer C12-15 A 1-3 EO sulfat [DID št. 8] je anaerobno biorazgradljiv, zato se podobna anaerobna biorazgradljivost lahko domneva za C12-15 A 6 EO sulfat). Če je bila anaerobna biorazgradljivost z ustrezno preskusno metodo potrjena za eno površinsko aktivno snov, se lahko domneva, da je anaerobno biorazgradljiva tudi podobna druga vrsta površinsko aktivne snovi (na primer: podatki iz literature, ki potrjujejo anaerobno biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi, ki spadajo v skupino alkil ester amonijevih soli, se lahko uporabijo za dokazovanje podobne anaerobne biorazgradljivosti drugih kvartarnih amonijevih soli, ki vsebujejo estrske vezi v alkilnih verigah).

| 2. | Opravite preskus za preverjanje anaerobne razgradljivosti. Če je potrebno novo preskušanje, opravite preskus za preverjanje po EN ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988), OECD 311 ali z drugo enakovredno metodo. |
| --- | --- |

2.

Opravite preskus za preverjanje anaerobne razgradljivosti. Če je potrebno novo preskušanje, opravite preskus za preverjanje po EN ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988), OECD 311 ali z drugo enakovredno metodo.

| 3. | Opravite preskus razgradljivosti z majhnim odmerkom. Če je potrebno novo preskušanje in se pri presejalnem preskusu pojavijo težave (npr. inhibicija zaradi strupenosti preskušane snovi), ponovite preskus z majhnim odmerkom površinsko aktivne snovi in spremljajte razgradnjo z meritvami 14C ali kemijskimi analizami. Preskušanje z majhnim odmerkom se lahko opravi po OECD 308 (avgust 2000) ali z drugo enakovredno metodo. |
| --- | --- |

3.

Opravite preskus razgradljivosti z majhnim odmerkom. Če je potrebno novo preskušanje in se pri presejalnem preskusu pojavijo težave (npr. inhibicija zaradi strupenosti preskušane snovi), ponovite preskus z majhnim odmerkom površinsko aktivne snovi in spremljajte razgradnjo z meritvami 14C ali kemijskimi analizami. Preskušanje z majhnim odmerkom se lahko opravi po OECD 308 (avgust 2000) ali z drugo enakovredno metodo.

---

(1)  Če ni sprejemljivih podatkov o kronični strupenosti, sta ta stolpca prazna. V tem primeru se šteje, da je TF(kronični) enak TF(akutni).

Dodatek II

Učinkovitost pomivanja (primernost za uporabo)

(a)   Notranji preskusi

Proizvajalčev laboratorij za preskuse se lahko odobri za opravljanje preskusov za dokazovanje učinkovitosti, če so izpolnjene naslednje dodatne zahteve:

| — | Pristojnim organom za podeljevanje znaka za okolje mora biti omogočeno spremljanje izvajanja opravljanja preskusov. |
| --- | --- |

—

Pristojnim organom za podeljevanje znaka za okolje mora biti omogočeno spremljanje izvajanja opravljanja preskusov.

| — | Pristojni organ za podeljevanje znaka za okolje mora imeti dostop do vseh podatkov o proizvodu. |
| --- | --- |

—

Pristojni organ za podeljevanje znaka za okolje mora imeti dostop do vseh podatkov o proizvodu.

| — | Preskus zmogljivosti in učinkovitosti mora biti opisan v sistemu nadzora kakovosti. |
| --- | --- |

—

Preskus zmogljivosti in učinkovitosti mora biti opisan v sistemu nadzora kakovosti.

Vlagatelj mora predložiti dokazila, da je bil proizvod preskušen v realističnih razmerah:

| (a) | s posodo z madeži, ki so značilni za območja, kjer se bo proizvod tržil; |
| --- | --- |

(a)

s posodo z madeži, ki so značilni za območja, kjer se bo proizvod tržil;

| (b) | s priporočenim odmerkom in pri ustrezni trdoti vode pri najnižji priporočeni temperaturi pomivanja. |
| --- | --- |

(b)

s priporočenim odmerkom in pri ustrezni trdoti vode pri najnižji priporočeni temperaturi pomivanja.

Vlagatelj mora predložiti dokazila o:

| — | zmožnosti proizvoda, da odstrani madeže s posode, in |
| --- | --- |

—

zmožnosti proizvoda, da odstrani madeže s posode, in

| — | zmožnosti proizvoda, da posodo osuši. |
| --- | --- |

—

zmožnosti proizvoda, da posodo osuši.

Preskušeni proizvod je treba preskusiti tudi v primerjavi z referenčnim proizvodom. Referenčni proizvod je lahko uveljavljen proizvod na trgu, preskušeni proizvod pa mora biti vsaj tako učinkovit kot referenčni.

(b)   Uporabniški preskus

| 1. | Treba je pridobiti povratne informacije vsaj petih preskusnih centrov, ki predstavljajo naključno populacijo strank. |
| --- | --- |

1.

Treba je pridobiti povratne informacije vsaj petih preskusnih centrov, ki predstavljajo naključno populacijo strank.

| 2. | Postopek in odmerek morata biti skladna s priporočili proizvajalca. |
| --- | --- |

2.

Postopek in odmerek morata biti skladna s priporočili proizvajalca.

| 3. | Preskusno obdobje mora trajati vsaj štiri tedne in obsegati vsaj 400 preskusnih ciklov. |
| --- | --- |

3.

Preskusno obdobje mora trajati vsaj štiri tedne in obsegati vsaj 400 preskusnih ciklov.

| 4. | Vsak preskusni center mora oceniti učinkovitost proizvoda ali večkomponentnega sistema tako, da odgovori na vprašanja v zvezi z naslednjimi vidiki (v takšnem ali podobnem ubesedenju):






  — | zmožnost proizvoda, da odstrani madeže s posode, |
| --- | --- | --- |

4.

Vsak preskusni center mora oceniti učinkovitost proizvoda ali večkomponentnega sistema tako, da odgovori na vprašanja v zvezi z naslednjimi vidiki (v takšnem ali podobnem ubesedenju):

—

zmožnost proizvoda, da odstrani madeže s posode,

| — | zmožnost proizvoda, da posodo osuši, |
| --- | --- |

—

zmožnost proizvoda, da posodo osuši,

| — | zadovoljstvo vprašanega z dogovorom o obiskih pri strankah. |
| --- | --- |

—

zadovoljstvo vprašanega z dogovorom o obiskih pri strankah.

| 5. | Odgovori morajo biti podani na vsaj tristopenjski lestvici, na primer „ni dovolj učinkovit“, „je dovolj učinkovit“ in „je zelo učinkovit“. Odgovori na vprašanje o tem, kako zadovoljni so preskusni centri z ureditvijo obiskov pri strankah, se morajo glasiti „nezadovoljni“, „zadovoljni“ in „zelo zadovoljni“. |
| --- | --- |

5.

Odgovori morajo biti podani na vsaj tristopenjski lestvici, na primer „ni dovolj učinkovit“, „je dovolj učinkovit“ in „je zelo učinkovit“. Odgovori na vprašanje o tem, kako zadovoljni so preskusni centri z ureditvijo obiskov pri strankah, se morajo glasiti „nezadovoljni“, „zadovoljni“ in „zelo zadovoljni“.

| 6. | Vsaj 80 % vprašanih mora proizvod oceniti kot dovolj učinkovit ali zelo učinkovit na vseh področjih (gl. točko 4) in biti zadovoljnih ali zelo zadovoljnih z ureditvijo obiskov pri strankah. |
| --- | --- |

6.

Vsaj 80 % vprašanih mora proizvod oceniti kot dovolj učinkovit ali zelo učinkovit na vseh področjih (gl. točko 4) in biti zadovoljnih ali zelo zadovoljnih z ureditvijo obiskov pri strankah.

| 7. | Navedeni morajo biti vsi neobdelani podatki, pridobljeni s tem preskusom. |
| --- | --- |

7.

Navedeni morajo biti vsi neobdelani podatki, pridobljeni s tem preskusom.

| 8. | Preskusni postopek mora biti podrobno opisan. |
| --- | --- |

8.

Preskusni postopek mora biti podrobno opisan.

---

| 24.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 326/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 326/38

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 14. novembra 2012

o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje detergentom za perilo za uporabo v industrijskem in institucionalnem sektorju

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8055)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/721/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom z manjšim vplivom na okolje v njihovem celotnem življenjskem krogu. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom z manjšim vplivom na okolje v njihovem celotnem življenjskem krogu.

| (2) | Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje glede na skupine proizvodov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje glede na skupine proizvodov.

| (3) | Merila in z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje morajo veljati štiri leta od datuma sprejetja tega sklepa. |
| --- | --- |

(3)

Merila in z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje morajo veljati štiri leta od datuma sprejetja tega sklepa.

| (4) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Skupina proizvodov „detergenti za perilo za uporabo v industrijskem in institucionalnem sektorju“ vključuje: detergente za perilo, ki jih uporabljajo poklicni uporabniki v industrijskem in institucionalnem sektorju.

V to skupino proizvodov so vključeni večkomponentni sistemi, sestavljeni iz več kot ene sestavine, uporabljene za sestavo celotnega detergenta ali pralnega programa za samodejni sistem odmerjanja.

Ta skupina proizvodov ne vključuje proizvodov za pridobivanje lastnosti tekstila, kot so vodoodbojnost, impregnacija, odpornost proti ognju itd. Poleg tega ta skupina proizvodov ne vključuje proizvodov, ki se odmerjajo z nosilci, kot so lističi, krpice ali drugi materiali, ter pralnih dodatkov, ki se uporabljajo brez poznejšega pranja, kot so odstranjevalci madežev za preproge in pohištveni tekstil.

Detergenti za perilo za potrošnike so izključeni s področja uporabe te skupine proizvodov.

Člen 2

Enoti detergenta za perilo se podeli znak EU za okolje v skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010, če spada v skupino proizvodov „detergenti za perilo za uporabo v industrijskem in institucionalnem sektorju“, kot je opredeljena v členu 1 tega sklepa, in če izpolnjuje merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje iz Priloge k temu sklepu.

Člen 3

Merila za skupino proizvodov „detergenti za perilo za uporabo v industrijskem in institucionalnem sektorju“ ter zadevne zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 4

Za upravne namene se skupini proizvodov „detergenti za perilo za uporabo v industrijskem in institucionalnem sektorju“ dodeli kodna številka „039“.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 14. novembra 2012

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 27, 30.1.2010, str. 1.

1

---

PRILOGA

OKVIR

Cilji meril

Cilj teh meril je zlasti spodbujanje proizvodov, ki imajo zmanjšan vpliv na vodne ekosisteme in vsebujejo omejeno količino nevarnih snovi ter katerih učinkovitost je preskušena. Poleg tega je cilj meril zmanjšanje porabe energije pri pranju s spodbujanjem proizvodov, ki so učinkoviti pri nižjih temperaturah.

MERILA

Merila so določena za vsakega od naslednjih vidikov:

| 1. | Informacije o proizvodu in odmerjanju |
| --- | --- |

1.

Informacije o proizvodu in odmerjanju

| 2. | Strupenost za vodne organizme: kritična volumska razredčitev (CDV) |
| --- | --- |

2.

Strupenost za vodne organizme: kritična volumska razredčitev (CDV)

| 3. | Biorazgradljivost |
| --- | --- |

3.

Biorazgradljivost

| 4. | Izključene ali omejene snovi in zmesi |
| --- | --- |

4.

Izključene ali omejene snovi in zmesi

| 5. | Zahteve za embalažo |
| --- | --- |

5.

Zahteve za embalažo

| 6. | Učinkovitost pranja (primernost za uporabo) |
| --- | --- |

6.

Učinkovitost pranja (primernost za uporabo)

| 7. | Samodejni sistem odmerjanja |
| --- | --- |

7.

Samodejni sistem odmerjanja

| 8. | Informacije za uporabnike – informacije, ki so navedene na znaku EU za okolje |
| --- | --- |

8.

Informacije za uporabnike – informacije, ki so navedene na znaku EU za okolje

(1)   Ocenjevanje in preverjanje

(a)   Zahteve

Pri vsakem merilu so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.

Če se od vlagatelja zahteva, da predloži izjave, dokumentacijo, analize, poročila o preskusih ali druga dokazila o izpolnjevanju meril, se sklepa, da lahko ti izvirajo od vlagatelja in/ali njegovega dobavitelja in/ali njegovih dobaviteljev itd., kakor je primerno.

Kadar je mogoče, morajo preskuse opraviti laboratoriji, ki izpolnjujejo splošne zahteve standarda EN ISO 17025 ali enakovrednega standarda.

Kadar je to primerno, se lahko poleg preskusnih metod, navedenih za vsako posamezno merilo, uporabijo tudi druge metode, če njihovo enakovrednost potrdi pristojni organ, ki ocenjuje vlogo.

Dodatek I se sklicuje na podatkovno bazo sestavin detergentov (seznam DID), v kateri so navedene dodane snovi, ki se najpogosteje uporabljajo pri proizvodnji detergentov. Uporablja se pri pridobivanju podatkov za izračune kritične volumske razredčitve (CDV) in ocenjevanju biološke razgradljivosti dodanih snovi. Za snovi, ki niso vključene na seznam DID, so navedena navodila za izračun ali ekstrapolacijo ustreznih podatkov. Najnovejša različica seznama DID je na voljo na spletni strani znaka EU za okolje ali spletnih straneh posameznih pristojnih organov.

Pristojni organi lahko po potrebi zahtevajo dokazno dokumentacijo in izvedejo neodvisna preverjanja.

(b)   Zgornje meje pri meritvah

Izpolnjevanje okoljskih meril se zahteva za namerno dodane snovi ter za stranske produkte in nečistoče iz surovin, katerih koncentracija presega 0,010 mas. % končne sestave.

Biocidi, barvila in dišave morajo izpolnjevati merila ne glede na njihovo koncentracijo.

Snovi, ki dosegajo zgoraj navedeno zgornjo mejo, se imenujejo „dodane snovi“.

Za vse proizvode: okoljska merila mora izpolnjevati največji skupni odmerek, priporočen za posamezno stopnjo umazanosti. Če je odmerek naveden v intervalih, se mora pri ocenjevanju meril uporabiti največji mogoči odmerek.

(2)   Funkcionalna enota

Funkcionalna enota za to skupino proizvodov je izražena v g/kg perila (grami na kilogram perila).

Zahteve v zvezi z ocenjevanjem in preverjanjem funkcionalne enote:

| | Pristojnemu organu se predloži natančna sestava proizvoda, pri čemer se navedejo trgovsko ime, kemično ime, št. CAS, št. DID (1), dodana količina z vodo in brez nje ter funkcije in oblika vseh dodanih snovi (ne glede na njihovo koncentracijo) v proizvodu. Pristojnemu organu je treba predložiti vzorec proizvoda s priporočenimi odmerki. |
| --- | --- |

Pristojnemu organu se predloži natančna sestava proizvoda, pri čemer se navedejo trgovsko ime, kemično ime, št. CAS, št. DID (1), dodana količina z vodo in brez nje ter funkcije in oblika vseh dodanih snovi (ne glede na njihovo koncentracijo) v proizvodu. Pristojnemu organu je treba predložiti vzorec proizvoda s priporočenimi odmerki.

| | Pristojnemu organu se v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2) predložijo varnostni listi za vsako dodano snov. |
| --- | --- |

Pristojnemu organu se v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2) predložijo varnostni listi za vsako dodano snov.

Dela A in B seznama DID sta na voljo na spletni strani znaka EU za okolje.

| | http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_sl.pdf |
| --- | --- |

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_sl.pdf

| | http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_b_sl.pdf |
| --- | --- |

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_b_sl.pdf

MERILA ZA PODELITEV ZNAKA EU ZA OKOLJE

Merilo 1 –   Informacije o proizvodu in odmerjanju

Priporočeni skupni odmerek za en kilogram perila glede na stopnjo umazanosti in trdoto vode se navede v g/kg perila ali ml/kg perila. Pri vseh proizvodih večkomponentnega sistema je treba merila ocenjevati na podlagi največjega mogočega odmerka.

Primeri stopnje umazanosti:

| Nizka | Srednja | Visoka |
| --- | --- | --- |
| Hotel: posteljnina in drugo posteljno perilo in brisače itd. (brisače se lahko štejejo kot zelo umazane).
  Sanitarne brisače za roke iz blaga. | Delovna oblačila: ustanove/maloprodaja/storitve itd.
  Restavracije: namizni prti, serviete itd.
  Krpe za pomivanje tal in preproge. | Delovna oblačila: industrija/kuhinja/mesarstvo itd.
  Kuhinjski tekstilni izdelki: krpe, kuhinjske brisače itd.
  Ustanove, kot so bolnišnice: posteljnina in drugo posteljno perilo, napenjalne rjuhe, oblačila za bolnike, zdravniške halje ali oblačila itd. |

Nizka

Srednja

Visoka

Hotel: posteljnina in drugo posteljno perilo in brisače itd. (brisače se lahko štejejo kot zelo umazane).

Sanitarne brisače za roke iz blaga.

Delovna oblačila: ustanove/maloprodaja/storitve itd.

Restavracije: namizni prti, serviete itd.

Krpe za pomivanje tal in preproge.

Delovna oblačila: industrija/kuhinja/mesarstvo itd.

Kuhinjski tekstilni izdelki: krpe, kuhinjske brisače itd.

Ustanove, kot so bolnišnice: posteljnina in drugo posteljno perilo, napenjalne rjuhe, oblačila za bolnike, zdravniške halje ali oblačila itd.

Navesti je treba ime proizvoda ali v primeru večkomponentnega sistema seznam vseh sestavin tega sistema, skupaj s priporočeno trdoto vode (mehka, srednja ali trda) in predvideno stopnjo umazanosti.

Vlagatelj mora dokazati skladnost z merili 2, 3 in 6 za vsa imena proizvodov.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj navede ime proizvoda ali v primeru večkomponentnega sistema seznam vseh sestavin tega sistema skupaj z natančno sestavo proizvoda(-ov) in oznako ali piktogramom, ki vključuje navodila za odmerjanje za tri različne stopnje umazanosti in trdote vode. Za vse proizvode je treba (na embalaži ali varnostnem listu) navesti koncentracijo (g/ml).

Merilo 2 –   Strupenost za vodne organizme: kritična volumska razredčitev (CDV)

Kritična volumska razredčitev (CDVkronična) proizvoda ne presega naslednjih mejnih vrednosti:

| Mehka voda (0–6 °dH) | CDVkronična (l/kg perila) |
| --- | --- |
| Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti | Nizka | Srednja | Visoka |
| Prašek | 30 000 | 40 000 | 50 000 |
| Tekočina | 50 000 | 60 000 | 70 000 |
| Večkomponentni sistem | 50 000 | 70 000 | 90 000 |

Mehka voda (0–6 °dH)

CDVkronična (l/kg perila)

Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti

Nizka

Srednja

Visoka

Prašek

30 000

40 000

50 000

Tekočina

50 000

60 000

70 000

Večkomponentni sistem

50 000

70 000

90 000

| Srednje trda voda (7–13 °dH) | CDVkronična (l/kg perila) |
| --- | --- |
| Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti | Nizka | Srednja | Visoka |
| Prašek | 40 000 | 60 000 | 80 000 |
| Tekočina | 60 000 | 75 000 | 90 000 |
| Večkomponentni sistem | 60 000 | 80 000 | 100 000 |

Srednje trda voda (7–13 °dH)

CDVkronična (l/kg perila)

Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti

Nizka

Srednja

Visoka

Prašek

40 000

60 000

80 000

Tekočina

60 000

75 000

90 000

Večkomponentni sistem

60 000

80 000

100 000

| Trda voda (> 14 °dH) | CDVkronična (l/kg perila) |
| --- | --- |
| Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti | Nizka | Srednja | Visoka |
| Prašek | 50 000 | 75 000 | 90 000 |
| Tekočina | 75 000 | 90 000 | 120 000 |
| Večkomponentni sistem | 75 000 | 100 000 | 120 000 |

Trda voda (> 14 °dH)

CDVkronična (l/kg perila)

Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti

Nizka

Srednja

Visoka

Prašek

50 000

75 000

90 000

Tekočina

75 000

90 000

120 000

Večkomponentni sistem

75 000

100 000

120 000

Kritična volumska razredčitev (CDVkronična) se za vse dodane snovi (i) izračuna z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

| masa | = | masa dodane snovi na priporočeni odmerek; |
| --- | --- | --- |
| DF | = | faktor razgradljivosti; |
| TF | = | faktor kronične strupenosti snovi, kot je naveden na seznamu DID. |

masa

=

masa dodane snovi na priporočeni odmerek;

DF

=

faktor razgradljivosti;

TF

=

faktor kronične strupenosti snovi, kot je naveden na seznamu DID.

V izračun CDV je treba vključiti tudi biocide, barvila in dišave v proizvodu, tudi če njihova koncentracija ne presega 0,010 % (100 ppm).

Zaradi razgradnje snovi med pranjem se uporabljajo ločena pravila za naslednji snovi:

| — | vodikov peroksid (H2O2) – se ne vključi v izračun CDV, |
| --- | --- |

—

vodikov peroksid (H2O2) – se ne vključi v izračun CDV,

| — | perocetno kislino – v izračun se vključi kot ocetna kislina. |
| --- | --- |

—

perocetno kislino – v izračun se vključi kot ocetna kislina.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izračun CDVkronična za proizvod. Preglednica za izračun vrednosti CDV je na voljo na spletni strani znaka EU za okolje.

Vrednosti parametrov DF in TF morajo biti iz podatkovne baze sestavin detergentov (seznam DID). Če snov ni vključena na seznam DID, se parametri izračunajo v skladu z navodili iz dela B seznama DID, pri čemer se jim priloži pripadajoča dokumentacija.

Merilo 3 –   Biorazgradljivost

(a)   Biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi

Vse površinsko aktivne snovi morajo biti biorazgradljive pri aerobnih pogojih.

Vse neionske in kationske površinsko aktivne snovi morajo biti biorazgradljive pri anaerobnih pogojih.

(b)   Biorazgradljivost organskih snovi

Vsebnost vseh organskih snovi v proizvodu, ki niso aerobno biorazgradljive (niso lahko biorazgradljive) (aNBO) in niso anaerobno biorazgradljive (anNBO), ne sme preseči naslednjih ravni:

aNBO

| Mehka voda (0–6 °dH) | aNBO (g/kg perila) |
| --- | --- |
| Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti | Nizka | Srednja | Visoka |
| Prašek | 0,70 | 1,10 | 1,40 |
| Tekočina | 0,50 | 0,60 | 0,70 |
| Večkomponentni sistem | 1,25 | 1,75 | 2,50 |

Mehka voda (0–6 °dH)

aNBO (g/kg perila)

Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti

Nizka

Srednja

Visoka

Prašek

0,70

1,10

1,40

Tekočina

0,50

0,60

0,70

Večkomponentni sistem

1,25

1,75

2,50

| Srednje trda voda (7–13 °dH) | aNBO (g/kg perila) |
| --- | --- |
| Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti | Nizka | Srednja | Visoka |
| Prašek | 1,10 | 1,40 | 1,75 |
| Tekočina | 0,60 | 0,70 | 0,90 |
| Večkomponentni sistem | 1,75 | 2,50 | 3,75 |

Srednje trda voda (7–13 °dH)

aNBO (g/kg perila)

Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti

Nizka

Srednja

Visoka

Prašek

1,10

1,40

1,75

Tekočina

0,60

0,70

0,90

Večkomponentni sistem

1,75

2,50

3,75

| Trda voda (> 14 °dH) | aNBO (g/kg perila) |
| --- | --- |
| Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti | Nizka | Srednja | Visoka |
| Prašek | 1,40 | 1,75 | 2,20 |
| Tekočina | 0,70 | 0,90 | 1,20 |
| Večkomponentni sistem | 2,50 | 3,75 | 4,80 |

Trda voda (> 14 °dH)

aNBO (g/kg perila)

Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti

Nizka

Srednja

Visoka

Prašek

1,40

1,75

2,20

Tekočina

0,70

0,90

1,20

Večkomponentni sistem

2,50

3,75

4,80

anNBO

| Mehka voda (0–6 °dH) | anNBO (g/kg perila) |
| --- | --- |
| Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti | Nizka | Srednja | Visoka |
| Prašek | 0,70 | 1,10 | 1,40 |
| Tekočina | 0,50 | 0,60 | 0,70 |
| Večkomponentni sistem | 1,25 | 1,75 | 2,50 |

Mehka voda (0–6 °dH)

anNBO (g/kg perila)

Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti

Nizka

Srednja

Visoka

Prašek

0,70

1,10

1,40

Tekočina

0,50

0,60

0,70

Večkomponentni sistem

1,25

1,75

2,50

| Srednje trda voda (7–13 °dH) | anNBO (g/kg perila) |
| --- | --- |
| Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti | Nizka | Srednja | Visoka |
| Prašek | 1,10 | 1,40 | 1,75 |
| Tekočina | 0,60 | 0,70 | 0,90 |
| Večkomponentni sistem | 1,75 | 2,50 | 3,75 |

Srednje trda voda (7–13 °dH)

anNBO (g/kg perila)

Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti

Nizka

Srednja

Visoka

Prašek

1,10

1,40

1,75

Tekočina

0,60

0,70

0,90

Večkomponentni sistem

1,75

2,50

3,75

| Trda voda (> 14 °dH) | anNBO (g/kg perila) |
| --- | --- |
| Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti | Nizka | Srednja | Visoka |
| Prašek | 1,40 | 1,75 | 2,20 |
| Tekočina | 0,70 | 0,90 | 1,20 |
| Večkomponentni sistem | 2,50 | 3,75 | 4,80 |

Trda voda (> 14 °dH)

anNBO (g/kg perila)

Vrsta proizvoda/stopnja umazanosti

Nizka

Srednja

Visoka

Prašek

1,40

1,75

2,20

Tekočina

0,70

0,90

1,20

Večkomponentni sistem

2,50

3,75

4,80

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži dokumentacijo glede biorazgradljivosti površinsko aktivnih snovi in izračun aNBO in anNBO za proizvod. Preglednica, ki se uporablja za izračun vrednosti aNBO in anNBO, je na voljo na spletni strani znaka EU za okolje.

Za vrednosti površinsko aktivnih snovi ter aNBO in anNBO se je treba sklicevati na seznam DID. Za dodane snovi, ki niso vključene v seznam DID, se zadevne informacije zagotovijo iz literature ali drugih virov ali iz ustreznih rezultatov preskusov, ki potrjujejo, da so te snovi aerobno in anaerobno biorazgradljive, kot je opisano v Dodatku I.

TAED se šteje kot anaerobno biorazgradljiv.

Če dokumentacija v skladu z zgornjimi zahtevami ni na voljo, se lahko snov, ki ni površinsko aktivna snov, izvzame iz zahteve po anaerobni razgradljivosti, če je izpolnjena ena od naslednjih treh nadomestnih možnosti:

| 1. | je lahko razgradljiva in ima nizko stopnjo adsorpcije (A < 25 %) ali |
| --- | --- |

1.

je lahko razgradljiva in ima nizko stopnjo adsorpcije (A < 25 %) ali

| 2. | je lahko razgradljiva in ima visoko stopnjo desorpcije (D > 75 %) ali |
| --- | --- |

2.

je lahko razgradljiva in ima visoko stopnjo desorpcije (D > 75 %) ali

| 3. | je lahko razgradljiva in se ne kopiči v organizmih. |
| --- | --- |

3.

je lahko razgradljiva in se ne kopiči v organizmih.

Preskušanje adsorpcije/desorpcije se lahko opravi v skladu s smernicami OECD 106.

Merilo 4 –   Izključene ali omejene snovi in zmesi

(a)   Posebne izključene snovi

Naslednje snovi se ne vključijo v proizvod, niti kot del sestave niti kot del katere koli mešanice, vključene v sestavo:

| — | fosfati (fosfonati niso izključeni, ampak omejeni z merilom 3) |
| --- | --- |

—

fosfati (fosfonati niso izključeni, ampak omejeni z merilom 3)

| — | APEO (alkilfenoletoksilati) in ADP (alkilfenoli in njihovi derivati) |
| --- | --- |

—

APEO (alkilfenoletoksilati) in ADP (alkilfenoli in njihovi derivati)

| — | EDTA (etilendiamintetra ocetna kislina) in njene soli |
| --- | --- |

—

EDTA (etilendiamintetra ocetna kislina) in njene soli

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo, ki ji po potrebi priloži izjavi proizvajalcev snovi, da navedene snovi niso vključene v proizvod.

(b)   Nevarne snovi in zmesi

V skladu s členom 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 o znaku EU za okolje proizvod ali katera koli njegova sestavina ne sme vsebovati snovi, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v stavke o nevarnosti ali opozorilne stavke, navedene spodaj, v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali Direktivo Sveta 67/548/EGS (4), ali snovi iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006. Spodaj navedeni opozorilni stavki se na splošno nanašajo na snovi. Če informacij o snoveh ni mogoče pridobiti, se uporabljajo pravila za razvrščanje mešanic.

Seznam stavkov o nevarnosti:

| Stavek o nevarnosti (5) | Opozorilni stavek (6) |
| --- | --- |
| H300 Smrtno pri zaužitju. | R28 |
| H301 Strupeno pri zaužitju. | R25 |
| H304 Pri zaužitju in vstopu v dihalne poti je lahko smrtno. | R65 |
| H310 Smrtno v stiku s kožo. | R27 |
| H311 Strupeno v stiku s kožo. | R24 |
| H330 Smrtno pri vdihavanju. | R23/26 |
| H331 Strupeno pri vdihavanju. | R23 |
| H340 Lahko povzroči genetske okvare. | R46 |
| H341 Sum povzročitve genetskih okvar. | R68 |
| H350 Lahko povzroči raka. | R45 |
| H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju. | R49 |
| H351 Sum povzročitve raka. | R40 |
| H360F Lahko škoduje plodnosti. | R60 |
| H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku. | R61 |
| H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku. | R60/61/60-61 |
| H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R60/63 |
| H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost. | R61/62 |
| H361f Sum škodljivosti za plodnost. | R62 |
| H361d Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R63 |
| H361fd Sum škodljivosti za plodnost. Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R62-63 |
| H362 Lahko škoduje dojenim otrokom. | R64 |
| H370 Škoduje organom. | R39/23/24/25/26/27/28 |
| H371 Lahko škoduje organom. | R68/20/21/22 |
| H372 Škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti. | R48/25/24/23 |
| H373 Lahko škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti. | R48/20/21/22 |
| H400 Zelo strupeno za vodne organizme. | R50 |
| H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R50-53 |
| H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R51-53 |
| H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R52-53 |
| H413 Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme. | R53 |
| EUH059 Nevarno za ozonski plašč. | R59 |
| EUH029 V stiku z vodo se sprošča strupen plin. | R29 |
| EUH031 V stiku s kislinami se sprošča strupen plin. | R31 |
| EUH032 V stiku s kislinami se sprošča zelo strupen plin. | R32 |
| EUH070 Strupeno ob stiku z očmi. | R39-41 |
| Snovi, ki povzročajo preobčutljivost |
| H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju. | R42 |
| H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože. | R43 |

Stavek o nevarnosti (5)

Opozorilni stavek (6)

H300 Smrtno pri zaužitju.

R28

H301 Strupeno pri zaužitju.

R25

H304 Pri zaužitju in vstopu v dihalne poti je lahko smrtno.

R65

H310 Smrtno v stiku s kožo.

R27

H311 Strupeno v stiku s kožo.

R24

H330 Smrtno pri vdihavanju.

R23/26

H331 Strupeno pri vdihavanju.

R23

H340 Lahko povzroči genetske okvare.

R46

H341 Sum povzročitve genetskih okvar.

R68

H350 Lahko povzroči raka.

R45

H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju.

R49

H351 Sum povzročitve raka.

R40

H360F Lahko škoduje plodnosti.

R60

H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku.

R61

H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku.

R60/61/60-61

H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R60/63

H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost.

R61/62

H361f Sum škodljivosti za plodnost.

R62

H361d Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R63

H361fd Sum škodljivosti za plodnost. Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R62-63

H362 Lahko škoduje dojenim otrokom.

R64

H370 Škoduje organom.

R39/23/24/25/26/27/28

H371 Lahko škoduje organom.

R68/20/21/22

H372 Škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti.

R48/25/24/23

H373 Lahko škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti.

R48/20/21/22

H400 Zelo strupeno za vodne organizme.

R50

H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R50-53

H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R51-53

H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R52-53

H413 Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme.

R53

EUH059 Nevarno za ozonski plašč.

R59

EUH029 V stiku z vodo se sprošča strupen plin.

R29

EUH031 V stiku s kislinami se sprošča strupen plin.

R31

EUH032 V stiku s kislinami se sprošča zelo strupen plin.

R32

EUH070 Strupeno ob stiku z očmi.

R39-41

Snovi, ki povzročajo preobčutljivost

H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju.

R42

H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože.

R43

To merilo se uporablja tudi za znane produkte razgradnje, kot je formaldehid iz snovi, ki sproščajo formaldehide.

Snovi ali zmesi, katerih lastnosti se pri obdelavi spremenijo (npr. niso več biološko razpoložljive ali se kemično spremenijo) tako, da ugotovljena nevarnost ni več upoštevna, so izvzete iz zgoraj navedene zahteve.

Končni proizvod se ne sme označiti v skladu z zgornjimi stavki o nevarnosti.

Odstopanja

Naslednje snovi so posebej izvzete iz te zahteve:

| Površinsko aktivne snovi
  < 20 % v končnem proizvodu | H400 Zelo strupeno za vodne organizme. | R50 |
| --- | --- | --- |
| Biocidi za namene konzerviranja (7)

  (samo za tekočine s pH med 2 in 12 ter največ 0,10 % w/w aktivne snovi) | H331: Strupeno pri vdihavanju. | R23 |
| H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju. | R42 |
| H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože. | R43 |
| H400: Zelo strupeno za vodne organizme. | R50 |
| Encimi (8) | H400: Zelo strupeno za vodne organizme. | R50 |
| H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju. | R42 |
| H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože. | R43 |
| Pospeševalci beljenja (8) | H400: Zelo strupeno za vodne organizme. | R50 |
| NTA kot nečistoča v MGDA in GLDA (9) | H351: Sum povzročitve raka. | R40 |

Površinsko aktivne snovi

< 20 % v končnem proizvodu

H400 Zelo strupeno za vodne organizme.

R50

Biocidi za namene konzerviranja (7)

(samo za tekočine s pH med 2 in 12 ter največ 0,10 % w/w aktivne snovi)

H331: Strupeno pri vdihavanju.

R23

H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju.

R42

H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože.

R43

H400: Zelo strupeno za vodne organizme.

R50

Encimi (8)

H400: Zelo strupeno za vodne organizme.

R50

H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju.

R42

H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože.

R43

Pospeševalci beljenja (8)

H400: Zelo strupeno za vodne organizme.

R50

NTA kot nečistoča v MGDA in GLDA (9)

H351: Sum povzročitve raka.

R40

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj dokaže skladnost s tem merilom tako, da predloži izjavo o nerazvrstitvi vsake dodane snovi v katere koli razrede nevarnosti, povezane s stavki o nevarnosti z zgornjega seznama v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, če je to mogoče določiti vsaj na podlagi informacij, ki izpolnjujejo zahteve iz Priloge VII k Uredbi (ES) št. 1907/2006. Tej izjavi priloži povzetek informacij o ustreznih lastnostih, povezanih s stavki o nevarnosti z zgornjega seznama, in sicer z natančnostjo iz oddelkov 10, 11 in 12 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1907/2006 (Zahteve za pripravo varnostnih listov).

Informacije o vsebovanih lastnostih snovi se lahko razen s preskusi pridobijo tudi na druge načine, na primer z uporabo nadomestnih metod, kot so metode in vitro, z modeli količinske strukturne dejavnosti ali z razvrščanjem v skupine ali navzkrižnim branjem v skladu s Prilogo XI k Uredbi (ES) št. 1907/2006. Zelo se spodbuja izmenjava ustreznih podatkov.

Predložene informacije so povezane z oblikami ali agregatnimi stanji snovi ali zmesi, kot so uporabljene v končnem proizvodu.

Za snovi iz prilog IV in V k Uredbi (ES) št. 1907/2006 (Uredba REACH), izvzete iz obveznosti registracije v skladu s členom 2(7)(a) in (b) Uredbe REACH, izjava v zvezi s tem zadostuje za skladnost z zgornjimi zahtevami.

(c)   Snovi, razvrščene v skladu s členom 59(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006

Za snovi, opredeljene kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost in so vključene na seznam iz člena 59 Uredbe (ES) št. 1907/2006, odstopanje od izključitve iz člena 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 ni mogoče, če je koncentracija teh snovi v zmeseh > 0,010 %.

Ocenjevanje in preverjanje: seznam snovi, opredeljenih kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost in so vključene na seznam potencialnih snovi v skladu s členom 59 Uredbe (ES) št. 1907/2006, je na voljo na strani: http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Sklicevanje na seznam se opravi na datum vloge. Vlagatelj pristojnemu organu predloži točno sestavo proizvoda. Vlagatelj predloži tudi izjavo o skladnosti s tem merilom, skupaj z zadevno dokumentacijo, kot so izjave o skladnosti, ki jih podpišejo dobavitelji materiala, in izvodi ustreznih varnostnih listov za snovi ali zmesi.

(d)   Posebne omejene dodane snovi – dišave

Proizvod ne vsebuje parfumov z nitromošusom ali policikličnim mošusom.

Vse snovi, dodane proizvodu kot dišava, so izdelane in obravnavane v skladu s kodeksom ravnanja Mednarodnega združenja za dišave (IFRA). Kodeks je na voljo na spletni strani IFRA: http://www.ifraorg.org. Proizvajalec upošteva priporočila za standarde IFRA glede meril za prepoved, omejitev rabe in določene čistosti pri surovinah.

Dišave, za katere je treba v skladu z Uredbo (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (10) o detergentih (Priloga VII) podati izjavo in niso izključene že z merilom 4(b), ne smejo biti prisotne v količinah ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm) v posamezni snovi v končnem proizvodu.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži podpisano izjavo o skladnosti z navedbo količine dišav v proizvodu. Predloži tudi izjavo proizvajalca dišave, v kateri je natančno navedena vsebnost vsake od snovi v dišavah, ki so navedene v delu I Priloge III k Direktivi Sveta 76/768/EGS (11).

(e)   Biocidi

| (i) | Proizvod lahko vključuje le biocide za konzerviranje proizvoda in samo v ustreznem odmerku za ta namen. To ne velja za površinsko aktivne snovi, ki lahko imajo tudi biocidne lastnosti.

  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izvode varnostnih listov za vse dodane biocide skupaj z informacijami o njihovi natančni koncentraciji v proizvodu. Proizvajalec ali dobavitelj biocidov predloži informacije o odmerku, potrebnem za konzerviranje proizvoda. |
| --- | --- |

(i)

Proizvod lahko vključuje le biocide za konzerviranje proizvoda in samo v ustreznem odmerku za ta namen. To ne velja za površinsko aktivne snovi, ki lahko imajo tudi biocidne lastnosti.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izvode varnostnih listov za vse dodane biocide skupaj z informacijami o njihovi natančni koncentraciji v proizvodu. Proizvajalec ali dobavitelj biocidov predloži informacije o odmerku, potrebnem za konzerviranje proizvoda.

| (ii) | Na embalaži je prepovedano navajanje trditev ali domnev ali kakršnih koli drugačnih sporočil, da proizvod deluje protimikrobno ali razkuževalno.

  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj pristojnemu organu predloži besedila in osnutke besedil, ki se uporabljajo na vsaki vrsti embalaže, in/ali vzorec vseh različnih vrst embalaže. |
| --- | --- |

(ii)

Na embalaži je prepovedano navajanje trditev ali domnev ali kakršnih koli drugačnih sporočil, da proizvod deluje protimikrobno ali razkuževalno.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj pristojnemu organu predloži besedila in osnutke besedil, ki se uporabljajo na vsaki vrsti embalaže, in/ali vzorec vseh različnih vrst embalaže.

| (iii) | Proizvod lahko vsebuje biocide, če se ti ne kopičijo v organizmih. Šteje se, da se biocid ne kopiči v organizmih, če je BCF < 100 ali logKow < 3,0. Če sta vrednosti BCF in logKow na voljo, se uporabi najvišja izmerjena vrednost BCF.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izvode varnostnih listov za vse dodane biocide skupaj z informacijami o njihovih vrednostih BCF in/ali logKow. |
| --- | --- |

(iii)

Proizvod lahko vsebuje biocide, če se ti ne kopičijo v organizmih. Šteje se, da se biocid ne kopiči v organizmih, če je BCF < 100 ali logKow < 3,0. Če sta vrednosti BCF in logKow na voljo, se uporabi najvišja izmerjena vrednost BCF.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izvode varnostnih listov za vse dodane biocide skupaj z informacijami o njihovih vrednostih BCF in/ali logKow.

(f)   Encimi

Encimi morajo biti v tekočem stanju ali v obliki granulata brez prahu. Encimi ne smejo vsebovati ostankov mikroorganizmov iz proizvodnje.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izvode varnostnih listov za vse dodane encime skupaj z dokumentacijo, ki dokazuje, da encimi ne vsebujejo ostankov mikroorganizmov.

Merilo 5 –   Zahteve za embalažo

(a)   Razmerje med maso in učinkovitostjo (WUR)

Razmerje med maso in učinkovitostjo (weight/utility ratio – WUR) za proizvod ne presega naslednjih vrednosti:

| Vrsta proizvoda/trdota vode | WUR (g/kg perila) |
| --- | --- |
| Mehka voda | Srednje trda voda | Trda voda |
| Praški | 1,5 | 2,0 | 2,5 |
| Tekočine | 2,0 | 2,5 | 3,0 |

Vrsta proizvoda/trdota vode

WUR (g/kg perila)

Mehka voda

Srednje trda voda

Trda voda

Praški

1,5

2,0

2,5

Tekočine

2,0

2,5

3,0

Razmerje WUR se izračuna le za primarno embalažo, pri čemer se izračun naredi za vsak proizvod v večkomponentnem sistemu (vključno s pokrovčki, zamaški in ročnimi črpalkami/razpršilci) po spodnji formuli:

Formula

Pri čemer je:

| Wi | = | masa (g) sestavine embalaže (i), vključno z oznako, če je to ustrezno; |
| --- | --- | --- |
| Ui | = | masa (g) nerecikliranega (neobdelanega) materiala v sestavini embalaže (i). Če je delež recikliranega materiala v sestavini embalaže enak 0 %, potem je Ui = Wi; |
| Di | = | število funkcionalnih enot, ki jih vsebuje sestavina embalaže (i). Funkcionalna enota = odmerek v g/kg perila. V izračunu WUR mora biti uporabljen najvišji priporočen odmerek za posamezno stopnjo trdote vode; |
| ri | = | število recikliranj, tj. število uporab sestavine embalaže (i) za isti namen na podlagi sistema vračanja embalaže ali ponovne polnitve. r = 1, če se embalaža ne uporabi znova za isti namen. Če se embalaža znova uporabi, se r določi na 1, razen če vlagatelj ne dokaže večje številke. |

Wi

=

masa (g) sestavine embalaže (i), vključno z oznako, če je to ustrezno;

Ui

=

masa (g) nerecikliranega (neobdelanega) materiala v sestavini embalaže (i). Če je delež recikliranega materiala v sestavini embalaže enak 0 %, potem je Ui = Wi;

Di

=

število funkcionalnih enot, ki jih vsebuje sestavina embalaže (i). Funkcionalna enota = odmerek v g/kg perila. V izračunu WUR mora biti uporabljen najvišji priporočen odmerek za posamezno stopnjo trdote vode;

ri

=

število recikliranj, tj. število uporab sestavine embalaže (i) za isti namen na podlagi sistema vračanja embalaže ali ponovne polnitve. r = 1, če se embalaža ne uporabi znova za isti namen. Če se embalaža znova uporabi, se r določi na 1, razen če vlagatelj ne dokaže večje številke.

Izjeme

Iz te zahteve je izvzeta plastična/papirna/kartonska embalaža, ki vsebuje več kot 80 % recikliranega materiala ali več kot 80 % plastike iz obnovljivega vira.

Embalaža se šteje za reciklirano, če so bile surovine, uporabljene za njeno proizvodnjo, zbrane pri proizvajalcih embalaže na ravni distribucije ali potrošnika. Kadar so surovine industrijski odpadki iz proizvodnega procesa proizvajalca materiala, se material ne šteje za recikliranega.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izračun WUR za vsak proizvod. Preglednica za ta izračun je na voljo na spletni strani znaka EU za okolje. Vlagatelj predloži izpolnjeno in podpisano izjavo o vsebnosti recikliranega materiala ali materiala iz obnovljivega vira v embalaži. Vlagatelj in/ali trgovec na drobno za odobritev embalaže za ponovno polnjenje dokaže, da bodo/so na trgu za nakup na voljo ponovna polnjenja.

(b)   Plastična embalaža

V plastični embalaži se lahko uporabijo le ftalati, za katere je bilo ob predložitvi vloge ocenjeno tveganje in ki niso bili razvrščeni na podlagi merila 4(b) (in kombinacij navedenih stavkov).

Da se omogoči določitev posameznih delov embalaže za reciklažo, je treba plastične dele primarne embalaže označiti v skladu z delom 2 standarda DIN 6120 ali drugim enakovrednim standardom. Pokrovčki in črpalke so izvzeti iz te zahteve.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izpolnjeno in podpisano izjavo o skladnosti.

Merilo 6 –   Učinkovitost pranja (primernost za uporabo)

Proizvajalec/vlagatelj mora dokazati primarne pralne učinke detergenta, kot sta odstranjevanje umazanije in sposobnost odstranjevanja madežev, z uporabo namerno umazanih preskusnih oblačil, ki se v postopku operejo.

Preskus lahko izvede zunanji ali notranji laboratorij, ki izpolnjuje zahteve iz točke (a) Dodatka II. Preskus mora biti opravljen s priporočenim odmerkom ter ustrezno trdoto vode in stopnjo umazanosti pri najnižji priporočeni temperaturi pranja. Meritve je treba izvesti na neopranih in opranih preskusnih oblačilih. Rezultate preskusa ovrednoti laboratorij, pri čemer jih jasno navede v poročilu.

Meritve sekundarnih učinkov, kot so učinek beljenja, faktor beljenja/škode, vsebnost pepela, bledenje barv in povečanje fluidnosti, se lahko na primer izvedejo s preskusnimi oblačili za večkratno pranje in analizirajo v skladu s standardom ISO 4312.

Primeri preskusnih oblačil za pranje vključujejo:

| — | WFK-PCMS-55 za postopke industrijskega pranja, sestavljeno iz 13 različnih majhnih umazanih kosov blaga (WFK – Inštitut za čistilno tehnologijo, Nemčija), |
| --- | --- |

—

WFK-PCMS-55 za postopke industrijskega pranja, sestavljeno iz 13 različnih majhnih umazanih kosov blaga (WFK – Inštitut za čistilno tehnologijo, Nemčija),

| — | EMPA 102, sestavljeno iz 15 različnih svežih madežev (EMPA Preskusni materiali, Švica), |
| --- | --- |

—

EMPA 102, sestavljeno iz 15 različnih svežih madežev (EMPA Preskusni materiali, Švica),

| — | oblačila za pranje DTI (Danski tehnološki inštitut) za industrijske postopke pranja ali enakovredne postopke. |
| --- | --- |

—

oblačila za pranje DTI (Danski tehnološki inštitut) za industrijske postopke pranja ali enakovredne postopke.

Kot nadomestna možnost za zgoraj navedeni laboratorijski preskus se lahko za dokaz učinkovitosti uporabi uporabniški preskus. Uporabniški preskus mora v tem primeru izpolnjevati zahteve iz točke (b) Dodatka II.

Za laboratorijski preskus in uporabniški preskus velja:

Preskusni proizvod je treba preskusiti glede na referenčni proizvod. Referenčni proizvod je lahko dobro uveljavljen proizvod na trgu ali (v primeru uporabniškega preskusa) proizvod, ki ga uporabnik običajno uporablja. Za preskusni proizvod je treba dokazati učinkovitost, ki je enaka ali boljša od učinkovitosti referenčnega proizvoda.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži poročilo o preskusu, ki potrjuje, da proizvod izpolnjuje minimalne zahteve, določene v izbranem preskusu; glej tudi točki (a) in (b) Dodatka II.

Merilo 7 –   Samodejni sistemi odmerjanja

Večkomponentni sistemi se stranki ponudijo skupaj s samodejnim in nadzorovanim sistemom odmerjanja.

Da se v samodejnih sistemih odmerjanja zagotovi pravilen odmerek, morajo proizvajalci/dobavitelji predvideti redne obiske strank. Ti obiski strank se izvajajo v vseh prostorih vsaj enkrat letno v licenčnem obdobju, vključevati pa morajo vsaj kalibracijo opreme za odmerjanje. Obiske strank lahko izvaja tudi tretja stranka.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži pisni opis odgovornosti za obiske strank ter opis pogostosti in vsebine teh obiskov.

Merilo 8 –   Informacije za uporabnike – informacije, ki so navedene na znaku EU za okolje

(a)   Informacije na embalaži/informativnem listu proizvoda

Na embalaži in/ali informativnem listu proizvoda morajo biti navedena naslednja (ali enakovredna) priporočila za pranje. V priporočilih za pranje morajo biti navedeni primeri razvrstitve stopnje umazanosti tekstilnih izdelkov, vključevati pa morajo naslednja besedila:

| — | Perite pri najnižji priporočeni temperaturi. |
| --- | --- |

—

Perite pri najnižji priporočeni temperaturi.

| — | Vedno perite v najbolj napolnjenem stroju, ki ga omogočajo tekstilni izdelki. |
| --- | --- |

—

Vedno perite v najbolj napolnjenem stroju, ki ga omogočajo tekstilni izdelki.

| — | Pralno sredstvo odmerjajte v skladu z navodili za odmerjanje ter uporabljajte odmerke v skladu s trdoto vode in stopnjo umazanosti. |
| --- | --- |

—

Pralno sredstvo odmerjajte v skladu z navodili za odmerjanje ter uporabljajte odmerke v skladu s trdoto vode in stopnjo umazanosti.

| — | Če boste ta proizvod z znakom EU za okolje uporabljali v skladu z navodili za odmerjanje, boste prispevali k zmanjšanju onesnaževanja vode, nastajanja odpadkov in porabe energije. |
| --- | --- |

—

Če boste ta proizvod z znakom EU za okolje uporabljali v skladu z navodili za odmerjanje, boste prispevali k zmanjšanju onesnaževanja vode, nastajanja odpadkov in porabe energije.

(b)   Navedbe na embalaži

Navedbe na embalaži je treba na splošno dokazati s preskusi učinkovitosti (na primer navedbe o učinkovitosti pri nizkih temperaturah, navedbe o odstranjevanju nekaterih vrst madežev, navedbe o koristih za nekatere vrste ali barve tekstilnih izdelkov ali druge navedbe o posebnih lastnostih/koristih proizvoda).

| — | Če je za proizvod na primer navedena učinkovitost pri 20 °C, je treba preskus učinkovitosti opraviti pri temperaturi ≤ 20 °C (in podobno za druge navedbe glede temperature pod 40 °C). |
| --- | --- |

—

Če je za proizvod na primer navedena učinkovitost pri 20 °C, je treba preskus učinkovitosti opraviti pri temperaturi ≤ 20 °C (in podobno za druge navedbe glede temperature pod 40 °C).

| — | Če je za proizvod na primer navedena učinkovitost za nekatere vrste madežev, je to treba dokazati s preskusom učinkovitosti. |
| --- | --- |

—

Če je za proizvod na primer navedena učinkovitost za nekatere vrste madežev, je to treba dokazati s preskusom učinkovitosti.

(c)   Informacije na znaku EU za okolje

Logotip mora biti viden in čitljiv. Uporaba logotipa znaka EU za okolje je zaščitena s primarno zakonodajo EU. Številka registracije/licence za znak EU za okolje mora biti navedena na izdelku, pri čemer mora biti čitljiva in jasno vidna.

Neobvezen del znaka s prostorom za besedilo vsebuje naslednje besedilo:

| — | Zmanjšan vpliv na vodne ekosisteme. |
| --- | --- |

—

Zmanjšan vpliv na vodne ekosisteme.

| — | Omejena količina nevarnih snovi. |
| --- | --- |

—

Omejena količina nevarnih snovi.

| — | Preskušena učinkovitost. |
| --- | --- |

—

Preskušena učinkovitost.

Navodila za uporabo neobvezne oznake z besedilnim poljem so na voljo v „Navodilih za uporabo logotipa znaka za okolje“ na spletni strani: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Ocenjevanje in preverjanje (a–c): vlagatelj predloži vzorec oznake proizvoda in/ali informativni list proizvoda skupaj z izjavo o skladnosti s tem merilom. Navedbe o proizvodu se dokažejo z ustreznimi poročili o preskusih.

---

(1)  Št. DID je številka dodane snovi na seznamu DID (seznam iz „podatkovne baze sestavin detergentov“), uporablja pa se pri ugotavljanju skladnosti z meriloma 2 in 3. Glej Dodatek I.

(2)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(3)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

(4)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

(5)  Uredba (ES) št. 1272/2008.

(6)  Direktiva 67/548/EGS, prilagojena glede na REACH v skladu z Direktivo 2006/121/ES in Direktivo 1999/45/ES, kakor je bila spremenjena.

(7)  Odstopanje velja le za merilo 4(b). Biocidi so skladni z merilom 4(e).

(8)  Vključno s stabilizatorji in drugimi pomožnimi snovmi v pripravkih.

(9)  Pri koncentracijah, manjših od 1,0 % v surovini, če skupna koncentracija v končnem proizvodu ne presega 0,10 %.

(10)  UL L 104, 8.4.2004, str. 1.

(11)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169.

Dodatek I

Seznam iz podatkovne baze sestavin detergentov (DID)

Seznam DID (del A) je seznam, ki vsebuje informacije o strupenosti za vodno okolje in biorazgradljivosti dodanih snovi, ki se običajno uporabljajo v detergentih. Seznam vključuje informacije o strupenosti in biorazgradljivosti različnih snovi, ki se uporabljajo v proizvodih za pranje in čiščenje. Seznam ni izčrpen, vendar so v delu B seznama DID navedena navodila za določanje ustreznih parametrov izračuna za snovi, ki niso vključene na seznam DID (na primer faktor strupenosti (TF) in faktor razgradljivosti (DF), ki se uporabljata za izračun kritične volumske razredčitve). Seznam je splošen vir informacij, pri čemer se snovi na seznamu DID ne odobrijo samodejno za uporabo v proizvodih z znakom EU za okolje. Seznam DID (dela A in B) je na voljo na spletni strani znaka EU za okolje.

Pri snoveh, za katere ni podatkov v zvezi s strupenostjo za vodno okolje in razgradljivostjo, se lahko za oceno faktorjev TF in DF uporabijo strukturne analogije s podobnimi snovmi. Take strukturne analogije odobri pristojni organ, ki podeljuje znak EU za okolje. V nasprotnem primeru se na podlagi spodnjih parametrov uporabi najslabši mogoči scenarij.

Najslabši mogoči scenarij:

| | Akutna strupenost | Kronična strupenost | Razgradnja |
| --- | --- | --- | --- |
| Dodana snov | LC50/EC50 | SF(akutni) | TF(akutni) | NOEC (1) | SF(kronični)
   (1) | TF(kronični) | DF | aerobna | anaerobna |
| „Ime“ | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Akutna strupenost

Kronična strupenost

Razgradnja

Dodana snov

LC50/EC50

SF(akutni)

TF(akutni)

NOEC (1)

SF(kronični)
   (1)

TF(kronični)

DF

aerobna

anaerobna

„Ime“

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Dokumentacija o lahki biorazgradljivosti

Za lahko biorazgradljivost se uporabljajo naslednje preskusne metode:

| 1. | do 1. decembra 2010 in v prehodnem obdobju od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015: | preskusne metode za lahko biorazgradljivost iz Direktive 67/548/EGS, zlasti metode iz Priloge V.C4 k navedeni direktivi, ali enakovredne preskusne metode OECD 301 A-F, ali enakovredni preskusi po ISO; |
| --- | --- | --- |

1.

do 1. decembra 2010 in v prehodnem obdobju od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015:

preskusne metode za lahko biorazgradljivost iz Direktive 67/548/EGS, zlasti metode iz Priloge V.C4 k navedeni direktivi, ali enakovredne preskusne metode OECD 301 A-F, ali enakovredni preskusi po ISO;

| | za površinsko aktivne snovi se ne uporablja desetdnevno okensko načelo. Prag prepustnosti mora biti 70 % za preskuse iz Priloge V.C4-A in C4-B k Direktivi 67/548/EGS (in enakovredne preskuse OECD 301 A in E ter enakovredne preskuse po ISO) in 60 % za preskuse C4-C, D, E in F (in enakovredne preskuse OECD 301 B, C, D in F ter enakovredne preskuse po ISO); |
| --- | --- |

za površinsko aktivne snovi se ne uporablja desetdnevno okensko načelo. Prag prepustnosti mora biti 70 % za preskuse iz Priloge V.C4-A in C4-B k Direktivi 67/548/EGS (in enakovredne preskuse OECD 301 A in E ter enakovredne preskuse po ISO) in 60 % za preskuse C4-C, D, E in F (in enakovredne preskuse OECD 301 B, C, D in F ter enakovredne preskuse po ISO);

| 2. | po 1. decembru 2015 in v prehodnem obdobju od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015:
  preskusne metode iz Uredbe (ES) št. 1272/2008. |
| --- | --- |

2.

po 1. decembru 2015 in v prehodnem obdobju od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015:

preskusne metode iz Uredbe (ES) št. 1272/2008.

Dokumentacija o anaerobni biorazgradljivosti

Referenčni preskus za anaerobno razgradljivost je EN ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988), OECD 311 ali enakovredna preskusna metoda, pri kateri se zahteva 60 % končne razgradljivosti v anaerobnih pogojih. Preskusne metode, ki simulirajo razmere v zadevnem anaerobnem okolju, se lahko uporabljajo tudi za dokazovanje, da je dosežena 60-odstotna končna razgradljivost v anaerobnih pogojih.

Ekstrapolacija za snovi, ki niso vključene na seznam DID

Za zagotovitev potrebne dokumentacije o anaerobni biorazgradljivosti dodanih snovi, ki niso navedene na seznamu DID, se lahko uporabi naslednji pristop:

| 1. | Uporabite sprejemljivo ekstrapolacijo. Za ekstrapolacijo končne anaerobne razgradljivosti strukturno sorodnih površinsko aktivnih snovi uporabite rezultate preskusov, dobljene z eno vhodno sestavino. Če je anaerobna biorazgradljivost potrjena za eno površinsko aktivno snov (ali skupino homologov) glede na seznam DID, se lahko domneva, da je tudi podobna vrsta površinsko aktivne snovi anaerobno biorazgradljiva (na primer C12-15 A 1-3 EO sulfat [DID št. 8] je anaerobno biorazgradljiv, podobna anaerobna biorazgradljivost pa se lahko domneva za C12-15 A 6 EO sulfat). Če je anaerobna biorazgradljivost potrjena za površinsko aktivno snov z uporabo ustrezne preskusne metode, se lahko domneva, da je tudi podobna vrsta površinsko aktivne snovi anaerobno biorazgradljiva (na primer podatki iz literature, ki potrjujejo anaerobno biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi, ki spadajo v skupino alkilester amonijeve soli, se lahko uporabijo za dokazovanje podobne anaerobne biorazgradljivosti drugih kvartarnih amonijevih soli, ki vsebujejo estrne vezi v alkilni(-h) verigi(-ah)). |
| --- | --- |

1.

Uporabite sprejemljivo ekstrapolacijo. Za ekstrapolacijo končne anaerobne razgradljivosti strukturno sorodnih površinsko aktivnih snovi uporabite rezultate preskusov, dobljene z eno vhodno sestavino. Če je anaerobna biorazgradljivost potrjena za eno površinsko aktivno snov (ali skupino homologov) glede na seznam DID, se lahko domneva, da je tudi podobna vrsta površinsko aktivne snovi anaerobno biorazgradljiva (na primer C12-15 A 1-3 EO sulfat [DID št. 8] je anaerobno biorazgradljiv, podobna anaerobna biorazgradljivost pa se lahko domneva za C12-15 A 6 EO sulfat). Če je anaerobna biorazgradljivost potrjena za površinsko aktivno snov z uporabo ustrezne preskusne metode, se lahko domneva, da je tudi podobna vrsta površinsko aktivne snovi anaerobno biorazgradljiva (na primer podatki iz literature, ki potrjujejo anaerobno biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi, ki spadajo v skupino alkilester amonijeve soli, se lahko uporabijo za dokazovanje podobne anaerobne biorazgradljivosti drugih kvartarnih amonijevih soli, ki vsebujejo estrne vezi v alkilni(-h) verigi(-ah)).

| 2. | Opravite preskus za preverjanje anaerobne razgradljivosti. Če je potrebno novo preskušanje, opravite preskus za preverjanje z uporabo EN ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988), OECD 311 ali enakovredne metode. |
| --- | --- |

2.

Opravite preskus za preverjanje anaerobne razgradljivosti. Če je potrebno novo preskušanje, opravite preskus za preverjanje z uporabo EN ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988), OECD 311 ali enakovredne metode.

| 3. | Opravite preskus razgradljivosti z majhnim odmerkom. Če je potrebno novo preskušanje in se pri preskusu za preverjanje pojavijo težave (na primer inhibicija zaradi strupenosti preskušane snovi), ponovite preskus z majhnim odmerkom površinsko aktivne snovi in spremljajte razgradnjo z meritvami 14C ali kemičnimi analizami. Preskušanje z majhnim odmerkom se lahko opravi z uporabo OECD 308 (avgust 2000) ali enakovredno metodo. |
| --- | --- |

3.

Opravite preskus razgradljivosti z majhnim odmerkom. Če je potrebno novo preskušanje in se pri preskusu za preverjanje pojavijo težave (na primer inhibicija zaradi strupenosti preskušane snovi), ponovite preskus z majhnim odmerkom površinsko aktivne snovi in spremljajte razgradnjo z meritvami 14C ali kemičnimi analizami. Preskušanje z majhnim odmerkom se lahko opravi z uporabo OECD 308 (avgust 2000) ali enakovredno metodo.

---

(1)  Če ni na voljo sprejemljivih podatkov o kronični strupenosti, sta ta stolpca prazna. V tem primeru se šteje, da je TF(kronični) enak TF(akutni).

Dodatek II

(a)   Laboratorijski preskus

Analizni laboratorij mora izpolnjevati splošne zahteve v skladu s standardom EN ISO 17025 ali mora biti uradno odobren kot analizni laboratorij, skladen z dobro laboratorijsko prakso.

Analizni laboratorij/merilne metode vlagatelja so lahko odobrene za izvajanje analiz in meritev, če:

| — | postopek vzorčenja in analize spremljajo ustrezni organi ali |
| --- | --- |

—

postopek vzorčenja in analize spremljajo ustrezni organi ali

| — | ima proizvajalec sistem kakovosti, ki vključuje preskušanje in analize ter je certificiran v skladu s standardom ISO 9001, ali |
| --- | --- |

—

ima proizvajalec sistem kakovosti, ki vključuje preskušanje in analize ter je certificiran v skladu s standardom ISO 9001, ali

| — | proizvajalec lahko dokaže, da obstaja skladnost med začetnim preskusom, ki je bil opravljen kot vzporedni preskus med nepristransko preskusno ustanovo in laboratorijem proizvajalca, ter da je proizvajalec pridobil vzorce v skladu s predpisanim načrtom vzorčenja. |
| --- | --- |

—

proizvajalec lahko dokaže, da obstaja skladnost med začetnim preskusom, ki je bil opravljen kot vzporedni preskus med nepristransko preskusno ustanovo in laboratorijem proizvajalca, ter da je proizvajalec pridobil vzorce v skladu s predpisanim načrtom vzorčenja.

Preskusni laboratorij proizvajalca se lahko odobri za opravljanje preskusov za dokaz učinkovitosti, če so izpolnjene naslednje dodatne zahteve:

| — | organizacije za podeljevanje znaka za okolje morajo imeti možnost spremljanja opravljanja preskusov, |
| --- | --- |

—

organizacije za podeljevanje znaka za okolje morajo imeti možnost spremljanja opravljanja preskusov,

| — | organizacija za podeljevanje znaka za okolje mora imeti dostop do vseh podatkov o proizvodu, |
| --- | --- |

—

organizacija za podeljevanje znaka za okolje mora imeti dostop do vseh podatkov o proizvodu,

| — | preskusnemu laboratoriju je treba vzorce predložiti v anonimni obliki, |
| --- | --- |

—

preskusnemu laboratoriju je treba vzorce predložiti v anonimni obliki,

| — | opravljanje preskusa učinkovitosti mora biti opisano v sistemu obvladovanja kakovosti. |
| --- | --- |

—

opravljanje preskusa učinkovitosti mora biti opisano v sistemu obvladovanja kakovosti.

(b)   Uporabniški preskus

| 1. | Odgovore mora predložiti vsaj 5 preskusnih centrov, ki predstavljajo izbor strank. |
| --- | --- |

1.

Odgovore mora predložiti vsaj 5 preskusnih centrov, ki predstavljajo izbor strank.

| 2. | Postopki in odmerki morajo biti skladni s priporočili proizvajalca. |
| --- | --- |

2.

Postopki in odmerki morajo biti skladni s priporočili proizvajalca.

| 3. | Obdobje preskušanja mora trajati vsaj 4 tedne. |
| --- | --- |

3.

Obdobje preskušanja mora trajati vsaj 4 tedne.

| 4. | Vsak preskusni center mora oceniti uporabnost proizvoda ali večkomponentnega sistema ter njegovo ustrezno odmerjanje, zgostljivost, izpiranje in topnost. |
| --- | --- |

4.

Vsak preskusni center mora oceniti uporabnost proizvoda ali večkomponentnega sistema ter njegovo ustrezno odmerjanje, zgostljivost, izpiranje in topnost.

| 5. | Vsak preskusni center mora oceniti učinkovitost proizvoda ali večkomponentnega sistema, tako da odgovori na vprašanja v zvezi z naslednjimi vidiki (ali podobno zastavljena vprašanja):






  (a) | sposobnost, da opere malo, srednje ali zelo umazane izdelke za pranje; |
| --- | --- | --- |

5.

Vsak preskusni center mora oceniti učinkovitost proizvoda ali večkomponentnega sistema, tako da odgovori na vprašanja v zvezi z naslednjimi vidiki (ali podobno zastavljena vprašanja):

(a)

sposobnost, da opere malo, srednje ali zelo umazane izdelke za pranje;

| (b) | ocena primarnih pralnih učinkov, kot so odstranjevanje umazanije, sposobnost odstranjevanja madežev in učinek beljenja; |
| --- | --- |

(b)

ocena primarnih pralnih učinkov, kot so odstranjevanje umazanije, sposobnost odstranjevanja madežev in učinek beljenja;

| (c) | ocena sekundarnih pralnih učinkov, kot so posivelost belega perila ter bledenje barv in nastanek madežev pri barvnem perilu; |
| --- | --- |

(c)

ocena sekundarnih pralnih učinkov, kot so posivelost belega perila ter bledenje barv in nastanek madežev pri barvnem perilu;

| (d) | ocena učinka sredstva za izpiranje na sušenje, likanje ali monganje izdelkov za pranje; |
| --- | --- |

(d)

ocena učinka sredstva za izpiranje na sušenje, likanje ali monganje izdelkov za pranje;

| (e) | kako je preskusni subjekt zadovoljen z ureditvijo obiskov strank. |
| --- | --- |

(e)

kako je preskusni subjekt zadovoljen z ureditvijo obiskov strank.

| 6. | Odgovore je treba ovrednotiti z lestvico, ki ima vsaj 3 stopnje, na primer „nezadostno učinkovit“, „zadostno učinkovit“ ali „zelo učinkovit“. V zvezi z zadovoljstvom preskusnega centra z ureditvijo poročanja na podlagi obiskov morajo odgovori vključevati kategorije „nezadovoljen“, „zadovoljen“ in „zelo zadovoljen“. |
| --- | --- |

6.

Odgovore je treba ovrednotiti z lestvico, ki ima vsaj 3 stopnje, na primer „nezadostno učinkovit“, „zadostno učinkovit“ ali „zelo učinkovit“. V zvezi z zadovoljstvom preskusnega centra z ureditvijo poročanja na podlagi obiskov morajo odgovori vključevati kategorije „nezadovoljen“, „zadovoljen“ in „zelo zadovoljen“.

| 7. | Odgovore mora predložiti vsaj 5 preskusnih centrov. Vsaj 80 % centrov mora izdelek v zvezi z vsemi točkami (glej točko 4) oceniti kot zadostno učinkovit ali zelo učinkovit in biti zadovoljnih ali zelo zadovoljnih z ureditvijo obiska strank. |
| --- | --- |

7.

Odgovore mora predložiti vsaj 5 preskusnih centrov. Vsaj 80 % centrov mora izdelek v zvezi z vsemi točkami (glej točko 4) oceniti kot zadostno učinkovit ali zelo učinkovit in biti zadovoljnih ali zelo zadovoljnih z ureditvijo obiska strank.

| 8. | Vse neobdelane podatke iz preskusa je treba opredeliti. |
| --- | --- |

8.

Vse neobdelane podatke iz preskusa je treba opredeliti.

| 9. | Preskusni postopek je treba natančno opisati. |
| --- | --- |

9.

Preskusni postopek je treba natančno opisati.

---

| 24.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 326/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 326/53

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 23. novembra 2012

o potrditvi sistema „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ (Roundtable on Sustainable Palm Oil RED) za dokazljivo skladnost s trajnostnimi merili iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(2012/722/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (1), zlasti člena 18(6) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva (2), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/30/ES (3), zlasti člena 7c(6) Direktive,

po posvetovanju s svetovalnim odborom, ustanovljenim s členom 25(2) Direktive 2009/28/ES,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktivi 98/70/ES in 2009/28/ES določata trajnostna merila za biogoriva. Določbe členov 7(b) in 7(c) ter Priloge IV k Direktivi 98/70/ES so podobne določbam členov 17 in 18 ter Priloge V k Direktivi 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(1)

Direktivi 98/70/ES in 2009/28/ES določata trajnostna merila za biogoriva. Določbe členov 7(b) in 7(c) ter Priloge IV k Direktivi 98/70/ES so podobne določbam členov 17 in 18 ter Priloge V k Direktivi 2009/28/ES.

| (2) | Kadar se pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva upoštevajo za namene iz člena 17(1)(a), (b) in (c) Direktive 2009/28/ES, bi morale države članice od gospodarskih subjektov zahtevati, da dokažejo skladnost pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv s trajnostnimi merili iz člena 17(2) do (5) Direktive 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(2)

Kadar se pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva upoštevajo za namene iz člena 17(1)(a), (b) in (c) Direktive 2009/28/ES, bi morale države članice od gospodarskih subjektov zahtevati, da dokažejo skladnost pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv s trajnostnimi merili iz člena 17(2) do (5) Direktive 2009/28/ES.

| (3) | Uvodna izjava 76 Direktive 2009/28/ES navaja, da se je treba izogniti nerazumnim obremenitvam industrije in da lahko prostovoljni sistemi pomagajo oblikovati učinkovite rešitve za zagotavljanje skladnosti z navedenimi trajnostnimi merili. |
| --- | --- |

(3)

Uvodna izjava 76 Direktive 2009/28/ES navaja, da se je treba izogniti nerazumnim obremenitvam industrije in da lahko prostovoljni sistemi pomagajo oblikovati učinkovite rešitve za zagotavljanje skladnosti z navedenimi trajnostnimi merili.

| (4) | Komisija lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistem dokazuje, da so pošiljke biogoriv skladne s trajnostnimi merili iz člena 17(3) do (5) Direktive 2009/28/ES ali da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistem za merjenje prihrankov emisij toplogrednih plinov vsebuje točne podatke za namene člena 17(2) te direktive. |
| --- | --- |

(4)

Komisija lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistem dokazuje, da so pošiljke biogoriv skladne s trajnostnimi merili iz člena 17(3) do (5) Direktive 2009/28/ES ali da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistem za merjenje prihrankov emisij toplogrednih plinov vsebuje točne podatke za namene člena 17(2) te direktive.

| (5) | Komisija lahko takšen prostovoljni sistem potrdi za obdobje pet let. |
| --- | --- |

(5)

Komisija lahko takšen prostovoljni sistem potrdi za obdobje pet let.

| (6) | Če gospodarski subjekt predloži dokaz ali podatke, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je potrdila Komisija, v okviru navedenega sklepa o potrditvi, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati dodatnih dokazil o skladnosti s trajnostnimi merili. |
| --- | --- |

(6)

Če gospodarski subjekt predloži dokaz ali podatke, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je potrdila Komisija, v okviru navedenega sklepa o potrditvi, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati dodatnih dokazil o skladnosti s trajnostnimi merili.

| (7) | Sistem „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ je bil skupaj s prošnjo za potrditev 10. februarja 2012 predložen Komisiji. Sistem zajema proizvode na osnovi palmovega olja. Potrjeni sistem bi moral biti na voljo na platformi za preglednost, uvedeni z Direktivo 2009/28/ES. Komisija bi se ob upoštevanju preudarkov o poslovni občutljivosti lahko odločila za le delno objavo sistema. |
| --- | --- |

(7)

Sistem „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ je bil skupaj s prošnjo za potrditev 10. februarja 2012 predložen Komisiji. Sistem zajema proizvode na osnovi palmovega olja. Potrjeni sistem bi moral biti na voljo na platformi za preglednost, uvedeni z Direktivo 2009/28/ES. Komisija bi se ob upoštevanju preudarkov o poslovni občutljivosti lahko odločila za le delno objavo sistema.

| (8) | Ocena sistema „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ je pokazala, da zadostno upošteva trajnostna merila iz člena 7b(3), (4) in (5) Direktive 98/70/ES ter člena 17(3), (4) in (5) Direktive 2009/28/ES ter da uporablja metodo skrbniške verige v skladu z zahtevami člena 7c(1) Direktive 98/70/ES in člena 18(1) Direktive 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(8)

Ocena sistema „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ je pokazala, da zadostno upošteva trajnostna merila iz člena 7b(3), (4) in (5) Direktive 98/70/ES ter člena 17(3), (4) in (5) Direktive 2009/28/ES ter da uporablja metodo skrbniške verige v skladu z zahtevami člena 7c(1) Direktive 98/70/ES in člena 18(1) Direktive 2009/28/ES.

| (9) | Ocena sistema „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ je pokazala, da dosega ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter izpolnjuje metodološke zahteve iz Priloge IV k Direktivi 98/70/ES in Priloge V k Direktivi 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(9)

Ocena sistema „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ je pokazala, da dosega ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter izpolnjuje metodološke zahteve iz Priloge IV k Direktivi 98/70/ES in Priloge V k Direktivi 2009/28/ES.

| (10) | Dodatnih elementov glede trajnosti, ki jih vključuje sistem „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“, ta sklep ne obravnava. Takšni dodatni elementi trajnosti niso obvezni za dokaz skladnosti s trajnostnimi zahtevami iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(10)

Dodatnih elementov glede trajnosti, ki jih vključuje sistem „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“, ta sklep ne obravnava. Takšni dodatni elementi trajnosti niso obvezni za dokaz skladnosti s trajnostnimi zahtevami iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES.

| (11) | Sistem „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ je bil ocenjen ob upoštevanju zakonodaje, ki je bila veljavna ob sprejetju tega izvedbenega sklepa Komisije. V primeru bistvenih sprememb pravne podlage bo Komisija ocenila, ali sistem še vedno zadostno upošteva trajnostna merila, za katera je potrjen. |
| --- | --- |

(11)

Sistem „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ je bil ocenjen ob upoštevanju zakonodaje, ki je bila veljavna ob sprejetju tega izvedbenega sklepa Komisije. V primeru bistvenih sprememb pravne podlage bo Komisija ocenila, ali sistem še vedno zadostno upošteva trajnostna merila, za katera je potrjen.

| (12) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnost biogoriv in tekočih goriv – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnost biogoriv in tekočih goriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“, za katerega je bila prošnja za potrditev Komisiji predložena 10. februarja 2012, dokazuje, da so pošiljke biogoriv skladne s trajnostnimi merili iz člena 17(3), (4) in (5) Direktive 2009/28/ES ter člena 7b(3), (4) in (5) Direktive 98/70/ES. Sistem vsebuje tudi točne podatke za namene člena 17(2) Direktive 2009/28/ES in člena 7b(2) Direktive 98/70/ES.

Prostovoljni sistem „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ se lahko uporablja za dokazovanje skladnosti s členom 7c(1) Direktive 98/70/ES in členom 18(1) Direktive 2009/28/ES.

Člen 2

Sklep velja pet let od začetka veljavnosti. Če se po sprejetju tega sklepa sistem vsebinsko spremeni na način, ki bi lahko vplival na podlago tega sklepa, je treba o spremembah nemudoma obvestiti Komisijo. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno zadostno upošteva trajnostna merila, za katera je potrjen.

Če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za odločilne za ta sklep, ali v primeru resnih strukturnih vrzeli glede navedenih elementov, lahko Komisija ta sklep razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 23. novembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

1

(2)  UL L 350, 28.12.1998, str. 58.

2

(3)  UL L 140, 5.6.2009, str. 88.

3

---

Popravki

| 24.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 326/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 326/55

---

Popravek Sklepa Sveta 2009/1017/EU z dne 22. decembra 2009 o dodelitvi državne pomoči s strani oblasti Republike Madžarske za nakup kmetijskih zemljišč med 1. januarjem 2010 in 31. decembrom 2013

(
  Uradni list Evropske unije L 348 z dne 29. decembra 2009
  )

Stran 55, uvodna izjava 6, druga alinea, drugi stavek:

besedilo:

„Nepovratna sredstva se lahko dodelijo zasebniku, ki je na dan nakupa vsaj eno leto opravljal kmetijsko dejavnost kot lastnik vsaj 5 hektarov nasadov ali 1 hektara drugega kmetijskega zemljišč...“

se glasi:

„Nepovratna sredstva se lahko dodelijo zasebniku, ki je na dan nakupa vsaj eno leto opravljal kmetijsko dejavnost kot lastnik vsaj 0,5 hektara nasadov ali 1 hektara drugega kmetijskega zemljišča...“

---