# Uradni list L 351/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.351.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 351 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5520. december 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.351.slv

Uradni list

Evropske unije

L 351

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5520. december 2012

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah | 1 |
| | * | Uredba (EU) št. 1216/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o uvedbi posebnih začasnih ukrepov za zaposlovanje uradnikov in začasnih uslužbencev Unije zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji | 33 |
| | * | Uredba (EU) št. 1217/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o dodelitvi tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo | 34 |
| | * | Uredba (EU) št. 1218/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o izvajanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, ter o spremembah in dopolnitvah Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi | 36 |
| | * | Uredba (EU) št. 1219/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami | 40 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah

1

*

Uredba (EU) št. 1216/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o uvedbi posebnih začasnih ukrepov za zaposlovanje uradnikov in začasnih uslužbencev Unije zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji

33

*

Uredba (EU) št. 1217/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o dodelitvi tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo

34

*

Uredba (EU) št. 1218/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o izvajanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, ter o spremembah in dopolnitvah Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

36

*

Uredba (EU) št. 1219/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami

40

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2012/792/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 6. decembra 2012 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994 | 47 |
| Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994 | 48 |
| Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994 | 52 |

II   Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

2012/792/EU

*

Sklep Sveta z dne 6. decembra 2012 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994

47

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994

48

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994

52

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 20.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 351/1

---

UREDBA (EU) št. 1215/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. decembra 2012

o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah

(prenovitev)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 67(4) ter točk (a), (c) in (e) člena 81(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dne 21. aprila 2009 je Komisija sprejela poročilo o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (3). Iz poročila izhaja, da je na splošno izvajanje navedene uredbe zadovoljivo, da pa bi bilo treba izboljšati izvajanje nekaterih njenih določb ter s tem še bolj olajšati prosti pretok sodnih odločb in dostop do sodnega varstva. Ker so potrebne številne spremembe navedene uredbe, bi jo bilo zaradi jasnosti treba prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Dne 21. aprila 2009 je Komisija sprejela poročilo o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (3). Iz poročila izhaja, da je na splošno izvajanje navedene uredbe zadovoljivo, da pa bi bilo treba izboljšati izvajanje nekaterih njenih določb ter s tem še bolj olajšati prosti pretok sodnih odločb in dostop do sodnega varstva. Ker so potrebne številne spremembe navedene uredbe, bi jo bilo zaradi jasnosti treba prenoviti.

| (2) | Evropski svet je na zasedanju 10. in 11. decembra 2009 v Bruslju sprejel nov večletni program z naslovom „Stockholmski program – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje“ (4). V Stockholmskem programu je Evropski svet menil, da bi bilo treba v obdobju navedenega programa nadaljevati z odpravo vseh vmesnih ukrepov (eksekvatur). Odpravo vseh vmesnih ukrepov bi morala spremljati vrsta jamstev. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je na zasedanju 10. in 11. decembra 2009 v Bruslju sprejel nov večletni program z naslovom „Stockholmski program – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje“ (4). V Stockholmskem programu je Evropski svet menil, da bi bilo treba v obdobju navedenega programa nadaljevati z odpravo vseh vmesnih ukrepov (eksekvatur). Odpravo vseh vmesnih ukrepov bi morala spremljati vrsta jamstev.

| (3) | Unija si je zastavila cilj ohranjati in razvijati območje svobode, varnosti in pravice, med drugim z lajšanjem dostopa do sodnega varstva, zlasti z načelom vzajemnega priznavanja sodnih in izvensodnih odločb v civilnih zadevah. Za postopno vzpostavitev takšnega območja mora Unija sprejeti ukrepe v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami, zlasti kadar so ti potrebni za pravilno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(3)

Unija si je zastavila cilj ohranjati in razvijati območje svobode, varnosti in pravice, med drugim z lajšanjem dostopa do sodnega varstva, zlasti z načelom vzajemnega priznavanja sodnih in izvensodnih odločb v civilnih zadevah. Za postopno vzpostavitev takšnega območja mora Unija sprejeti ukrepe v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami, zlasti kadar so ti potrebni za pravilno delovanje notranjega trga.

| (4) | Določene razlike med nacionalnimi predpisi, ki urejajo pristojnost in priznavanje sodnih odločb, ovirajo nemoteno delovanje notranjega trga. Nujno je potrebno sprejetje določb za poenotenje kolizijskih pravil glede pristojnosti v civilnih in gospodarskih zadevah ter zagotavljanje hitrega in enostavnega priznanja ter izvršitve sodnih odločb, sprejetih v državi članici. |
| --- | --- |

(4)

Določene razlike med nacionalnimi predpisi, ki urejajo pristojnost in priznavanje sodnih odločb, ovirajo nemoteno delovanje notranjega trga. Nujno je potrebno sprejetje določb za poenotenje kolizijskih pravil glede pristojnosti v civilnih in gospodarskih zadevah ter zagotavljanje hitrega in enostavnega priznanja ter izvršitve sodnih odločb, sprejetih v državi članici.

| (5) | Te določbe spadajo na področje pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah v smislu člena 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(5)

Te določbe spadajo na področje pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah v smislu člena 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (6) | Zaradi doseganja cilja prostega pretoka sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah je treba zagotoviti in je primerno, da pravila, ki urejajo pristojnost ter priznanje in izvršitev sodnih odločb, ureja zavezujoč in neposredno uporabljiv pravni akt Unije. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi doseganja cilja prostega pretoka sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah je treba zagotoviti in je primerno, da pravila, ki urejajo pristojnost ter priznanje in izvršitev sodnih odločb, ureja zavezujoč in neposredno uporabljiv pravni akt Unije.

| (7) | Takratne države članice Evropskih skupnosti so 27. septembra 1968 na podlagi četrte alinee člena 220 Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti sklenile Bruseljsko konvencijo o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah, kakor je bila pozneje dopolnjena s konvencijami o pristopu novih držav članic k tej konvenciji (5) (v nadaljnjem besedilu: Bruseljska konvencija iz leta 1968). Takratne države članice Evropskih skupnosti in nekatere države Efte so 16. septembra 1988 sklenile Lugansko konvencijo o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (6) (v nadaljnjem besedilu: Luganska konvencija iz leta 1988), ki je vzporedna Bruseljski konvenciji iz leta 1968. Luganska konvencija iz leta 1988 je 1. februarja 2000 začela veljati za Poljsko. |
| --- | --- |

(7)

Takratne države članice Evropskih skupnosti so 27. septembra 1968 na podlagi četrte alinee člena 220 Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti sklenile Bruseljsko konvencijo o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah, kakor je bila pozneje dopolnjena s konvencijami o pristopu novih držav članic k tej konvenciji (5) (v nadaljnjem besedilu: Bruseljska konvencija iz leta 1968). Takratne države članice Evropskih skupnosti in nekatere države Efte so 16. septembra 1988 sklenile Lugansko konvencijo o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (6) (v nadaljnjem besedilu: Luganska konvencija iz leta 1988), ki je vzporedna Bruseljski konvenciji iz leta 1968. Luganska konvencija iz leta 1988 je 1. februarja 2000 začela veljati za Poljsko.

| (8) | Svet je 22. decembra 2000 sprejel Uredbo (ES) št. 44/2001, ki nadomešča Bruseljsko konvencijo iz leta 1968, kar zadeva ozemlja držav članic, za katere velja PDEU, in sicer za države članice, razen Danske. Skupnost je s Sklepom Sveta 2006/325/ES (7) z Dansko sklenila sporazum, ki zagotavlja izvajanje določb Uredbe (ES) št. 44/2001 na Danskem. Skupnost, Danska, Islandija Norveška in Švica so 30. oktobra 2007 v Luganu podpisale konvencijo o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (8), ki je spremenila Lugansko konvencijo iz leta 1988 (v nadaljnjem besedilu: Luganska konvencija iz leta 2007). |
| --- | --- |

(8)

Svet je 22. decembra 2000 sprejel Uredbo (ES) št. 44/2001, ki nadomešča Bruseljsko konvencijo iz leta 1968, kar zadeva ozemlja držav članic, za katere velja PDEU, in sicer za države članice, razen Danske. Skupnost je s Sklepom Sveta 2006/325/ES (7) z Dansko sklenila sporazum, ki zagotavlja izvajanje določb Uredbe (ES) št. 44/2001 na Danskem. Skupnost, Danska, Islandija Norveška in Švica so 30. oktobra 2007 v Luganu podpisale konvencijo o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (8), ki je spremenila Lugansko konvencijo iz leta 1988 (v nadaljnjem besedilu: Luganska konvencija iz leta 2007).

| (9) | Bruseljska konvencija iz leta 1968 se še naprej uporablja na ozemljih držav članic, ki spadajo v ozemeljsko področje uporabe navedene konvencije in so v skladu s členom 355 PDEU izključena iz te uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Bruseljska konvencija iz leta 1968 se še naprej uporablja na ozemljih držav članic, ki spadajo v ozemeljsko področje uporabe navedene konvencije in so v skladu s členom 355 PDEU izključena iz te uredbe.

| (10) | Področje uporabe te uredbe bi moralo zajemati vse glavne civilne in gospodarske zadeve, razen točno opredeljenih zadev, zlasti preživninskih obveznosti, ki bi jih bilo treba izključiti iz področja uporabe te uredbe zaradi sprejetja Uredbe Sveta (ES) št. 4/2009 z dne 18. decembra 2008 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah (9). |
| --- | --- |

(10)

Področje uporabe te uredbe bi moralo zajemati vse glavne civilne in gospodarske zadeve, razen točno opredeljenih zadev, zlasti preživninskih obveznosti, ki bi jih bilo treba izključiti iz področja uporabe te uredbe zaradi sprejetja Uredbe Sveta (ES) št. 4/2009 z dne 18. decembra 2008 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah (9).

| (11) | Za namene te uredbe bi morala sodišča držav članic vključevati sodišča, ki so skupna več državam članicam, kot je Sodišče Beneluksa, kadar izvajajo svojo pristojnost v zadevah, ki spadajo v področje uporabe te uredbe. Zato bi se morale sodne odločbe takšnih sodišč priznavati in izvrševati v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(11)

Za namene te uredbe bi morala sodišča držav članic vključevati sodišča, ki so skupna več državam članicam, kot je Sodišče Beneluksa, kadar izvajajo svojo pristojnost v zadevah, ki spadajo v področje uporabe te uredbe. Zato bi se morale sodne odločbe takšnih sodišč priznavati in izvrševati v skladu s to uredbo.

| (12) | Ta uredba se ne bi smela uporabljati za arbitražo. Ta uredba ne bi smela v ničemer preprečevati, da sodišča države članice, pred katerimi teče tožba v zvezi z zadevo, glede katere so stranke sklenile arbitražni sporazum, stranke v skladu s svojim nacionalnim pravom napotijo na arbitražo, prekinejo postopek ali ga zavržejo, ali da preučijo, ali je arbitražni sporazum ničen ali neveljaven, nima učinka ali ga ni mogoče izvršiti.
  Za odločitev sodišča države članice o tem, ali je arbitražni sporazum ničen, nima učinka ali ga ni mogoče izvršiti, se ne bi smela uporabljati pravila o priznavanju in izvrševanju iz te uredbe, ne glede na to, ali je sodišče o tem odločalo kot o glavnem ali predhodnem vprašanju.
  Nasprotno pa dejstvo, da sodišče države članice, ki je pristojno na podlagi te uredbe ali po nacionalnem pravu, ugotovi, da je arbitražni sporazum ničen in neveljaven, nima učinka ali ga ni mogoče izvršiti, ne bi smelo preprečevati priznanja sodne odločbe sodišča o glavni stvari ali njene izvršitve v skladu s to uredbo. To ne bi smelo posegati v pristojnost sodišč držav članic za odločanje o priznavanju in izvrševanju arbitražnih odločb v skladu s Konvencijo o priznavanju in izvrševanju tujih arbitražnih odločb, podpisano 10. junija 1958 v New Yorku (v nadaljnjem besedilu: Newyorška konvencija iz leta 1958), ki prevlada nad to uredbo.
  Ta uredba se ne bi smela uporabljati za tožbe ali pomožne postopke, zlasti v zvezi z ustanovitvijo arbitražnega sodišča, pristojnosti arbitrov, izvedbo arbitražnega postopka ali drugimi vidiki takšnega postopka, niti za tožbo ali sodno odločbo v zvezi z razveljavitvijo, pregledom, priznavanjem in izvrševanjem arbitražne odločbe ali pravnim sredstvom zoper to odločbo. |
| --- | --- |

(12)

Ta uredba se ne bi smela uporabljati za arbitražo. Ta uredba ne bi smela v ničemer preprečevati, da sodišča države članice, pred katerimi teče tožba v zvezi z zadevo, glede katere so stranke sklenile arbitražni sporazum, stranke v skladu s svojim nacionalnim pravom napotijo na arbitražo, prekinejo postopek ali ga zavržejo, ali da preučijo, ali je arbitražni sporazum ničen ali neveljaven, nima učinka ali ga ni mogoče izvršiti.

Za odločitev sodišča države članice o tem, ali je arbitražni sporazum ničen, nima učinka ali ga ni mogoče izvršiti, se ne bi smela uporabljati pravila o priznavanju in izvrševanju iz te uredbe, ne glede na to, ali je sodišče o tem odločalo kot o glavnem ali predhodnem vprašanju.

Nasprotno pa dejstvo, da sodišče države članice, ki je pristojno na podlagi te uredbe ali po nacionalnem pravu, ugotovi, da je arbitražni sporazum ničen in neveljaven, nima učinka ali ga ni mogoče izvršiti, ne bi smelo preprečevati priznanja sodne odločbe sodišča o glavni stvari ali njene izvršitve v skladu s to uredbo. To ne bi smelo posegati v pristojnost sodišč držav članic za odločanje o priznavanju in izvrševanju arbitražnih odločb v skladu s Konvencijo o priznavanju in izvrševanju tujih arbitražnih odločb, podpisano 10. junija 1958 v New Yorku (v nadaljnjem besedilu: Newyorška konvencija iz leta 1958), ki prevlada nad to uredbo.

Ta uredba se ne bi smela uporabljati za tožbe ali pomožne postopke, zlasti v zvezi z ustanovitvijo arbitražnega sodišča, pristojnosti arbitrov, izvedbo arbitražnega postopka ali drugimi vidiki takšnega postopka, niti za tožbo ali sodno odločbo v zvezi z razveljavitvijo, pregledom, priznavanjem in izvrševanjem arbitražne odločbe ali pravnim sredstvom zoper to odločbo.

| (13) | Med postopki, za katere se uporablja ta uredba, in ozemljem držav članic mora biti povezava. Zato bi se morala skupna pravila o pristojnosti praviloma uporabljati, če ima toženec stalno prebivališče v eni od držav članic. |
| --- | --- |

(13)

Med postopki, za katere se uporablja ta uredba, in ozemljem držav članic mora biti povezava. Zato bi se morala skupna pravila o pristojnosti praviloma uporabljati, če ima toženec stalno prebivališče v eni od držav članic.

| (14) | Za toženca, ki nima stalnega prebivališča v eni od držav članic, praviloma veljajo nacionalna pravila o pristojnosti, ki se uporabljajo na ozemlju države članice sodišča, ki je začelo postopek.
  Da bi zagotovili varstvo potrošnikov in zaposlenih, zaščitili pristojnost sodišč držav članic v situacijah, ko imajo izključno pristojnost, in spoštovali avtonomnost strank, pa bi morala določena pravila o pristojnosti iz te uredbe veljati ne glede na to, kje ima toženec stalno prebivališče. |
| --- | --- |

(14)

Za toženca, ki nima stalnega prebivališča v eni od držav članic, praviloma veljajo nacionalna pravila o pristojnosti, ki se uporabljajo na ozemlju države članice sodišča, ki je začelo postopek.

Da bi zagotovili varstvo potrošnikov in zaposlenih, zaščitili pristojnost sodišč držav članic v situacijah, ko imajo izključno pristojnost, in spoštovali avtonomnost strank, pa bi morala določena pravila o pristojnosti iz te uredbe veljati ne glede na to, kje ima toženec stalno prebivališče.

| (15) | Pravila o pristojnosti bi morala biti čim bolj predvidljiva in morajo temeljiti na načelu, da se pristojnost praviloma določa po stalnem prebivališču toženca. Pri tem bi morala taka pristojnost vedno obstajati, razen v nekaterih točno opredeljenih primerih, v katerih je zaradi predmeta spora ali avtonomije strank upravičena druga navezna okoliščina. Da bi postala skupna pravila preglednejša in da ne pride do kolizije pristojnosti, je treba stalno prebivališče pravne osebe opredeliti kot avtonomen koncept. |
| --- | --- |

(15)

Pravila o pristojnosti bi morala biti čim bolj predvidljiva in morajo temeljiti na načelu, da se pristojnost praviloma določa po stalnem prebivališču toženca. Pri tem bi morala taka pristojnost vedno obstajati, razen v nekaterih točno opredeljenih primerih, v katerih je zaradi predmeta spora ali avtonomije strank upravičena druga navezna okoliščina. Da bi postala skupna pravila preglednejša in da ne pride do kolizije pristojnosti, je treba stalno prebivališče pravne osebe opredeliti kot avtonomen koncept.

| (16) | Poleg stalnega prebivališča toženca bi morala obstajati tudi alternativna podlaga pristojnosti, ki temelji na tesni povezavi med sodiščem in sporom, ali ki pripomore k pravilnemu delovanju pravosodja. Obstoj tesne povezave bi moral zagotoviti pravno varnost in preprečitil možnost, da bi bil toženec tožen pred sodiščem države članice, katerega pristojnosti razumno ni bilo mogoče predvideti. To je pomembno zlasti v sporih v zvezi z nepogodbenimi obveznostmi, ki izvirajo iz kršitev zasebnosti in osebnostnih pravic, vključno z obrekovanjem. |
| --- | --- |

(16)

Poleg stalnega prebivališča toženca bi morala obstajati tudi alternativna podlaga pristojnosti, ki temelji na tesni povezavi med sodiščem in sporom, ali ki pripomore k pravilnemu delovanju pravosodja. Obstoj tesne povezave bi moral zagotoviti pravno varnost in preprečitil možnost, da bi bil toženec tožen pred sodiščem države članice, katerega pristojnosti razumno ni bilo mogoče predvideti. To je pomembno zlasti v sporih v zvezi z nepogodbenimi obveznostmi, ki izvirajo iz kršitev zasebnosti in osebnostnih pravic, vključno z obrekovanjem.

| (17) | Lastnik predmeta kulturne dediščine, kot je opredeljen v členu 1(1) Direktive Sveta 93/7/EGS z dne 15. marca 1993 o vračanju predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni iz ozemlja države članice (10), bi moral imeti po tej uredbi možnost vložiti civilnopravni zahtevek za vračilo takega predmeta kulturne dediščine iz naslova lastninske pravice le-tega na sodiščih v kraju, kjer se predmet kulturne dediščine nahaja ob začetku postopka. Ti postopki ne bi smeli posegati v postopke, začete v skladu z Direktivo 93/7/EGS. |
| --- | --- |

(17)

Lastnik predmeta kulturne dediščine, kot je opredeljen v členu 1(1) Direktive Sveta 93/7/EGS z dne 15. marca 1993 o vračanju predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni iz ozemlja države članice (10), bi moral imeti po tej uredbi možnost vložiti civilnopravni zahtevek za vračilo takega predmeta kulturne dediščine iz naslova lastninske pravice le-tega na sodiščih v kraju, kjer se predmet kulturne dediščine nahaja ob začetku postopka. Ti postopki ne bi smeli posegati v postopke, začete v skladu z Direktivo 93/7/EGS.

| (18) | Šibkejša stranka bi morala biti v zvezi z zavarovalnimi ter potrošniškimi pogodbami in pogodbami o zaposlitvi zaščitena s pravili o pristojnosti, ki so za varstvo njenih pravic ugodnejša od splošnih pravil. |
| --- | --- |

(18)

Šibkejša stranka bi morala biti v zvezi z zavarovalnimi ter potrošniškimi pogodbami in pogodbami o zaposlitvi zaščitena s pravili o pristojnosti, ki so za varstvo njenih pravic ugodnejša od splošnih pravil.

| (19) | Razen pri zavarovalnih pogodbah, potrošniških pogodbah ali pogodbah o zaposlitvi, kjer je avtonomija glede določitve pristojnih sodišč dovoljena samo v omejenem obsegu, bi bilo treba, ob upoštevanju izključnih pristojnosti, določenih v tej uredbi, spoštovati avtonomijo pogodbenih strank. |
| --- | --- |

(19)

Razen pri zavarovalnih pogodbah, potrošniških pogodbah ali pogodbah o zaposlitvi, kjer je avtonomija glede določitve pristojnih sodišč dovoljena samo v omejenem obsegu, bi bilo treba, ob upoštevanju izključnih pristojnosti, določenih v tej uredbi, spoštovati avtonomijo pogodbenih strank.

| (20) | Vprašanje, ali je dogovor o pristojnosti sodišča, s katerim se izbere sodišče ali sodišča države članice, z vidika materialne veljavnosti ničen in neveljaven, bi bilo treba presoditi po pravu države članice sodišča ali sodišč iz dogovora, vključno s kolizijskimi pravili navedene države članice. |
| --- | --- |

(20)

Vprašanje, ali je dogovor o pristojnosti sodišča, s katerim se izbere sodišče ali sodišča države članice, z vidika materialne veljavnosti ničen in neveljaven, bi bilo treba presoditi po pravu države članice sodišča ali sodišč iz dogovora, vključno s kolizijskimi pravili navedene države članice.

| (21) | V interesu usklajenega delovanja pravosodja je treba čim bolj zmanjšati možnost sočasnih postopkov in zagotoviti, da v različnih državah članicah niso izdane nezdružljive sodne odločbe. Obstajati bi moral jasen in učinkovit mehanizem za reševanje primerov litispendence in sorodnih pravd ter za preprečevanje problemov, ki izhajajo iz razlik med državami članicami v zvezi z določitvijo trenutka, ko se šteje, da postopek teče. Za namene te uredbe bi bilo treba ta trenutek opredeliti kot avtonomen koncept. |
| --- | --- |

(21)

V interesu usklajenega delovanja pravosodja je treba čim bolj zmanjšati možnost sočasnih postopkov in zagotoviti, da v različnih državah članicah niso izdane nezdružljive sodne odločbe. Obstajati bi moral jasen in učinkovit mehanizem za reševanje primerov litispendence in sorodnih pravd ter za preprečevanje problemov, ki izhajajo iz razlik med državami članicami v zvezi z določitvijo trenutka, ko se šteje, da postopek teče. Za namene te uredbe bi bilo treba ta trenutek opredeliti kot avtonomen koncept.

| (22) | Za izboljšanje učinkovitosti dogovorov o izključni pristojnosti sodišča in v izogib zlorabi procesnih pravil je treba določiti odstopanje od splošnega pravila litispendence, da bi zadovoljivo rešili določene primere, kadar lahko pride do sočasnih postopkov. To so primeri, kadar postopek začne sodišče, ki ni bilo izbrano v dogovoru o izključni pristojnosti sodišča, kasneje pa začne postopek še izbrano sodišče v zvezi z istim zahtevkom in med istima strankama. V takem primeru bi moralo sodišče, ki je prvo začelo postopek, ustaviti postopek takoj, ko začne teči postopek pred izbranim sodiščem, in vse do trenutka, ko to sodišče izjavi, da v okviru dogovora o izključni pristojnosti sodišča nima pristojnosti. S tem se zagotovi, da ima izbrano sodišče v takšnem primeru prednost pri odločitvi o veljavnosti dogovora in o tem, v kolikšni meri ta dogovor velja za spor, ki ga to sodišče obravnava. Izbrano sodišče bi moralo imeti možnost, da obravnava primer ne glede na to, ali je neizbrano sodišče že odločilo o ustavitvi postopka.
  Ta izjema ne bi smela zajemati primerov, ko so stranke sklenile nasprotujoče si dogovore o izključni pristojnosti sodišča ali kjer je sodišče, izbrano v dogovoru o izključni pristojnosti sodišča, prvo začelo postopek. V takšnih primerih bi se moralo uporabljati splošno pravilo o litispendenci iz te uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Za izboljšanje učinkovitosti dogovorov o izključni pristojnosti sodišča in v izogib zlorabi procesnih pravil je treba določiti odstopanje od splošnega pravila litispendence, da bi zadovoljivo rešili določene primere, kadar lahko pride do sočasnih postopkov. To so primeri, kadar postopek začne sodišče, ki ni bilo izbrano v dogovoru o izključni pristojnosti sodišča, kasneje pa začne postopek še izbrano sodišče v zvezi z istim zahtevkom in med istima strankama. V takem primeru bi moralo sodišče, ki je prvo začelo postopek, ustaviti postopek takoj, ko začne teči postopek pred izbranim sodiščem, in vse do trenutka, ko to sodišče izjavi, da v okviru dogovora o izključni pristojnosti sodišča nima pristojnosti. S tem se zagotovi, da ima izbrano sodišče v takšnem primeru prednost pri odločitvi o veljavnosti dogovora in o tem, v kolikšni meri ta dogovor velja za spor, ki ga to sodišče obravnava. Izbrano sodišče bi moralo imeti možnost, da obravnava primer ne glede na to, ali je neizbrano sodišče že odločilo o ustavitvi postopka.

Ta izjema ne bi smela zajemati primerov, ko so stranke sklenile nasprotujoče si dogovore o izključni pristojnosti sodišča ali kjer je sodišče, izbrano v dogovoru o izključni pristojnosti sodišča, prvo začelo postopek. V takšnih primerih bi se moralo uporabljati splošno pravilo o litispendenci iz te uredbe.

| (23) | Ta uredba bi morala določati prožen mehanizem, ki bi sodiščem držav članic omogočil upoštevanje postopkov, ki tečejo pred sodišči tretjih držav, v obzir pa bi vzel zlasti možnost priznanja in izvršitve sodbe tretje države v zadevni državi članici v skladu s pravom te države članice ter ustreznim delovanjem pravosodja. |
| --- | --- |

(23)

Ta uredba bi morala določati prožen mehanizem, ki bi sodiščem držav članic omogočil upoštevanje postopkov, ki tečejo pred sodišči tretjih držav, v obzir pa bi vzel zlasti možnost priznanja in izvršitve sodbe tretje države v zadevni državi članici v skladu s pravom te države članice ter ustreznim delovanjem pravosodja.

| (24) | Pri oceni ustreznega delovanja pravosodja bi moralo sodišče zadevne države članice upoštevati vse okoliščine posamezne zadeve. Te okoliščine bi lahko vključevale povezavo med dejstvi primera in strankami v zadevni tretji državi, fazo, v kateri je postopek v tretji državi, ko se postopek začne na sodišču države članice, in vprašanje, ali lahko sodišče tretje države izda sodno odločbo v razumnem roku.
  V navedeni oceni bi se lahko upoštevalo tudi vprašanje, ali ima sodišče tretje države izključno pristojnost v konkretni zadevi v okoliščinah, v katerih bi imelo sodišče države članice izključno pristojnost. |
| --- | --- |

(24)

Pri oceni ustreznega delovanja pravosodja bi moralo sodišče zadevne države članice upoštevati vse okoliščine posamezne zadeve. Te okoliščine bi lahko vključevale povezavo med dejstvi primera in strankami v zadevni tretji državi, fazo, v kateri je postopek v tretji državi, ko se postopek začne na sodišču države članice, in vprašanje, ali lahko sodišče tretje države izda sodno odločbo v razumnem roku.

V navedeni oceni bi se lahko upoštevalo tudi vprašanje, ali ima sodišče tretje države izključno pristojnost v konkretni zadevi v okoliščinah, v katerih bi imelo sodišče države članice izključno pristojnost.

| (25) | Pravni institut začasnih ukrepov, vključno z ukrepi zavarovanja, bi moral na primer vsebovati odredbe za zavarovanje, namenjene pridobivanju informacij ali zavarovanju dokazov, kot določata člena 6 in 7 Direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (11). Ne bi smel vključevati ukrepov, ki nimajo narave zavarovanja, kot so ukrepi odreditve zaslišanja priče. To ne bi smelo posegati v izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (12). |
| --- | --- |

(25)

Pravni institut začasnih ukrepov, vključno z ukrepi zavarovanja, bi moral na primer vsebovati odredbe za zavarovanje, namenjene pridobivanju informacij ali zavarovanju dokazov, kot določata člena 6 in 7 Direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (11). Ne bi smel vključevati ukrepov, ki nimajo narave zavarovanja, kot so ukrepi odreditve zaslišanja priče. To ne bi smelo posegati v izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (12).

| (26) | Medsebojno zaupanje pri delovanju pravosodja v Uniji upravičuje načelo, da bi bilo treba sodne odločbe, izdane v državi članici, priznati v vseh državah članicah, ne da bi bil zato potreben kakšen poseben postopek. Poleg tega namen skrajšanja trajanja čezmejnih pravd ter zmanjšanja njihovih stroškov upravičuje odpravo razglasitve izvršljivosti pred izvršitvijo sodne odločbe v zaprošeni državi članici. Posledično bi bilo treba sodbo sodišča posamezne države članice obravnavati, kot da je bila dana v zaprošeni državi članici. |
| --- | --- |

(26)

Medsebojno zaupanje pri delovanju pravosodja v Uniji upravičuje načelo, da bi bilo treba sodne odločbe, izdane v državi članici, priznati v vseh državah članicah, ne da bi bil zato potreben kakšen poseben postopek. Poleg tega namen skrajšanja trajanja čezmejnih pravd ter zmanjšanja njihovih stroškov upravičuje odpravo razglasitve izvršljivosti pred izvršitvijo sodne odločbe v zaprošeni državi članici. Posledično bi bilo treba sodbo sodišča posamezne države članice obravnavati, kot da je bila dana v zaprošeni državi članici.

| (27) | Zaradi prostega pretoka sodnih odločb bi bilo treba sodno odločbo iz države članice priznati in izvršiti v drugi državi članici, tudi če se nanaša na osebo, ki nima stalnega prebivališča v državi članici. |
| --- | --- |

(27)

Zaradi prostega pretoka sodnih odločb bi bilo treba sodno odločbo iz države članice priznati in izvršiti v drugi državi članici, tudi če se nanaša na osebo, ki nima stalnega prebivališča v državi članici.

| (28) | Če sodna odločba vsebuje ukrep ali odredbo, ki je pravo zaprošene države članice ne pozna, se ta ukrep ali odredba, vključno z vsemi pravicami, ki izhajajo iz nje, kolikor je mogoče, prilagodi ukrepu ali odredbi, ki ima v pravu zadevne države članice enakovredne učinke ter je namenjena izpolnjevanju podobnih ciljev. Vsaka država članica bi morala določiti, kdo opravi prilagoditev in na kakšen način. |
| --- | --- |

(28)

Če sodna odločba vsebuje ukrep ali odredbo, ki je pravo zaprošene države članice ne pozna, se ta ukrep ali odredba, vključno z vsemi pravicami, ki izhajajo iz nje, kolikor je mogoče, prilagodi ukrepu ali odredbi, ki ima v pravu zadevne države članice enakovredne učinke ter je namenjena izpolnjevanju podobnih ciljev. Vsaka država članica bi morala določiti, kdo opravi prilagoditev in na kakšen način.

| (29) | Neposredno izvrševanje sodne odločbe iz države članice v zaprošeni državi članici brez razglasitve izvršljivosti ne bi smelo ogroziti spoštovanja pravic obrambe. Zato bi morala imeti oseba, zoper katero se zahteva izvršitev, možnost vložitve zahtevka za zavrnitev priznanja ali izvršitve sodne odločbe, če meni, da je izpolnjen eden od razlogov za zavrnitev priznanja. Med temi bi moral biti tudi razlog, da ta oseba ni imela priložnosti pripraviti svoje obrambe, kjer je bila sodna odločba izdana v odsotnosti toženca v civilni tožbi, povezani s kazenskimi postopki, ter razlogi, na katere se sklicuje na podlagi sporazuma med zaprošeno državo članico in tretjo državo, sklenjenega v skladu s členom 59 Bruseljske konvencije iz leta 1968. |
| --- | --- |

(29)

Neposredno izvrševanje sodne odločbe iz države članice v zaprošeni državi članici brez razglasitve izvršljivosti ne bi smelo ogroziti spoštovanja pravic obrambe. Zato bi morala imeti oseba, zoper katero se zahteva izvršitev, možnost vložitve zahtevka za zavrnitev priznanja ali izvršitve sodne odločbe, če meni, da je izpolnjen eden od razlogov za zavrnitev priznanja. Med temi bi moral biti tudi razlog, da ta oseba ni imela priložnosti pripraviti svoje obrambe, kjer je bila sodna odločba izdana v odsotnosti toženca v civilni tožbi, povezani s kazenskimi postopki, ter razlogi, na katere se sklicuje na podlagi sporazuma med zaprošeno državo članico in tretjo državo, sklenjenega v skladu s členom 59 Bruseljske konvencije iz leta 1968.

| (30) | Stranki, ki izpodbija izvršitev sodne odločbe, izdane v drugi državi članici, bi moralo biti omogočeno, da se, kolikor je mogoče, in v skladu s pravnim sistemom zaprošene države članice, v istem postopku poleg razlogov za zavrnitev iz te uredbe sklicuje tudi na razloge za zavrnitev, ki jih predvideva nacionalno pravo, v rokih, ki jih predpisuje to pravo.
  Priznanje sodne odločbe bi bilo treba zavrniti le, če obstaja eden ali več razlogov za zavrnitev, navedenih v tej uredbi. |
| --- | --- |

(30)

Stranki, ki izpodbija izvršitev sodne odločbe, izdane v drugi državi članici, bi moralo biti omogočeno, da se, kolikor je mogoče, in v skladu s pravnim sistemom zaprošene države članice, v istem postopku poleg razlogov za zavrnitev iz te uredbe sklicuje tudi na razloge za zavrnitev, ki jih predvideva nacionalno pravo, v rokih, ki jih predpisuje to pravo.

Priznanje sodne odločbe bi bilo treba zavrniti le, če obstaja eden ali več razlogov za zavrnitev, navedenih v tej uredbi.

| (31) | Med celotnim postopkom izpodbijanja izvršitve sodne odločbe, vključno s pritožbami, bi moralo biti sodiščem zaprošene države članice omogočeno, da dovolijo izvršitev, razen v primeru omejitve izvršitve ali plačila varščine. |
| --- | --- |

(31)

Med celotnim postopkom izpodbijanja izvršitve sodne odločbe, vključno s pritožbami, bi moralo biti sodiščem zaprošene države članice omogočeno, da dovolijo izvršitev, razen v primeru omejitve izvršitve ali plačila varščine.

| (32) | Da se osebo, zoper katero se zahteva izvršitev, obvesti o izvršitvi sodne odločbe, izdane v drugi državi članici, bi ji bilo treba v razumnem roku pred prvim izvršilnim ukrepom vročiti potrdilo, določeno s to uredbo, ki bi mu bilo treba po potrebi priložiti sodno odločbo. V povezavi s tem bi moral prvi izvršilni ukrep pomeniti prvi izvršilni ukrep po vročitvi. |
| --- | --- |

(32)

Da se osebo, zoper katero se zahteva izvršitev, obvesti o izvršitvi sodne odločbe, izdane v drugi državi članici, bi ji bilo treba v razumnem roku pred prvim izvršilnim ukrepom vročiti potrdilo, določeno s to uredbo, ki bi mu bilo treba po potrebi priložiti sodno odločbo. V povezavi s tem bi moral prvi izvršilni ukrep pomeniti prvi izvršilni ukrep po vročitvi.

| (33) | Kadar začasne ukrepe, vključno z ukrepi zavarovanja, odredi sodišče, pristojno za odločanje o glavni stvari, bi bilo treba s to uredbo zagotoviti njihov prosti pretok. Začasnih ukrepov, vključno z ukrepi zavarovanja, ki jih je odredilo takšno sodišče, ne da bi bil toženec vabljen pred sodišče, v okviru te uredbe ne bi smeli priznati in izvršiti, razen če se sodna odločba z zadevnimi ukrepi vroči tožencu pred izvršitvijo. To ne bi smelo preprečiti priznanja in izvršitve takšnih ukrepov skladno z nacionalnim pravom. Če pa začasne ukrepe, vključno z ukrepi zavarovanja, odredi sodišče države članice, ki ni pristojno za odločanje o glavni stvari, bi bilo treba učinek takšnih ukrepov v tej uredbi omejiti na ozemlje države članice, kjer je navedeno sodišče. |
| --- | --- |

(33)

Kadar začasne ukrepe, vključno z ukrepi zavarovanja, odredi sodišče, pristojno za odločanje o glavni stvari, bi bilo treba s to uredbo zagotoviti njihov prosti pretok. Začasnih ukrepov, vključno z ukrepi zavarovanja, ki jih je odredilo takšno sodišče, ne da bi bil toženec vabljen pred sodišče, v okviru te uredbe ne bi smeli priznati in izvršiti, razen če se sodna odločba z zadevnimi ukrepi vroči tožencu pred izvršitvijo. To ne bi smelo preprečiti priznanja in izvršitve takšnih ukrepov skladno z nacionalnim pravom. Če pa začasne ukrepe, vključno z ukrepi zavarovanja, odredi sodišče države članice, ki ni pristojno za odločanje o glavni stvari, bi bilo treba učinek takšnih ukrepov v tej uredbi omejiti na ozemlje države članice, kjer je navedeno sodišče.

| (34) | Zagotoviti bi bilo treba kontinuiteto med Bruseljsko konvencijo iz leta 1968, Uredbo (ES) št. 44/2001 in to uredbo ter v ta namen predpisati prehodne določbe. To velja tudi za razlago Bruseljske konvencije iz leta 1968 in uredb, ki so jo nadomestile, s strani Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(34)

Zagotoviti bi bilo treba kontinuiteto med Bruseljsko konvencijo iz leta 1968, Uredbo (ES) št. 44/2001 in to uredbo ter v ta namen predpisati prehodne določbe. To velja tudi za razlago Bruseljske konvencije iz leta 1968 in uredb, ki so jo nadomestile, s strani Sodišča Evropske unije.

| (35) | Zaradi spoštovanja mednarodnih obveznosti, ki so jih prevzele države članice, ta uredba ne bi smela vplivati na konvencije na posebnih pravnih področjih, katerih pogodbenice so države članice. |
| --- | --- |

(35)

Zaradi spoštovanja mednarodnih obveznosti, ki so jih prevzele države članice, ta uredba ne bi smela vplivati na konvencije na posebnih pravnih področjih, katerih pogodbenice so države članice.

| (36) | Brez poseganja v obveznosti držav članic v skladu s Pogodbo ta uredba ne bi smela vplivati na uporabo dvostranskih konvencij in sporazumov, ki sta jih tretja država in država članica sklenili pred začetkom veljavnosti Uredbe (ES) št. 44/2001, ki se nanašajo na zadeve, ki jih ureja ta uredba. |
| --- | --- |

(36)

Brez poseganja v obveznosti držav članic v skladu s Pogodbo ta uredba ne bi smela vplivati na uporabo dvostranskih konvencij in sporazumov, ki sta jih tretja država in država članica sklenili pred začetkom veljavnosti Uredbe (ES) št. 44/2001, ki se nanašajo na zadeve, ki jih ureja ta uredba.

| (37) | Da bi zagotovili posodabljanje potrdil, ki se uporabljajo v zvezi s priznanjem ali izvršitvijo sodnih odločb, javnih listin in sodnih poravnav v skladu s to uredbo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembami prilog I in II k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(37)

Da bi zagotovili posodabljanje potrdil, ki se uporabljajo v zvezi s priznanjem ali izvršitvijo sodnih odločb, javnih listin in sodnih poravnav v skladu s to uredbo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembami prilog I in II k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (38) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, določena v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravice do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča, zajamčene v členu 47 Listine. |
| --- | --- |

(38)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, določena v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravice do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča, zajamčene v členu 47 Listine.

| (39) | Ker cilja te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(39)

Ker cilja te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (40) | Združeno kraljestvo in Irska sta v skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen PEU in takratni Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, sodelovali pri sprejetju in uporabi Uredbe (ES) št. 44/2001. V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, sta Združeno kraljestvo in Irska podali uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Združeno kraljestvo in Irska sta v skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen PEU in takratni Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, sodelovali pri sprejetju in uporabi Uredbe (ES) št. 44/2001. V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, sta Združeno kraljestvo in Irska podali uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.

| (41) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja, vendar to ne posega v možnost, da Danska na podlagi člena 3 Sporazuma z dne 19. oktobra 2005 med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (13) uporablja spremembe Uredbe (ES) št. 44/2001 – |
| --- | --- |

(41)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja, vendar to ne posega v možnost, da Danska na podlagi člena 3 Sporazuma z dne 19. oktobra 2005 med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (13) uporablja spremembe Uredbe (ES) št. 44/2001 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

Člen 1

1.   Ta uredba se uporablja v civilnih in gospodarskih zadevah, ne glede na naravo sodišča. Zlasti ne zajema davčnih, carinskih ali upravnih zadev ali odgovornosti države za dejanja in opustitve pri izvajanju državne oblasti (acta iure imperii).

2.   Ta uredba se ne uporablja za:

| (a) | osebna stanja ali pravno in poslovno sposobnost fizičnih oseb, za premoženjska razmerja iz zakonske zveze ali razmerje, za katerega se v skladu z zakonom, ki se zanj uporablja, šteje, da ima primerljiv učinek kot zakonska zveza; |
| --- | --- |

(a)

osebna stanja ali pravno in poslovno sposobnost fizičnih oseb, za premoženjska razmerja iz zakonske zveze ali razmerje, za katerega se v skladu z zakonom, ki se zanj uporablja, šteje, da ima primerljiv učinek kot zakonska zveza;

| (b) | stečaj, postopke v zvezi z likvidacijo plačilno nesposobnih podjetij ali drugih pravnih oseb, postopke prisilne poravnave in podobne postopke; |
| --- | --- |

(b)

stečaj, postopke v zvezi z likvidacijo plačilno nesposobnih podjetij ali drugih pravnih oseb, postopke prisilne poravnave in podobne postopke;

| (c) | socialno varnost; |
| --- | --- |

(c)

socialno varnost;

| (d) | arbitražo; |
| --- | --- |

(d)

arbitražo;

| (e) | preživninske obveznosti, ki izhajajo iz družinskih razmerij, starševstva, zakonske zveze ali svaštva; |
| --- | --- |

(e)

preživninske obveznosti, ki izhajajo iz družinskih razmerij, starševstva, zakonske zveze ali svaštva;

| (f) | oporoke in dedovanje, vključno s preživninskimi obveznostmi, ki so nastale zaradi smrti. |
| --- | --- |

(f)

oporoke in dedovanje, vključno s preživninskimi obveznostmi, ki so nastale zaradi smrti.

Člen 2

Za namene te uredbe:

| (a) | „sodna odločba“ pomeni vsako odločbo, ki jo izda sodišče države članice, ne glede na njeno poimenovanje, vključno s sklepom, odredbo, odločbo ali sklepom o izvršbi, kakor tudi z odločbo o določitvi stroškov, ki jo izda sodni uradnik.
  Za namene poglavja III „sodna odločba“ vsebuje začasne ukrepe, vključno z ukrepi zavarovanja, ki jih odredi sodišče, ki je na podlagi te uredbe pristojno za odločanje o glavni stvari. Ne zajema začasnih ukrepov, vključno z ukrepi zavarovanja, ki jih odredi sodišče, ne da bi bil toženec vabljen pred sodišče, razen če je bila sodna odločba, ki vsebuje ukrep, tožencu vročena pred izvršitvijo; |
| --- | --- |

(a)

„sodna odločba“ pomeni vsako odločbo, ki jo izda sodišče države članice, ne glede na njeno poimenovanje, vključno s sklepom, odredbo, odločbo ali sklepom o izvršbi, kakor tudi z odločbo o določitvi stroškov, ki jo izda sodni uradnik.

Za namene poglavja III „sodna odločba“ vsebuje začasne ukrepe, vključno z ukrepi zavarovanja, ki jih odredi sodišče, ki je na podlagi te uredbe pristojno za odločanje o glavni stvari. Ne zajema začasnih ukrepov, vključno z ukrepi zavarovanja, ki jih odredi sodišče, ne da bi bil toženec vabljen pred sodišče, razen če je bila sodna odločba, ki vsebuje ukrep, tožencu vročena pred izvršitvijo;

| (b) | „sodna poravnava“ pomeni poravnavo, ki jo je potrdilo sodišče države članice, ali je bila sklenjena med postopkom pred sodiščem države članice; |
| --- | --- |

(b)

„sodna poravnava“ pomeni poravnavo, ki jo je potrdilo sodišče države članice, ali je bila sklenjena med postopkom pred sodiščem države članice;

| (c) | „javna listina“ pomeni listino, ki je bila v državi članici izvora uradno sestavljena ali registrirana kot javna listina in katere pristnost:






  (i) | se nanaša na podpis in vsebino listine ter |
| --- | --- | --- |

(c)

„javna listina“ pomeni listino, ki je bila v državi članici izvora uradno sestavljena ali registrirana kot javna listina in katere pristnost:

(i)

se nanaša na podpis in vsebino listine ter

| (ii) | jo je potrdil javni organ ali za to pooblaščen drug organ; |
| --- | --- |

(ii)

jo je potrdil javni organ ali za to pooblaščen drug organ;

| (d) | „država članica izvora“ pomeni državo članico, v kateri je bila izdana sodna odločba, potrjena ali sklenjena sodna poravnava oziroma formalno sestavljena ali registrirana javna listina; |
| --- | --- |

(d)

„država članica izvora“ pomeni državo članico, v kateri je bila izdana sodna odločba, potrjena ali sklenjena sodna poravnava oziroma formalno sestavljena ali registrirana javna listina;

| (e) | „zaprošena država članica“ pomeni državo članico, v kateri se zahteva priznanje sodne odločbe ali v kateri se zahteva izvršitev sodne odločbe, sodne poravnave ali javne listine; |
| --- | --- |

(e)

„zaprošena država članica“ pomeni državo članico, v kateri se zahteva priznanje sodne odločbe ali v kateri se zahteva izvršitev sodne odločbe, sodne poravnave ali javne listine;

| (f) | „sodišče izvora“ pomeni sodišče, ki je izdalo sodno odločbo, katere priznanje ali izvršitev se zahteva. |
| --- | --- |

(f)

„sodišče izvora“ pomeni sodišče, ki je izdalo sodno odločbo, katere priznanje ali izvršitev se zahteva.

Člen 3

Za namene te uredbe izraz „sodišče“ vključuje naslednje organe, kolikor so pristojni za zadeve, ki spadajo v področje uporabe te uredbe:

| (a) | na Madžarskem, v skrajšanih postopkih v zvezi s plačilnimi nalogi (fizetési meghagyásos eljárás): notarje (közjegyző); |
| --- | --- |

(a)

na Madžarskem, v skrajšanih postopkih v zvezi s plačilnimi nalogi (fizetési meghagyásos eljárás): notarje (közjegyző);

| (b) | na Švedskem, v skrajšanih postopkih v zvezi s plačilnimi nalogi (betalningsföreläggande) in pomočjo pri izterjavi (handräckning): službo za izterjavo (Kronofogdemyndigheten). |
| --- | --- |

(b)

na Švedskem, v skrajšanih postopkih v zvezi s plačilnimi nalogi (betalningsföreläggande) in pomočjo pri izterjavi (handräckning): službo za izterjavo (Kronofogdemyndigheten).

POGLAVJE II

PRISTOJNOST

ODDELEK 1

Splošne določbe

Člen 4

1.   Ob upoštevanju določb te uredbe so osebe s stalnim prebivališčem v državi članici ne glede na njihovo državljanstvo tožene pred sodišči te države članice.

2.   Za osebe, ki niso državljani države članice, v kateri imajo stalno prebivališče, se uporabljajo pravila o pristojnosti, ki veljajo za državljane te države članice.

Člen 5

1.   Osebe s stalnim prebivališčem v državi članici so lahko tožene pred sodišči druge države članice samo na podlagi pravil iz oddelkov 2 do 7 tega poglavja.

2.   Zoper osebe iz odstavka 1 se ne uporabljajo zlasti pravila o nacionalni pristojnosti, o katerih Komisijo v skladu s točko (a) člena 76(1) uradno obvestijo države članice.

Člen 6

1.   Če toženec nima stalnega prebivališča v državi članici, se pristojnost sodišč vsake države članice ob upoštevanju člena 18(1), člena 21(2), členov 24 in 25 določi po pravu te države članice.

2.   Vsaka oseba s stalnim prebivališčem v državi članici lahko ne glede na svoje državljanstvo zoper takega toženca v tej državi članici uporabi tam veljavna pravila o pristojnosti, zlasti tista, o katerih Komisijo v skladu s točko (a) člena 76(1) uradno obvestijo države članice, na enak način kot državljani te države članice.

ODDELEK 2

Posebna pristojnost

Člen 7

Oseba s stalnim prebivališčem v državi članici je lahko tožena v drugi državi članici:

| 1. | (a) | v zadevah v zvezi s pogodbenimi razmerji pred sodiščem v kraju izpolnitve zadevne obveznosti; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

v zadevah v zvezi s pogodbenimi razmerji pred sodiščem v kraju izpolnitve zadevne obveznosti;

| (b) | za namene te določbe, in razen če ni drugače dogovorjeno, je kraj izpolnitve zadevne obveznosti:






  — | v primeru prodaje blaga kraj v državi članici, kamor je bilo v skladu s pogodbo blago dostavljeno ali bi moralo biti dostavljeno, |
| --- | --- | --- |

(b)

za namene te določbe, in razen če ni drugače dogovorjeno, je kraj izpolnitve zadevne obveznosti:

—

v primeru prodaje blaga kraj v državi članici, kamor je bilo v skladu s pogodbo blago dostavljeno ali bi moralo biti dostavljeno,

| — | v primeru opravljanja storitev kraj v državi članici, kjer so bile v skladu s pogodbo storitve opravljene ali bi morale biti opravljene; |
| --- | --- |

—

v primeru opravljanja storitev kraj v državi članici, kjer so bile v skladu s pogodbo storitve opravljene ali bi morale biti opravljene;

| (c) | če se ne uporabi točka (b), potem se uporabi točka (a); |
| --- | --- |

(c)

če se ne uporabi točka (b), potem se uporabi točka (a);

| 2. | v zadevah v zvezi z delikti ali kvazidelikti pred sodišči v kraju, kjer je prišlo ali lahko pride do škodnega dogodka; |
| --- | --- |

2.

v zadevah v zvezi z delikti ali kvazidelikti pred sodišči v kraju, kjer je prišlo ali lahko pride do škodnega dogodka;

| 3. | če gre za civilnopravni zahtevek za odškodnino ali za vrnitev v prejšnje stanje, ki temelji na dejanju, zaradi katerega je bil začet kazenski postopek, pred sodiščem, kjer je bil začet ta postopek, če to sodišče po lastnem pravu lahko odloča v civilnopravnih zahtevkih; |
| --- | --- |

3.

če gre za civilnopravni zahtevek za odškodnino ali za vrnitev v prejšnje stanje, ki temelji na dejanju, zaradi katerega je bil začet kazenski postopek, pred sodiščem, kjer je bil začet ta postopek, če to sodišče po lastnem pravu lahko odloča v civilnopravnih zahtevkih;

| 4. | če gre za civilnopravni zahtevek za vračilo predmeta kulturne dediščine iz naslova lastninske pravice le-tega, kot je opredeljen v točki 1 člena 1 Direktive 93/7/EGS, ki ga je vložila oseba, ki zahteva vračilo takšnega predmeta, pred sodišči v kraju, kjer se predmet nahaja ob začetku postopka; |
| --- | --- |

4.

če gre za civilnopravni zahtevek za vračilo predmeta kulturne dediščine iz naslova lastninske pravice le-tega, kot je opredeljen v točki 1 člena 1 Direktive 93/7/EGS, ki ga je vložila oseba, ki zahteva vračilo takšnega predmeta, pred sodišči v kraju, kjer se predmet nahaja ob začetku postopka;

| 5. | če gre za spor, ki izhaja iz poslovanja podružnice, agencije ali druge poslovne enote, pred sodišči v kraju, v katerem se nahaja ta podružnica, predstavništvo ali poslovna enota; |
| --- | --- |

5.

če gre za spor, ki izhaja iz poslovanja podružnice, agencije ali druge poslovne enote, pred sodišči v kraju, v katerem se nahaja ta podružnica, predstavništvo ali poslovna enota;

| 6. | če gre za spor zoper ustanovitelja, upravitelja ali upravičenca trusta, oblikovanega na podlagi zakona ali pisne pogodbe, ali ustno in s pisnim dokazilom, pred sodišči države članice, v kateri se ta trust nahaja; |
| --- | --- |

6.

če gre za spor zoper ustanovitelja, upravitelja ali upravičenca trusta, oblikovanega na podlagi zakona ali pisne pogodbe, ali ustno in s pisnim dokazilom, pred sodišči države članice, v kateri se ta trust nahaja;

| 7. | če gre za spor v zvezi z izplačilom nagrade za reševanje tovora, pred sodiščem, v pristojnosti katerega je bil predmetni tovor:






  (a) | zadržan zaradi zavarovanja plačila; ali |
| --- | --- | --- |

7.

če gre za spor v zvezi z izplačilom nagrade za reševanje tovora, pred sodiščem, v pristojnosti katerega je bil predmetni tovor:

(a)

zadržan zaradi zavarovanja plačila; ali

| (b) | bi lahko bil zadržan, vendar je bila dana varščina ali drugo jamstvo; |
| --- | --- |

(b)

bi lahko bil zadržan, vendar je bila dana varščina ali drugo jamstvo;

ob upoštevanju, da se ta določba uporablja samo v primeru, če se zatrjuje, da ima toženec pravice na tovoru, ali da je imel te pravice v času reševanja.

Člen 8

Oseba s stalnim prebivališčem v državi članici je lahko tožena tudi:

| 1. | če je ena od več toženih oseb, tudi pred sodiščem kraja, kjer ima ena od njih stalno prebivališče, če so tožbeni zahtevki med seboj tako tesno povezani, da jih je smotrno obravnavati in o njih odločati skupaj, da bi se s tem izognili tveganju nezdružljivosti sodnih odločb, ki bi lahko bile posledica ločenih postopkov; |
| --- | --- |

1.

če je ena od več toženih oseb, tudi pred sodiščem kraja, kjer ima ena od njih stalno prebivališče, če so tožbeni zahtevki med seboj tako tesno povezani, da jih je smotrno obravnavati in o njih odločati skupaj, da bi se s tem izognili tveganju nezdružljivosti sodnih odločb, ki bi lahko bile posledica ločenih postopkov;

| 2. | v tožbi glede garancij ali v drugih intervencijskih tožbah, pred sodiščem, kjer teče prvotni postopek, razen če je bil ta postopek začet samo z namenom, izvzeti to osebo iz pristojnosti sodišča, ki bi bilo pristojno v tej zadevi; |
| --- | --- |

2.

v tožbi glede garancij ali v drugih intervencijskih tožbah, pred sodiščem, kjer teče prvotni postopek, razen če je bil ta postopek začet samo z namenom, izvzeti to osebo iz pristojnosti sodišča, ki bi bilo pristojno v tej zadevi;

| 3. | če gre za nasprotno tožbo, ki izhaja iz iste pogodbe ali dejstev, na katerih je temeljila prvotna tožba, pred sodiščem, kjer je v teku prvotni postopek; |
| --- | --- |

3.

če gre za nasprotno tožbo, ki izhaja iz iste pogodbe ali dejstev, na katerih je temeljila prvotna tožba, pred sodiščem, kjer je v teku prvotni postopek;

| 4. | v zadevah v zvezi s pogodbo, če se tožba lahko povezuje s tožbo zoper istega toženca v zvezi s stvarnimi pravicami na nepremičninah, pred sodiščem v državi članici, v kateri se nahaja nepremičnina. |
| --- | --- |

4.

v zadevah v zvezi s pogodbo, če se tožba lahko povezuje s tožbo zoper istega toženca v zvezi s stvarnimi pravicami na nepremičninah, pred sodiščem v državi članici, v kateri se nahaja nepremičnina.

Člen 9

Če je na podlagi te uredbe sodišče države članice pristojno v tožbah v zvezi z odgovornostjo zaradi uporabe ali obratovanja ladje, je to sodišče ali katero koli nadomestno sodišče, določeno z notranjim pravom te države članice, pristojno tudi za odločanje v sporih o omejitvi te odgovornosti.

ODDELEK 3

Pristojnost v zadevah v zvezi z zavarovanjem

Člen 10

Brez poseganja v člen 6 in točko 5 člena 7 je pristojnost v zadevah v zvezi z zavarovanjem določena v tem oddelku.

Člen 11

1.   Zavarovalnica s sedežem v državi članici je lahko tožena:

| (a) | pred sodišči države članice, v kateri ima sedež; |
| --- | --- |

(a)

pred sodišči države članice, v kateri ima sedež;

| (b) | v drugi državi članici v primeru tožb, ki jih vložijo zavarovalec, zavarovanec ali upravičenec iz zavarovanja, pred sodiščem v kraju, kjer ima stalno prebivališče tožnik, ali |
| --- | --- |

(b)

v drugi državi članici v primeru tožb, ki jih vložijo zavarovalec, zavarovanec ali upravičenec iz zavarovanja, pred sodiščem v kraju, kjer ima stalno prebivališče tožnik, ali

| (c) | če gre za sozavarovalnico, pred sodišči v državi članici, v kateri je začet postopek zoper vodilno zavarovalnico. |
| --- | --- |

(c)

če gre za sozavarovalnico, pred sodišči v državi članici, v kateri je začet postopek zoper vodilno zavarovalnico.

2.   Za zavarovalnico, ki nima sedeža v državi članici, temveč ima v eni od držav članic podružnico, predstavništvo ali drugo poslovno enoto, se v sporih, ki izhajajo iz poslovanja podružnice, predstavništva ali poslovne enote, šteje, da ima sedež v tej državi članici.

Člen 12

Glede zavarovanja odgovornosti ali zavarovanja nepremičnin je zavarovalnica lahko tožena tudi pred sodiščem v kraju, kjer je prišlo do škodnega dogodka. Enako velja, če premičnine in nepremičnine krije ista zavarovalna polica in jih je prizadel isti dogodek.

Člen 13

1.   Glede zavarovanja odgovornosti je možno, če to dovoljuje pravo sodišča, zavarovalnico pozvati, da se udeleži postopka, ki ga je oškodovanec začel zoper zavarovanca.

2.   Členi 10, 11 in 12 se uporabljajo za tožbe, ki jih je oškodovanec vložil neposredno zoper zavarovalnico, če so take neposredne tožbe dopustne.

3.   Če pravo, ki ureja te neposredne tožbe, določa, da se zavarovalca ali zavarovanca lahko toži z isto tožbo, je zanju pristojno isto sodišče.

Člen 14

1.   Brez poseganja v člen 13(3) lahko zavarovalnica začne postopek samo pred sodišči države članice, v kateri ima toženec stalno prebivališče ali sedež, ne glede na to, ali je toženec zavarovalec, zavarovanec ali upravičenec iz zavarovanja.

2.   Določbe tega oddelka ne vplivajo na pravico do vložitve nasprotne tožbe pred sodiščem, kjer je v skladu s tem oddelkom v teku prvotni postopek.

Člen 15

Odstopanje od določb tega oddelka je mogoče samo po dogovoru:

| 1. | ki je sklenjen po tem, ko je prišlo do spora; |
| --- | --- |

1.

ki je sklenjen po tem, ko je prišlo do spora;

| 2. | ki omogoča zavarovalcu, zavarovancu ali upravičencu iz zavarovanja, da začne postopek pred drugimi sodišči kot tistimi, določenimi v tem oddelku; |
| --- | --- |

2.

ki omogoča zavarovalcu, zavarovancu ali upravičencu iz zavarovanja, da začne postopek pred drugimi sodišči kot tistimi, določenimi v tem oddelku;

| 3. | ali ki je sklenjen med zavarovalcem in zavarovalnico, ki imata oba v času sklenitve pogodbe stalno prebivališče ali običajno prebivališče ali sedež v isti državi članici, in ki določa pristojnost sodišč te države članice, in sicer celo če pride do škodnega dogodka v tujini, pod pogojem, da ta dogovor ni v nasprotju s pravom zadevne države članice; |
| --- | --- |

3.

ali ki je sklenjen med zavarovalcem in zavarovalnico, ki imata oba v času sklenitve pogodbe stalno prebivališče ali običajno prebivališče ali sedež v isti državi članici, in ki določa pristojnost sodišč te države članice, in sicer celo če pride do škodnega dogodka v tujini, pod pogojem, da ta dogovor ni v nasprotju s pravom zadevne države članice;

| 4. | ali ki je sklenjen z zavarovalcem, ki nima stalnega prebivališča v državi članici, razen če je zavarovanje obvezno ali se nanaša na nepremičnine v državi članici, ali |
| --- | --- |

4.

ali ki je sklenjen z zavarovalcem, ki nima stalnega prebivališča v državi članici, razen če je zavarovanje obvezno ali se nanaša na nepremičnine v državi članici, ali

| 5. | ki se nanaša na zavarovalno pogodbo, ki krije enega ali več zavarovalnih primerov iz člena 16. |
| --- | --- |

5.

ki se nanaša na zavarovalno pogodbo, ki krije enega ali več zavarovalnih primerov iz člena 16.

Člen 16

Točka 5 člena 15 se nanaša na naslednje zavarovalne primere:

| 1. | vsako izgubo ali poškodovanje:






  (a) | morskih plovil, naprav ob obali ali na odprtem morju, ali zrakoplovov, ki je posledica nevarnosti v zvezi z njihovo uporabo v gospodarske namene; |
| --- | --- | --- |

1.

vsako izgubo ali poškodovanje:

(a)

morskih plovil, naprav ob obali ali na odprtem morju, ali zrakoplovov, ki je posledica nevarnosti v zvezi z njihovo uporabo v gospodarske namene;

| (b) | blaga v tranzitu, razen potniške prtljage, kadar tranzit pomeni ali vključuje prevoz s temi plovili ali zrakoplovi; |
| --- | --- |

(b)

blaga v tranzitu, razen potniške prtljage, kadar tranzit pomeni ali vključuje prevoz s temi plovili ali zrakoplovi;

| 2. | vsako odgovornost, razen za telesno poškodbo potnikov ali izgubo ali poškodovanje njihove prtljage:






  (a) | ki izvira iz uporabe ali delovanja plovil, naprav ali zrakoplovov iz točke 1(a), razen če v primeru slednjega pravo države članice, v kateri je registriran ta zrakoplov, ne prepoveduje dogovorov o pristojnosti v zvezi z zavarovanji teh zavarovalnih primerov; |
| --- | --- | --- |

2.

vsako odgovornost, razen za telesno poškodbo potnikov ali izgubo ali poškodovanje njihove prtljage:

(a)

ki izvira iz uporabe ali delovanja plovil, naprav ali zrakoplovov iz točke 1(a), razen če v primeru slednjega pravo države članice, v kateri je registriran ta zrakoplov, ne prepoveduje dogovorov o pristojnosti v zvezi z zavarovanji teh zavarovalnih primerov;

| (b) | za izgubo ali poškodovanje, ki ga povzroči blago v tranzitu iz točke 1(b); |
| --- | --- |

(b)

za izgubo ali poškodovanje, ki ga povzroči blago v tranzitu iz točke 1(b);

| 3. | vsako finančno izgubo, povezano z uporabo ali delovanjem plovil, naprav ali zrakoplovov iz točke 1(a), zlasti izgubo tovora ali čartersko izgubo; |
| --- | --- |

3.

vsako finančno izgubo, povezano z uporabo ali delovanjem plovil, naprav ali zrakoplovov iz točke 1(a), zlasti izgubo tovora ali čartersko izgubo;

| 4. | vsak zavarovalni primer ali interes, povezan s katerim koli zavarovalnim primerom iz točk 1 do 3; |
| --- | --- |

4.

vsak zavarovalni primer ali interes, povezan s katerim koli zavarovalnim primerom iz točk 1 do 3;

| 5. | ne glede na točke 1 do 4 vse „velike nevarnosti“, opredeljene v Direktivi 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (14). |
| --- | --- |

5.

ne glede na točke 1 do 4 vse „velike nevarnosti“, opredeljene v Direktivi 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (14).

ODDELEK 4

Pristojnost za potrošniške pogodbe

Člen 17

1.   V zadevah v zvezi s pogodbami, ki jih sklene oseba – potrošnik – za namen, za katerega se šteje, da je izven njegove poklicne ali pridobitne dejavnosti, se pristojnost določi v skladu s tem oddelkom brez poseganja v člen 6 in točko 5 člena 7:

| (a) | če gre za pogodbo o prodaji blaga na obroke; |
| --- | --- |

(a)

če gre za pogodbo o prodaji blaga na obroke;

| (b) | če gre za pogodbo o posojilu z obročnim odplačevanjem ali za kakršno koli drugo obliko posojila za financiranje prodaje blaga; ali |
| --- | --- |

(b)

če gre za pogodbo o posojilu z obročnim odplačevanjem ali za kakršno koli drugo obliko posojila za financiranje prodaje blaga; ali

| (c) | v vseh drugih primerih, če je bila pogodba sklenjena z osebo, ki opravlja gospodarsko ali poklicno dejavnost v državi članici, v kateri ima potrošnik stalno prebivališče, ali če na kakršen koli način usmerja to svojo dejavnost v to državo članico ali v več držav, vključno s to državo članico, pogodba pa spada v okvir te dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

v vseh drugih primerih, če je bila pogodba sklenjena z osebo, ki opravlja gospodarsko ali poklicno dejavnost v državi članici, v kateri ima potrošnik stalno prebivališče, ali če na kakršen koli način usmerja to svojo dejavnost v to državo članico ali v več držav, vključno s to državo članico, pogodba pa spada v okvir te dejavnosti.

2.   Če potrošnik sklene pogodbo s stranko, ki nima stalnega prebivališča ali sedeža v eni od držav članic, vendar pa ima v eni od držav članic podružnico, predstavništvo ali drugo poslovno enoto, se v sporih, ki izhajajo iz poslovanja te podružnice, predstavništva ali poslovne enote, šteje, da ima ta stranka stalno prebivališče ali sedež v tej državi članici.

3.   Ta oddelek se ne uporablja za pogodbe o prevozu, razen za pogodbe, po katerih cena vključuje kombinacijo prevoza in namestitve.

Člen 18

1.   Potrošnik lahko začne postopek zoper drugo pogodbeno stranko bodisi pred sodišči države članice, v kateri ima ta stranka stalno prebivališče, ne glede na stalno prebivališče druge stranke, bodisi pred sodišči v kraju, kjer ima potrošnik stalno prebivališče.

2.   Druga pogodbena stranka lahko začne postopek zoper potrošnika samo pred sodišči države članice, v kateri ima potrošnik stalno prebivališče.

3.   Ta člen ne vpliva na pravico do vložitve nasprotne tožbe pri sodišču, kjer je v skladu s tem oddelkom v teku prvotni postopek.

Člen 19

Odstopanje od določb tega oddelka je mogoče samo po dogovoru:

| 1. | ki je sklenjen po tem, ko je prišlo do spora, ali |
| --- | --- |

1.

ki je sklenjen po tem, ko je prišlo do spora, ali

| 2. | ki omogoča potrošniku, da začne postopek pred sodišči, ki niso navedena v tem oddelku, ali |
| --- | --- |

2.

ki omogoča potrošniku, da začne postopek pred sodišči, ki niso navedena v tem oddelku, ali

| 3. | ki je sklenjen med potrošnikom in drugo pogodbeno stranko, ki imata oba v času sklenitve pogodbe stalno prebivališče ali običajno prebivališče v isti državi članici, in ki določa pristojnost sodišč te države članice, če ta dogovor ni v nasprotju s pravom zadevne države članice. |
| --- | --- |

3.

ki je sklenjen med potrošnikom in drugo pogodbeno stranko, ki imata oba v času sklenitve pogodbe stalno prebivališče ali običajno prebivališče v isti državi članici, in ki določa pristojnost sodišč te države članice, če ta dogovor ni v nasprotju s pravom zadevne države članice.

ODDELEK 5

Pristojnost za individualne pogodbe o zaposlitvi

Člen 20

1.   V zadevah v zvezi z individualnimi pogodbami o zaposlitvi se pristojnost določa v skladu s tem oddelkom brez poseganja v člen 6, točko 5 člena 7 in v primeru postopka zoper delodajalca točko 1 člena 8.

2.   Če delavec sklene individualno pogodbo o zaposlitvi z delodajalcem, ki nima sedeža v državi članici, vendar pa ima v eni od držav članic podružnico, predstavništvo ali drugo poslovno enoto, se v sporih, ki izhajajo iz poslovanja te podružnice, predstavništva ali poslovne enote, šteje, da ima delodajalec sedež v tej državi članici.

Člen 21

1.   Delodajalec s stalnim prebivališčem v državi članici je lahko tožen:

| (a) | pred sodišči države članice, v kateri ima stalno prebivališče, ali |
| --- | --- |

(a)

pred sodišči države članice, v kateri ima stalno prebivališče, ali

| (b) | v drugi državi članici:






  (i) | pred sodišči v kraju, kjer ali odkoder delavec običajno opravlja svoje delo, ali pred sodišči v kraju, kjer je nazadnje opravljal svoje delo, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

v drugi državi članici:

(i)

pred sodišči v kraju, kjer ali odkoder delavec običajno opravlja svoje delo, ali pred sodišči v kraju, kjer je nazadnje opravljal svoje delo, ali

| (ii) | če delavec običajno ne opravlja ali ni opravljal svojega dela v eni in isti državi, pred sodišči v kraju, kjer se nahaja ali se je nahajala poslovna enota, ki je zaposlila delavca. |
| --- | --- |

(ii)

če delavec običajno ne opravlja ali ni opravljal svojega dela v eni in isti državi, pred sodišči v kraju, kjer se nahaja ali se je nahajala poslovna enota, ki je zaposlila delavca.

2.   Delodajalec, ki nima stalnega prebivališča v državi članici, je lahko tožen pred sodiščem države članice v skladu s točko (b) odstavka 1.

Člen 22

1.   Delodajalec lahko začne postopek samo pred sodišči države članice, kjer ima delavec stalno prebivališče.

2.   Določbe tega oddelka ne vplivajo na pravico do vložitve nasprotne tožbe pri sodišču, kjer je v skladu s tem oddelkom v teku prvotni postopek.

Člen 23

Odstopanje od določb tega oddelka je mogoče samo po dogovoru:

| 1. | ki je sklenjen po tem, ko je prišlo do spora, ali |
| --- | --- |

1.

ki je sklenjen po tem, ko je prišlo do spora, ali

| 2. | ki omogoča delavcu, da začne postopek pred sodišči, ki niso navedena v tem oddelku. |
| --- | --- |

2.

ki omogoča delavcu, da začne postopek pred sodišči, ki niso navedena v tem oddelku.

ODDELEK 6

Izključna pristojnost

Člen 24

Ne glede na stalno prebivališče strank so izključno pristojna naslednja sodišča države članice:

| 1. | v postopkih, predmet katerih so stvarne pravice na nepremičninah ali najem/zakup nepremičnin, sodišča držav članic, v katerih se nahaja nepremičnina.
  Vendar pa so v postopkih, predmet katerih je najem/zakup nepremičnine za začasno zasebno uporabo za največ šest zaporednih mesecev, pristojna tudi sodišča držav članic, v katerih ima toženec stalno prebivališče, če je najemnik/zakupnik fizična oseba in če imata najemodajalec/zakupodajalec in najemnik/zakupnik stalno prebivališče v isti državi članici; |
| --- | --- |

1.

v postopkih, predmet katerih so stvarne pravice na nepremičninah ali najem/zakup nepremičnin, sodišča držav članic, v katerih se nahaja nepremičnina.

Vendar pa so v postopkih, predmet katerih je najem/zakup nepremičnine za začasno zasebno uporabo za največ šest zaporednih mesecev, pristojna tudi sodišča držav članic, v katerih ima toženec stalno prebivališče, če je najemnik/zakupnik fizična oseba in če imata najemodajalec/zakupodajalec in najemnik/zakupnik stalno prebivališče v isti državi članici;

| 2. | v postopkih, predmet katerih je veljavnost ustanovitve, ničnost ali prenehanje gospodarskih družb ali drugih pravnih oseb ali združenj fizičnih ali pravnih oseb, ali veljavnost odločitev njihovih organov, sodišča držav članic, v katerih ima gospodarska družba, druga pravna oseba ali združenje svoj sedež. Za določitev tega sedeža sodišče uporabi svoja pravila mednarodnega zasebnega prava; |
| --- | --- |

2.

v postopkih, predmet katerih je veljavnost ustanovitve, ničnost ali prenehanje gospodarskih družb ali drugih pravnih oseb ali združenj fizičnih ali pravnih oseb, ali veljavnost odločitev njihovih organov, sodišča držav članic, v katerih ima gospodarska družba, druga pravna oseba ali združenje svoj sedež. Za določitev tega sedeža sodišče uporabi svoja pravila mednarodnega zasebnega prava;

| 3. | v postopkih, predmet katerih je veljavnost vpisov v javne knjige, sodišča države članice, kjer se vodi javna knjiga; |
| --- | --- |

3.

v postopkih, predmet katerih je veljavnost vpisov v javne knjige, sodišča države članice, kjer se vodi javna knjiga;

| 4. | v postopkih v zvezi z registracijo ali veljavnostjo patentov, znamk, modelov ali drugih podobnih pravic, ki jih je treba deponirati ali registrirati, ne glede na to, ali je bilo vprašanje postavljeno s tožbo ali z ugovorom, sodišča države članice, v kateri je bila vložena prijava za deponiranje ali registracijo, v kateri se je deponiranje ali registracija izvedla ali se na podlagi pravnega akta Unije ali mednarodne konvencije šteje za izvedeno.
  Brez poseganja v pristojnost Evropskega patentnega urada v skladu s Konvencijo o podeljevanju evropskih patentov, ki je bila podpisana 5. oktobra 1973 v Münchnu, imajo sodišča vsake države članice izključno pristojnost v postopkih v zvezi z registracijo ali veljavnostjo katerega koli evropskega patenta, podeljenega za navedeno državo članico; |
| --- | --- |

4.

v postopkih v zvezi z registracijo ali veljavnostjo patentov, znamk, modelov ali drugih podobnih pravic, ki jih je treba deponirati ali registrirati, ne glede na to, ali je bilo vprašanje postavljeno s tožbo ali z ugovorom, sodišča države članice, v kateri je bila vložena prijava za deponiranje ali registracijo, v kateri se je deponiranje ali registracija izvedla ali se na podlagi pravnega akta Unije ali mednarodne konvencije šteje za izvedeno.

Brez poseganja v pristojnost Evropskega patentnega urada v skladu s Konvencijo o podeljevanju evropskih patentov, ki je bila podpisana 5. oktobra 1973 v Münchnu, imajo sodišča vsake države članice izključno pristojnost v postopkih v zvezi z registracijo ali veljavnostjo katerega koli evropskega patenta, podeljenega za navedeno državo članico;

| 5. | v postopkih v zvezi z izvršitvijo sodnih odločb sodišča države članice, v kateri je bila sodna odločba izvršena ali naj bi bila izvršena. |
| --- | --- |

5.

v postopkih v zvezi z izvršitvijo sodnih odločb sodišča države članice, v kateri je bila sodna odločba izvršena ali naj bi bila izvršena.

ODDELEK 7

Dogovor o pristojnosti

Člen 25

1.   Če so se stranke, ne glede na njihovo stalno prebivališče, dogovorile, da mora biti za spore, ki so ali ki bodo mogoče nastali v zvezi z določenim pravnim razmerjem, pristojno določeno sodišče ali sodišča določene države članice, je pristojno to sodišče oz. so pristojna sodišča te države članice, razen če je po pravu navedene države članice materialna veljavnost dogovora nična. Ta pristojnost je izključna, razen če se stranke niso dogovorile drugače. Dogovor o pristojnosti je sklenjen:

| (a) | v pisni obliki ali potrjen v pisni obliki; |
| --- | --- |

(a)

v pisni obliki ali potrjen v pisni obliki;

| (b) | v obliki, ki je v skladu s prakso, ki je ustaljena med strankama, ali |
| --- | --- |

(b)

v obliki, ki je v skladu s prakso, ki je ustaljena med strankama, ali

| (c) | v mednarodni trgovini v skladu z mednarodnimi trgovskimi običaji, ki so znani strankam ali bi jim morali biti znani in ki so splošno priznani v mednarodni trgovini ter jih redno upoštevajo stranke pogodb istega tipa v okviru zadevne panoge. |
| --- | --- |

(c)

v mednarodni trgovini v skladu z mednarodnimi trgovskimi običaji, ki so znani strankam ali bi jim morali biti znani in ki so splošno priznani v mednarodni trgovini ter jih redno upoštevajo stranke pogodb istega tipa v okviru zadevne panoge.

2.   Vsaka komunikacija po elektronskih medijih, ki zagotavlja trajen zapis dogovora, je enakovredna „pisni obliki“.

3.   Sodišče ali sodišča države članice, ki jim je bila podeljena pristojnost na podlagi akta o ustanovitvi trusta, imajo izključno pristojnost v vseh postopkih zoper ustanovitelja, upravitelja ali upravičenca, če gre za razmerja med temi osebami ali njihove pravice ali obveznosti v okviru trusta.

4.   Dogovori ali določbe iz akta o ustanovitvi trusta, ki podeljujejo pristojnost, nimajo pravne veljave, če so v nasprotju s členi 15, 19 ali 23 ali če izključujejo pristojnost sodišč, ki imajo v skladu s členom 24 izključno pristojnost.

5.   Dogovor o pristojnosti, ki je del pogodbe, se obravnava kot dogovor, ki je neodvisen od drugih pogodbenih pogojev.

Veljavnosti dogovora o pristojnosti ni mogoče ugovarjati zgolj na podlagi trditve, da je pogodba neveljavna.

Člen 26

1.   Poleg pristojnosti, ki izhaja iz drugih določb te uredbe, je pristojno tudi sodišče države članice, pred katerim se toženec spusti v postopek. To pravilo pa ne velja, če se je spustil v postopek, da bi ugovarjal pristojnosti, ali če je v skladu s členom 24 izključno pristojno drugo sodišče.

2.   V zadevah iz oddelkov 3, 4 ali 5, v katerih je toženec zavarovalec, zavarovanec, upravičenec iz zavarovanja, oškodovanec, potrošnik ali delavec, sodišče pred prevzemom pristojnosti v skladu z odstavkom 1 zagotovi, da je bil tožencu zagotovljen pravni pouk o njegovi pravici, da ugovarja pristojnosti sodišča, in o posledicah spustitve ali nespustitve v postopek.

ODDELEK 8

Preizkus pristojnosti in dopustnosti

Člen 27

Če je sodišču države članice predložen zahtevek, katerega glavni predmet je zadeva, za katero so v skladu s členom 24 izključno pristojna sodišča druge države članice, se to sodišče po uradni dolžnosti izreče za nepristojno.

Člen 28

1.   Če je toženec s stalnim prebivališčem v eni državi članici tožen v drugi državi članici in se ne spusti v postopek, se sodišče po uradni dolžnosti izreče za nepristojno, razen če pristojnost izhaja iz določb te uredbe.

2.   Sodišče prekine postopek za toliko časa, dokler se ne ugotovi, da je bilo tožencu omogočeno prejeti pisanje o začetku postopka ali enakovredno pisanje pravočasno, da je lahko pripravil obrambo, ali da so bili storjeni vsi potrebni koraki v tej smeri.

3.   Člen 19 Uredbe (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah („vročanje pisanj“) (15) se uporabi namesto odstavka 2 tega člena, če je treba v skladu z navedeno uredbo poslati iz ene države članice v drugo državo članico pisanje o začetku postopka ali drugo enakovredno pisanje.

4.   Če se Uredba (ES) št. 1393/2007 ne uporablja, se uporabi člen 15 Haaške konvencije z dne 15. novembra 1965 o vročitvi sodnih in zunajsodnih listin v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini, če je treba pisanje o začetku postopka ali enakovredno pisanje poslati v tujino v skladu z navedeno konvencijo.

ODDELEK 9

Litispendenca in sorodne pravde

Člen 29

1.   Če pred sodišči različnih držav članic tečejo postopki z istim zahtevkom med istima strankama, brez poseganja v člen 31(2), vsa sodišča razen tistega, ki je prvo začelo postopek, po uradni dolžnosti prekinejo svoje postopke, vse dokler se ne ugotovi pristojnost sodišča, ki je prvo začelo postopek.

2.   V zadevah iz odstavka 1 katero koli sodišče, pred katerim teče postopek, na zahtevo sodišča, ki je začelo postopek v sporu, nemudoma obvesti slednje, kdaj je začelo postopek v skladu s členom 32.

3.   Ko se ugotovi pristojnost sodišča, ki je prvo začelo postopek, se vsa sodišča razen tistega, ki je prvo začelo postopek, izrečejo za nepristojna v korist tega sodišča.

Člen 30

1.   Če tečejo sorodne pravde pred sodišči različnih držav članic, lahko vsa sodišča, razen tistega, ki je prvo začelo postopek, prekinejo postopek.

2.   Če teče pravda pred sodiščem, ki je prvo začelo postopek, na prvi stopnji, se lahko vsa druga sodišča na zahtevo ene od strank izrečejo za nepristojna, če je sodišče, ki je prvo začelo postopek, pristojno za odločanje v zadevnih pravdah in če pravo tega sodišča dovoljuje njihovo združitev.

3.   Za namene tega člena se šteje, da so pravde sorodne, če so tako tesno povezane med seboj, da se zdita njihova skupna obravnava in odločanje o njih smiselni, da bi se s tem izognili nevarnosti nezdružljivih sodnih odločb, ki bi izhajale iz ločenih postopkov.

Člen 31

1.   Če je za odločanje izključno pristojnih več sodišč, se vsa sodišča razen tistega, ki je prvo začelo postopek, izrečejo za nepristojna v korist prvega sodišča.

2.   Če postopek začne sodišče države članice, ki mu je izključna pristojnost podeljena z dogovorom iz člena 25, sodišča druge države članice ne glede na člen 26 prekinejo postopek, dokler sodišče, ki je začelo postopek na podlagi dogovora, ne izjavi, da ni pristojno na podlagi dogovora.

3.   Če se je sodišče, določeno v dogovoru, spoznalo za pristojno v skladu z dogovorom, se vsa sodišča druge države članice izrečejo za nepristojna v korist tega sodišča.

4.   Odstavka 2 in 3 se ne uporabljata za zadeve iz oddelkov 3, 4 ali 5, če je tožnik zavarovalec, zavarovanec, upravičenec iz zavarovanja, oškodovanec, potrošnik ali delavec in če dogovor ni veljaven na podlagi določb iz teh oddelkov.

Člen 32

1.   Za namene tega oddelka se šteje, da je sodišče začelo postopek:

| (a) | v trenutku, ko je pisanje o začetku postopka ali enakovredno pisanje vloženo pri sodišču, če tožnik pozneje ni opustil dejanj, ki bi jih moral opraviti v zvezi z vročitvijo pisanja tožencu, ali |
| --- | --- |

(a)

v trenutku, ko je pisanje o začetku postopka ali enakovredno pisanje vloženo pri sodišču, če tožnik pozneje ni opustil dejanj, ki bi jih moral opraviti v zvezi z vročitvijo pisanja tožencu, ali

| (b) | če je treba vročiti pisanje še pred vložitvijo na sodišče, v trenutku, ko ga prejme organ, ki je odgovoren za vročitev, če tožnik pozneje ni opustil dejanj, ki bi jih moral opraviti v zvezi z vložitvijo pisanja pri sodišču. |
| --- | --- |

(b)

če je treba vročiti pisanje še pred vložitvijo na sodišče, v trenutku, ko ga prejme organ, ki je odgovoren za vročitev, če tožnik pozneje ni opustil dejanj, ki bi jih moral opraviti v zvezi z vložitvijo pisanja pri sodišču.

Organ, pristojen za vročitev, iz točke (b) je prvi organ, ki prejme pisanja, ki jih je treba vročiti.

2.   Sodišče ali organ, ki je pristojen za vročitev iz odstavka 1, zabeleži datum vložitve pisanja o začetku postopka oziroma enakovredno pisanje ali datum prejema pisanj, ki jih je treba vročiti.

Člen 33

1.   Kadar pristojnost temelji na členu 4 ali na členih 7, 8 ali 9 in pred sodiščem tretje države teče postopek, ko je pred sodiščem države članice vložena tožba v zvezi z istim zahtevkom med istima strankama kot v postopku pred sodiščem v tretji državi, lahko sodišče države članice prekine postopek, če:

| (a) | se pričakuje, da bo sodišče tretje države izdalo sodno odločbo, ki jo bo mogoče priznati in po potrebi izvršiti v navedeni državi članici, in |
| --- | --- |

(a)

se pričakuje, da bo sodišče tretje države izdalo sodno odločbo, ki jo bo mogoče priznati in po potrebi izvršiti v navedeni državi članici, in

| (b) | meni, da je prekinitev potrebna zaradi ustreznega delovanja pravosodja. |
| --- | --- |

(b)

meni, da je prekinitev potrebna zaradi ustreznega delovanja pravosodja.

2.   Sodišče države članice lahko kadar koli nadaljuje postopek, če:

| (a) | je postopek pred sodiščem tretje države prekinjen ali ustavljen; |
| --- | --- |

(a)

je postopek pred sodiščem tretje države prekinjen ali ustavljen;

| (b) | sodišče države članice meni, da postopek pred sodiščem tretje države verjetno ne bo končan v razumnem roku, ali |
| --- | --- |

(b)

sodišče države članice meni, da postopek pred sodiščem tretje države verjetno ne bo končan v razumnem roku, ali

| (c) | je nadaljevanje postopka potrebno zaradi ustreznega delovanja pravosodja. |
| --- | --- |

(c)

je nadaljevanje postopka potrebno zaradi ustreznega delovanja pravosodja.

3.   Sodišče države članice ustavi postopek, če se je postopek pred sodiščem tretje države končal in je bila v njem izdana sodna odločba, ki jo je mogoče priznati in po potrebi izvršiti v navedeni državi članici.

4.   Sodišče države članice uporablja ta člen na zahtevo ene od strank ali, kadar je to mogoče po nacionalnem pravu, po uradni dolžnosti.

Člen 34

1.   Kadar pristojnost temelji na členu 4 ali na členih 7, 8 ali 9 in pred sodiščem tretje države teče postopek, ko je pred sodiščem države članice vložena tožba, ki je povezana s tožbo pred sodiščem v tretji državi, lahko sodišče države članice prekine postopek, če:

| (a) | se zdita skupna obravnava sorodnih tožb in odločanje o njih smiselni, da bi se s tem izognili nevarnosti nezdružljivih sodnih odločb, ki bi izhajale iz ločenih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

se zdita skupna obravnava sorodnih tožb in odločanje o njih smiselni, da bi se s tem izognili nevarnosti nezdružljivih sodnih odločb, ki bi izhajale iz ločenih postopkov;

| (b) | se pričakuje, da bo sodišče tretje države izdalo sodno odločbo, ki jo je mogoče priznati in po potrebi izvršiti v navedeni državi članici; |
| --- | --- |

(b)

se pričakuje, da bo sodišče tretje države izdalo sodno odločbo, ki jo je mogoče priznati in po potrebi izvršiti v navedeni državi članici;

| (c) | sodišče države članice meni, da je prekinitev potrebna zaradi ustreznega delovanja pravosodja. |
| --- | --- |

(c)

sodišče države članice meni, da je prekinitev potrebna zaradi ustreznega delovanja pravosodja.

2.   Sodišče države članice lahko kadar koli nadaljuje postopek, če:

| (a) | sodišče države članice meni, da ni več nevarnosti nezdružljivih sodnih odločb; |
| --- | --- |

(a)

sodišče države članice meni, da ni več nevarnosti nezdružljivih sodnih odločb;

| (b) | je postopek pred sodiščem tretje države prekinjen ali ustavljen; |
| --- | --- |

(b)

je postopek pred sodiščem tretje države prekinjen ali ustavljen;

| (c) | sodišče države članice meni, da postopek pred sodiščem tretje države verjetno ne bo končan v razumnem roku, ali |
| --- | --- |

(c)

sodišče države članice meni, da postopek pred sodiščem tretje države verjetno ne bo končan v razumnem roku, ali

| (d) | je nadaljevanje postopka potrebno zaradi ustreznega delovanja pravosodja. |
| --- | --- |

(d)

je nadaljevanje postopka potrebno zaradi ustreznega delovanja pravosodja.

3.   Sodišče države članice lahko ustavi postopek, če se je postopek pred sodiščem tretje države končal in je bila v njem izdana sodna odločba, ki jo je mogoče priznati in po potrebi izvršiti v navedeni državi članici sodišča.

4.   Sodišče države članice uporablja ta člen na zahtevo ene od strank ali, kadar je to mogoče po nacionalnem pravu, po uradni dolžnosti.

ODDELEK 10

Začasni ukrepi, vključno z ukrepi zavarovanja

Člen 35

Pri sodiščih države članice se lahko vloži zahteva za začasne ukrepe, vključno z ukrepi zavarovanja, ki jih predvideva pravo te države članice, tudi v primeru, ko so za odločanje o glavni stvari pristojna sodišča druge države članice.

POGLAVJE III

PRIZNANJE IN IZVRŠITEV

ODDELEK 1

Priznanje

Člen 36

1.   Sodna odločba, izdana v državi članici, se v drugih državah članicah prizna, ne da bi bilo potrebno za priznanje začeti kakršen koli poseben postopek.

2.   Vsaka zainteresirana stranka lahko v skladu s postopkom iz pododdelka 2 oddelka 3 zahteva odločitev, da ni razlogov za zavrnitev priznanja iz člena 45.

3.   Če je izid postopka pred sodiščem države članice odvisen od odločitve o zavrnitvi priznanja kot o predhodnem vprašanju, je za to vprašanje pristojno to sodišče.

Člen 37

1.   Stranka, ki želi v državi članici uveljaviti sodno odločbo, izdano v drugi državi članici, predloži:

| (a) | izvod sodne odločbe, ki izpolnjuje pogoje, potrebne za ugotovitev njene verodostojnosti, in |
| --- | --- |

(a)

izvod sodne odločbe, ki izpolnjuje pogoje, potrebne za ugotovitev njene verodostojnosti, in

| (b) | potrdilo, izdano v skladu s členom 53. |
| --- | --- |

(b)

potrdilo, izdano v skladu s členom 53.

2.   Po potrebi lahko sodišče ali organ, pred katerim se uveljavlja sodna odločba, izdana v drugi državi članici, od stranke, ki uveljavlja sodno odločbo, zahteva, da v skladu s členom 57 predloži prevod ali transliteracijo vsebine potrdila iz točke (b) odstavka 1. Sodišče ali organ lahko namesto prevoda vsebine potrdila zahteva prevod sodne odločbe, če ne more nadaljevati dela brez prevoda sodne odločbe.

Člen 38

Sodišče ali drug organ, pred katerim se uveljavlja sodna odločba, izdana v drugi državi članici, lahko v celoti ali delno začasno prekine postopek, če:

| (a) | se sodna odločba izpodbija v državi članici izvora; ali |
| --- | --- |

(a)

se sodna odločba izpodbija v državi članici izvora; ali

| (b) | je bila vložena zahteva za odločitev, da ni razlogov za zavrnitev priznanja iz člena 45 ali za odločitev o zavrnitvi priznanja na podlagi enega od teh razlogov. |
| --- | --- |

(b)

je bila vložena zahteva za odločitev, da ni razlogov za zavrnitev priznanja iz člena 45 ali za odločitev o zavrnitvi priznanja na podlagi enega od teh razlogov.

ODDELEK 2

Izvršitev

Člen 39

Sodna odločba, ki je izdana v državi članici in je izvršljiva v tej državi članici, je izvršljiva tudi v drugih državah članicah, ne da bi jo bilo treba razglasiti za izvršljivo.

Člen 40

Izvršljiva sodna odločba po samem zakonu vključuje pooblastilo za ukrepe zavarovanja, ki so predpisani z zakonodajo zaprošene države članice.

Člen 41

1.   Ob upoštevanju določb tega oddelka postopek izvršitve sodnih odločb, izdanih v drugi državi članici, ureja pravo zaprošene države članice. Sodna odločba, ki je izdana v državi članici in je izvršljiva v zaprošeni državi članici, se tam izvrši pod enakimi pogoji kot sodna odločba, izdana v zaprošeni državi članici.

2.   Ne glede na odstavek 1 se razlogi za zavrnitev ali začasno prekinitev izvršitve po pravu zaprošene države članice uporabljajo, če niso neskladni z razlogi iz člena 45.

3.   Stranki, ki zahteva izvršitev sodne odločbe, izdane v drugi državi članici, v zaprošeni državi članici ni treba imeti poštnega naslova. Tej stranki v zaprošeni državi članici prav tako ni treba imeti pooblaščenca, razen če je tak pooblaščenec obvezen ne glede na državljanstvo ali stalno prebivališče strank.

Člen 42

1.   Za namene izvršitve sodne odločbe, izdane v drugi državi članici, v državi članici, vlagatelj predloži organu, pristojnemu za izvršitev:

| (a) | izvod sodne odločbe, ki izpolnjuje pogoje, potrebne za potrditev njegove verodostojnosti, in |
| --- | --- |

(a)

izvod sodne odločbe, ki izpolnjuje pogoje, potrebne za potrditev njegove verodostojnosti, in

| (b) | potrdilo, izdano v skladu s členom 53, ki potrjuje izvršljivost sodne odločbe, ter vsebuje izvleček sodne odločbe in po potrebi pomembne informacije o vračljivih stroških postopka ter izračun obresti. |
| --- | --- |

(b)

potrdilo, izdano v skladu s členom 53, ki potrjuje izvršljivost sodne odločbe, ter vsebuje izvleček sodne odločbe in po potrebi pomembne informacije o vračljivih stroških postopka ter izračun obresti.

2.   Za namene izvršitve sodne odločbe o začasnih ukrepih, vključno z ukrepi zavarovanja, izdane v drugi državi članici, v državi članici, vlagatelj predloži organu, pristojnemu za izvršitev:

| (a) | izvod sodne odločbe, ki izpolnjuje pogoje, potrebne za potrditev njegove verodostojnosti; |
| --- | --- |

(a)

izvod sodne odločbe, ki izpolnjuje pogoje, potrebne za potrditev njegove verodostojnosti;

| (b) | potrdilo, ki je izdano v skladu s členom 53 in vsebuje opis ukrepa ter potrjuje, da je:






  (i) | sodišče pristojno za odločanje o glavni stvari; |
| --- | --- | --- |

(b)

potrdilo, ki je izdano v skladu s členom 53 in vsebuje opis ukrepa ter potrjuje, da je:

(i)

sodišče pristojno za odločanje o glavni stvari;

| (ii) | sodna odločba izvršljiva v državi članici izvora, in |
| --- | --- |

(ii)

sodna odločba izvršljiva v državi članici izvora, in

| (c) | dokaz o vročitvi sodne odločbe, če je bil ukrep odrejen, ne da bi bil toženec vabljen pred sodišče. |
| --- | --- |

(c)

dokaz o vročitvi sodne odločbe, če je bil ukrep odrejen, ne da bi bil toženec vabljen pred sodišče.

3.   Organ, pristojen za izvršitev, lahko po potrebi zahteva, da vlagatelj v skladu s členom 57 predloži prevod ali transliteracijo vsebine potrdila.

4.   Organ, pristojen za izvršitev, lahko od vlagatelja zahteva, da predloži prevod sodne odločbe le, če ne more nadaljevati dela brez takega prevoda.

Člen 43

1.   Če se zahteva izvršitev sodne odločbe, izdane v drugi državi članici, se potrdilo, izdano v skladu s členom 53, osebi, zoper katero se zahteva izvršitev, vroči pred prvim izvršilnim ukrepom. Potrdilu je priložena sodna odločba, če mu še ni bila vročena.

2.   Če oseba, zoper katero se zahteva izvršitev, nima stalnega prebivališča v državi članici izvora, temveč v drugi državi članici, lahko zahteva prevod sodne odločbe, da bi izpodbijala izvršitev sodne odločbe, če ni bila napisana v enem izmed naslednjih jezikov ali če ji ni priložen prevod v enem iz naslednjih jezikov:

| (a) | v jeziku, ki ga razume; ali |
| --- | --- |

(a)

v jeziku, ki ga razume; ali

| (b) | v uradnem jeziku države članice, v kateri ima stalno prebivališče, ali, če je v tej državi več uradnih jezikov, v uradnem jeziku ali v enem od uradnih jezikov kraja, v katerem ima stalno prebivališče. |
| --- | --- |

(b)

v uradnem jeziku države članice, v kateri ima stalno prebivališče, ali, če je v tej državi več uradnih jezikov, v uradnem jeziku ali v enem od uradnih jezikov kraja, v katerem ima stalno prebivališče.

Če se prevod sodne odločbe zahteva v skladu s prvim pododstavkom, se ne smejo sprejeti nobeni izvršilni ukrepi razen ukrepov zavarovanja, dokler oseba, zoper katero se zahteva izvršitev, ni prejela prevoda.

Ta odstavek se ne uporablja, če je bila osebi, zoper katero se zahteva izvršitev, že vročena sodna odločba v enem od jezikov iz prvega pododstavka, ali ji je bil priložen prevod v enem od teh jezikov.

3.   Ta člen se ne uporablja za izvršitev sodne odločbe, ki vsebuje ukrep zavarovanja, ali če oseba, ki zahteva izvršitev, uveljavlja ukrepe zavarovanja v skladu s členom 40.

Člen 44

1.   V primeru zahteve za zavrnitev izvršitve sodne odločbe v skladu s pododdelkom 2 oddelka 3, lahko sodišče v zaprošeni državi članici na zahtevo osebe, zoper katero se zahteva izvršitev:

| (a) | omeji postopke izvršitve na ukrepe zavarovanja; |
| --- | --- |

(a)

omeji postopke izvršitve na ukrepe zavarovanja;

| (b) | pogojuje izvršitev s plačilom varščine, ki jo samo določi, ali |
| --- | --- |

(b)

pogojuje izvršitev s plačilom varščine, ki jo samo določi, ali

| (c) | v celoti ali delno začasno prekine postopek izvršitve sodne odločbe. |
| --- | --- |

(c)

v celoti ali delno začasno prekine postopek izvršitve sodne odločbe.

2.   Pristojni organ v zaprošeni državi članici na zahtevo osebe, zoper katero se zahteva izvršitev, začasno prekine postopke izvršitve, če se izvršljivost sodne odločbe začasno prekine v državi članici izvora.

ODDELEK 3

Zavrnitev priznanja in izvršitve

Pododdelek 1

Zavrnitev priznanja

Člen 45

1.   Priznanje sodne odločbe se zavrne na zahtevo katere koli zainteresirane stranke:

| (a) | če je priznanje v očitnem nasprotju z javnim redom v zaprošeni državi članici; |
| --- | --- |

(a)

če je priznanje v očitnem nasprotju z javnim redom v zaprošeni državi članici;

| (b) | če je bila sodna odločba izdana v odsotnosti toženca, če tožencu ni bilo vročeno pisanje o začetku postopka ali enakovredno pisanje pravočasno in na tak način, da bi lahko pripravil obrambo, razen če toženec ni začel postopka za izpodbijanje sodne odločbe, čeprav je imel to možnost; |
| --- | --- |

(b)

če je bila sodna odločba izdana v odsotnosti toženca, če tožencu ni bilo vročeno pisanje o začetku postopka ali enakovredno pisanje pravočasno in na tak način, da bi lahko pripravil obrambo, razen če toženec ni začel postopka za izpodbijanje sodne odločbe, čeprav je imel to možnost;

| (c) | če je sodna odločba nezdružljiva s sodno odločbo, izdano med istima strankama v zaprošeni državi članici; |
| --- | --- |

(c)

če je sodna odločba nezdružljiva s sodno odločbo, izdano med istima strankama v zaprošeni državi članici;

| (d) | če je sodna odločba nezdružljiva s predhodno sodno odločbo, izdano v drugi državi članici ali v tretji državi glede istega zahtevka med istima strankama, pod pogojem, da predhodna sodna odločba izpolnjuje pogoje za priznanje v zaprošeni državi članici, ali |
| --- | --- |

(d)

če je sodna odločba nezdružljiva s predhodno sodno odločbo, izdano v drugi državi članici ali v tretji državi glede istega zahtevka med istima strankama, pod pogojem, da predhodna sodna odločba izpolnjuje pogoje za priznanje v zaprošeni državi članici, ali

| (e) | če je sodna določba v nasprotju z:






  (i) | oddelki 3, 4 ali 5 poglavja II, ker je bil toženec zavarovalec, zavarovanec, upravičenec iz zavarovanja, oškodovanec, potrošnik ali delavec, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

če je sodna določba v nasprotju z:

(i)

oddelki 3, 4 ali 5 poglavja II, ker je bil toženec zavarovalec, zavarovanec, upravičenec iz zavarovanja, oškodovanec, potrošnik ali delavec, ali

| (ii) | oddelkom 6 poglavja II. |
| --- | --- |

(ii)

oddelkom 6 poglavja II.

2.   Pri preverjanju podlage pristojnosti iz točke (e) odstavka 1 je sodišče, kateremu je predložena zahteva, vezano na ugotovitve dejstev, na katerih je sodišče izvora utemeljilo svojo pristojnost.

3.   Brez poseganja v točko (e) odstavka 1 pristojnosti sodišča izvora ni dovoljeno preverjati. Preizkusa javnega reda iz točke (a) odstavka 1 ni dovoljeno uporabiti za pravila o pristojnosti.

4.   Zavrnitev priznanja se zahteva v skladu s postopki iz pododdelka 2, če je ustrezno, pa tudi oddelka 4.

Pododdelek 2

Zavrnitev izvršitve

Člen 46

Na zahtevo osebe, zoper katero se zahteva izvršitev, se izvršitev sodne odločbe zavrne na podlagi tega, da obstaja eden od razlogov iz člena 45.

Člen 47

1.   Zahteva za zavrnitev izvršitve se vloži pri sodišču, katerega ime je zadevna država članica sporočila Komisiji v skladu s točko (a) člena 75 kot sodišče, pri katerem se zahteva vloži.

2.   Za postopek zavrnitve izvršitve, kolikor ga ne določa ta uredba, se uporablja pravo zaprošene države članice.

3.   Vlagatelj zahteve sodišču predloži izvod sodne odločbe in po potrebi njen prevod ali transliteracijo.

Sodišče lahko vlagatelja oprosti predložitve dokumentov iz prvega pododstavka, če jih že ima ali če se mu zdi, da zahteva za njihovo predložitev ni razumna. V slednjem primeru lahko sodišče zahteva, da navedene dokumente predloži druga stranka.

4.   Stranki, ki zahteva zavrnitev izvršitve sodne odločbe, izdane v drugi državi članici, v zaprošeni državi članici ni treba imeti poštnega naslova. Tej stranki v zaprošeni državi članici prav tako ni treba imeti pooblaščenca, razen če je tak pooblaščenec obvezen ne glede na državljanstvo ali stalno prebivališče strank.

Člen 48

Sodišče nemudoma odloči o zahtevi za zavrnitev izvršitve.

Člen 49

1.   Obe stranki lahko o zahtevi za zavrnitev izvršitve vložita pravno sredstvo.

2.   Pravno sredstvo se vloži pri sodišču, katerega ime je zadevna država članica sporočila Komisiji v skladu s točko (b) člena 75 kot sodišče, pri katerem se taka zahteva vloži.

Člen 50

Odločitev, izdana v zvezi s pravnim sredstvom, se lahko izpodbija samo s pravnim sredstvom, v kolikor so bila sodišča, pri katerih se lahko vloži nadaljnje pravno sredstvo, sporočena Komisiji s strani države članice v skladu s točko (c) člena 75.

Člen 51

1.   Sodišče, pri katerem je vložena zahteva za zavrnitev izvršitve, ali sodišče, pri katerem je vloženo pravno sredstvo v skladu s členom 49 ali 50, lahko prekine postopek, če je bilo zoper sodno odločbo vloženo redno pravno sredstvo v državi članici izvora ali če se rok za to pravno sredstvo še ni iztekel. V slednjem primeru lahko sodišče določi rok, v katerem mora biti to pravno sredstvo vloženo.

2.   Če je bila sodna odločba izdana na Cipru, Irskem ali v Združenem kraljestvu, se vsako pravno sredstvo, ki je na voljo v državi članici izvora, za namene odstavka 1 šteje za redno pravno sredstvo.

ODDELEK 4

Skupne določbe

Člen 52

Pod nobenimi pogoji sodne odločbe, izdane v državi članici, ni dovoljeno preizkusiti glede vsebine v zaprošeni državi članici.

Člen 53

Sodišče izvora na zahtevo katere koli zainteresirane stranke izda potrdilo na obrazcu iz Priloge I.

Člen 54

1.   Če sodna odločba vsebuje ukrep ali odredbo, ki je pravo zaprošene države članice ne pozna, se ta ukrep ali odredba, kolikor je najbolj mogoče, prilagodi ukrepu ali odredbi, ki obstaja v pravu zadevne države članice in ima enakovredne učinke ter je namenjena izpolnjevanju podobnih ciljev in interesov.

Taka prilagoditev ne sme imeti učinkov, ki bi presegali učinke, določene v pravu države članice izvora.

2.   Vsaka od strank lahko pred sodiščem izpodbija prilagoditev zadevnega ukrepa ali odredbe.

3.   Od stranke, ki zahteva priznanje sodne odločbe ali njeno izvršitev, se po potrebi lahko zahteva, da zagotovi prevod ali transliteracijo sodne odločbe.

Člen 55

Sodna odločba, izdana v državi članici, ki nalaga plačilo denarne kazni, je izvršljiva v zaprošeni državi članici samo, če je znesek kazni dokončno določilo sodišče izvora.

Člen 56

Od stranke, ki v eni od držav članic vloži zahtevo za izvršitev sodne odločbe, izdane v drugi državi članici, ni dovoljeno zahtevati nobene oblike varščine ali depozita, ker je ta stranka tuj državljan ali ker nima stalnega prebivališča ali ker ne prebiva v zaprošeni državi članici.

Člen 57

1.   Če se po tej uredbi zahteva prevod ali transliteracija, se besedilo transliterira ali prevede v uradni jezik zadevne države članice ali, če je v tej državi članici več uradnih jezikov, v uradni jezik ali enega od uradnih jezikov sodnega postopka v kraju, v katerem se uveljavlja sodna odločba, izdana v drugi državi članici, ali se vlaga zahteva, in sicer po pravu te države članice.

2.   V obrazcih iz členov 53 in 60 se lahko besedilo transliterira ali prevede tudi v kateri koli drug uradni jezik ali uradne jezike institucij Unije, za katere je ta država članica navedla, da so sprejemljivi.

3.   Vsak prevod po tej uredbi mora opraviti oseba, ki je za to pooblaščena v eni od držav članic.

POGLAVJE IV

JAVNE LISTINE IN SODNE PORAVNAVE

Člen 58

1.   Javna listina, ki je izvršljiva v državi članici izvora, je izvršljiva tudi v drugih državah članicah, ne da se zahteva razglasitev izvršljivosti. Izvršitev javnih listin se lahko zavrne le, če je očitno v nasprotju z javnim redom zaprošene države članice.

Po potrebi se za javne listine uporabi oddelek 2, pododdelek 2 oddelka 3 oziroma oddelek 4 poglavja III.

2.   Predložena javna listina mora izpolnjevati pogoje, ki se zahtevajo za ugotovitev njene verodostojnosti v državi članici izvora.

Člen 59

Sodna poravnava, ki je izvršljiva v državi članici izvora, se v drugih državah članicah izvrši pod enakimi pogoji kot javne listine.

Člen 60

Pristojni organ ali sodišče države članice izvora izda na zahtevo katere koli zainteresirane stranke potrdilo na obrazcu iz Priloge II, ki vsebuje povzetek izvršljive obveznosti, navedene v javni listini, ali povzetek dogovora med strankama, navedenega v sodni poravnavi.

POGLAVJE V

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 61

Za dokumente, izdane v državi članici v okviru te uredbe, se ne zahteva nikakršna uradna potrditev ali podobna formalnost.

Člen 62

1.   Pri ugotavljanju, ali ima stranka stalno prebivališče v državi članici, pred sodišči katere je bil začet postopek, sodišče uporabi svoje notranje pravo.

2.   Če stranka nima stalnega prebivališča v državi članici, pred sodišči katere je bil začet postopek, pri ugotavljanju, ali ima stranka stalno prebivališče v drugi državi članici, sodišče uporabi pravo te države članice.

Člen 63

1.   V tej uredbi ima gospodarska družba ali druga pravna oseba ali združenje fizičnih ali pravnih oseb stalno prebivališče v kraju, kjer ima:

| (a) | statutarni sedež; |
| --- | --- |

(a)

statutarni sedež;

| (b) | glavno upravo; ali |
| --- | --- |

(b)

glavno upravo; ali

| (c) | glavno poslovno enoto. |
| --- | --- |

(c)

glavno poslovno enoto.

2.   V zvezi z Irsko, Ciprom in Združenim kraljestvom „statutarni sedež“ označuje „registered office“ ali, če tega sedeža ni, „place of incorporation“ (kraj inkorporacije, tj. kraj pridobitve pravne osebnosti) ali, če tudi tega kraja ni, kraj, po pravu katerega je prišlo do ustanovitve.

3.   Za določitev, ali ima trust svoj sedež v državi članici, pred sodišči katere je bil začet postopek, sodišče uporabi svoja pravila mednarodnega zasebnega prava.

Člen 64

Brez poseganja v bolj ugodne določbe nacionalnega prava lahko osebe s stalnim prebivališčem v državi članici, ki so za kaznivo dejanje, ki ni bilo storjeno z naklepom, sodno preganjane pred kazenskimi sodišči države članice, katere državljani niso, v njihovi nenavzočnosti na sodišču zastopajo v ta namen pooblaščene osebe. Vendar lahko sodišče, ki vodi postopek, odredi njihovo osebno navzočnost. Če zadevna oseba kljub temu ne nastopi pred sodiščem, sodne odločbe, izdane v navzočnosti zadevne osebe, ki ji ni bila dana možnost pripraviti svoje obrambe, v delu, ki zadeva civilnopravno razmerje, v drugih državah članicah ni treba priznati ali izvršiti.

Člen 65

1.   Pristojnosti iz točke 2 člena 8 in člena 13 v tožbah glede garancij ali jamstev ali v drugih intervencijskih tožbah je mogoče uveljavljati v državah članicah s seznama, ki ga je pripravila Komisija v skladu s točko (b) člena 76(1) in členom 76(2) le, kolikor to dovoljuje nacionalno pravo. Osebe s stalnim prebivališčem v drugi državi članici so lahko pozvane v postopke pred sodišči teh držav članic na podlagi pravil o obvestilu drugega o pravdi z navedenega seznama.

2.   Sodne odločbe, izdane v državi članici na podlagi točke 2 člena 8 ali člena 13, se priznajo in izvršijo v vseh drugih državah članicah v skladu s poglavjem III. Vsi učinki, ki jih imajo sodne odločbe, izdane v državah članicah s seznama iz odstavka 1, zoper tretje osebe v skladu s pravom teh držav, se ob uporabi odstavka 1 priznajo v vseh državah članicah.

3.   Države članice s seznama iz odstavka 1 v okviru Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah, ustanovljene z Odločbo Sveta 2001/470/ES (16) (v nadaljnjem besedilu: Evropska pravosodna mreža), zagotavljajo informacije o tem, kako se po njihovem nacionalnem pravu določajo učinki sodnih odločb iz drugega stavka odstavka 2.

POGLAVJE VI

PREHODNE DOLOČBE

Člen 66

1.   Ta uredba se uporablja samo za sodne postopke, ki so bili začeti, za javne listine, ki so bile uradno sestavljene ali registrirane, in za sodne poravnave, ki so bile potrjene ali sklenjene na dan 10. januarja 2015 ali po tem.

2.   Ne glede na člen 80 se Uredba (ES) št. 44/2001 še naprej uporablja za sodne odločbe, izdane v sodnih postopkih, ki so bili začeti, za javne listine, ki so bile uradno sestavljene ali registrirane, in za sodne poravnave, ki so bile potrjene ali sklenjene pred 10. januarjem 2015, ki sodijo na področje uporabe navedene uredbe.

POGLAVJE VII

RAZMERJE DO DRUGIH PRAVNIH AKTOV

Člen 67

Ta uredba ne vpliva na uporabo določb, ki urejajo pristojnost in priznanje ter izvršitev sodnih odločb na posebnih pravnih področjih, zajetih v predpisih Unije ali v nacionalni zakonodaji, ki je bila sprejeta zaradi uskladitve s temi predpisi.

Člen 68

1.   Ta uredba med državami članicami nadomešča Bruseljsko konvencijo iz leta 1968, razen za ozemlja držav članic, ki sodijo na ozemeljsko področje uporabe navedene konvencije in ki so v skladu s členom 355 PDEU izključena iz te uredbe.

2.   V obsegu, v katerem ta uredba med državami članicami nadomešča določbe Bruseljske konvencije iz leta 1968, se vsako sklicevanje na navedeno konvencijo razume kot sklicevanje na to uredbo.

Člen 69

Ob upoštevanju členov 70 in 71 so s to uredbo med državami članicami nadomeščene konvencije, ki urejajo ista področja kot ta uredba. Zlasti so nadomeščene konvencije s seznama, ki ga je pripravila Komisija v skladu s točko (c) člena 76(1) in členom 76(2).

Člen 70

1.   Konvencije iz člena 69 bodo še naprej učinkovale v zvezi z zadevami, za katere se ne uporablja ta uredba.

2.   Še naprej bodo učinkovale v zvezi s sodnimi odločbami, ki so bile izdane, javnimi listinami, ki so bile formalno sestavljene ali registrirane, in sodnimi poravnavami, ki so bile potrjene ali sklenjene pred dnevom začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 44/2001.

Člen 71

1.   Ta uredba ne vpliva na nobeno konvencijo, pogodbenice katere so države članice in ki na posebnem pravnem področju ureja pristojnost, priznanje ali izvršitev sodnih odločb.

2.   Da bi se zagotovila njena enotna razlaga, se odstavek 1 uporablja na naslednji način:

| (a) | ta uredba ne preprečuje sodišču države članice, ki je pogodbenica konvencije na posebnem pravnem področju, da svojo pristojnost opre na to konvencijo, tudi če ima toženec stalno prebivališče v drugi državi članici, ki ni pogodbenica te konvencije. Sodišče, ki vodi postopek, v vsakem primeru uporabi člen 28 te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

ta uredba ne preprečuje sodišču države članice, ki je pogodbenica konvencije na posebnem pravnem področju, da svojo pristojnost opre na to konvencijo, tudi če ima toženec stalno prebivališče v drugi državi članici, ki ni pogodbenica te konvencije. Sodišče, ki vodi postopek, v vsakem primeru uporabi člen 28 te uredbe;

| (b) | sodne odločbe, ki jih v državi članici izda sodišče, ki je oprlo svojo pristojnost na konvencijo na posebnem pravnem področju, se priznajo in izvršijo v drugih državah članicah v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(b)

sodne odločbe, ki jih v državi članici izda sodišče, ki je oprlo svojo pristojnost na konvencijo na posebnem pravnem področju, se priznajo in izvršijo v drugih državah članicah v skladu s to uredbo.

Če sta tako država članica izvora kot zaprošena država članica pogodbenici konvencije na posebnem pravem področju, ki določa pogoje za priznanje ali izvršitev sodnih odločb, se uporabljajo ti pogoji. V vsakem primeru se lahko uporabijo določbe te uredbe o priznanju in izvršitvi sodnih odločb.

Člen 72

Ta uredba ne vpliva na sporazume, s katerimi so se države članice še pred začetkom veljavnosti Uredbe (ES) št. 44/2001 v skladu s členom 59 Bruseljske konvencije iz leta 1968 zavezale, da ne bodo priznavale sodnih odločb, izdanih zlasti v drugih državah pogodbenicah navedene konvencije, zoper tožence s stalnim prebivališčem ali običajnim prebivališčem v tretji državi, če bi v primerih iz člena 4 navedene konvencije sodna odločba temeljila samo na pristojnosti, določeni v drugem odstavku člena 3 navedene konvencije.

Člen 73

1.   Ta uredba ne vpliva na uporabo Luganske konvencije iz leta 2007.

2.   Ta uredba ne vpliva na uporabo Newyorške konvencije iz leta 1958.

3.   Ta uredba ne vpliva na uporabo dvostranskih konvencij in sporazumov, ki so bili med tretjo državo in državo članico sklenjeni pred datumom začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 44/2001, ki se nanašajo na zadeve, ki jih ureja ta uredba.

POGLAVJE VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 74

Države članice v okviru Evropske pravosodne mreže in z namenom, da bi bile informacije dostopne javnosti, predložijo opis nacionalnih predpisov in postopkov na področju izvršitve sodnih odločb, vključno z organi, pristojnimi za izvršitve, in informacijami o vsakršnih omejitvah izvrševanja, zlasti predpisih o varstvu dolžnika, ter o prekluzivnih in zastaralnih rokih.

Države članice te podatke stalno posodabljajo.

Člen 75

Države članice Komisiji do 10. januarja 2014 sporočijo:

| (a) | sodišča, pri katerih se po členu 47(1) predloži zahteva za zavrnitev izvršitve; |
| --- | --- |

(a)

sodišča, pri katerih se po členu 47(1) predloži zahteva za zavrnitev izvršitve;

| (b) | sodišča, pri katerih se po členu 49(2) vloži pravno sredstvo zoper odločitev o zahtevi za zavrnitev izvršitve; |
| --- | --- |

(b)

sodišča, pri katerih se po členu 49(2) vloži pravno sredstvo zoper odločitev o zahtevi za zavrnitev izvršitve;

| (c) | sodišča, pri katerih se po členu 50 vložijo kakršna koli nadaljnja pravna sredstva, in |
| --- | --- |

(c)

sodišča, pri katerih se po členu 50 vložijo kakršna koli nadaljnja pravna sredstva, in

| (d) | jezike, ki so sprejemljivi za prevod obrazcev iz člena 57(2). |
| --- | --- |

(d)

jezike, ki so sprejemljivi za prevod obrazcev iz člena 57(2).

Komisija prek ustreznih sredstev, zlasti prek Evropske pravosodne mreže, omogoči, da so vse informacije dostopne javnosti.

Člen 76

1.   Države članice Komisijo uradno obvestijo o:

| (a) | pravilih o pristojnosti iz člena 5(2) in člena 6(2); |
| --- | --- |

(a)

pravilih o pristojnosti iz člena 5(2) in člena 6(2);

| (b) | pravilih o obvestilu drugega o pravdi iz člena 65, in |
| --- | --- |

(b)

pravilih o obvestilu drugega o pravdi iz člena 65, in

| (c) | konvencijah iz člena 69. |
| --- | --- |

(c)

konvencijah iz člena 69.

2.   Komisija na podlagi uradnih obvestil držav članic iz odstavka 1 pripravi ustrezne sezname.

3.   Države članice uradno obvestijo Komisijo o morebitnih naknadnih spremembah, ki jih je treba vnesti v te sezname. Komisija te sezname ustrezno spremeni.

4.   Komisija sezname in njihove morebitne naknadne spremembe objavi v Uradnem listu Evropske unije.

5.   Komisija tudi na vsak drug ustrezen način, zlasti prek Evropske pravosodne mreže, omogoči, da so vsi podatki, uradno sporočeni v skladu z odstavkoma 1 in 3, na voljo javnosti.

Člen 77

Komisija je v zvezi s spremembami prilog I in II pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 78.

Člen 78

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 77 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 9. januarja 2013.

3.   Pooblastilo iz člena 77 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 77, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 79

Komisija do 11. januarja 2022 predloži poročilo Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o uporabi te uredbe. V to poročilo vključi oceno, ali je pravila o pristojnosti treba razširiti na tožence, ki nimajo stalnega prebivališča v državi članici, pri tem pa upošteva praktično uporabo te uredbe in morebiten razvoj dogodkov na mednarodni ravni. Kadar je to primerno, poročilo vsebuje predlog za spremembo te uredbe.

Člen 80

Ta uredba razveljavlja Uredbo (ES) št. 44/2001. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III.

Člen 81

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 10. januarja 2015, z izjemo členov 75 in 76, ki se uporabljata od 10. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Strasbourgu, 12. decembra 2012

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  UL C 218, 23.7.2011, str. 78.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 6. decembra 2012.

2

(3)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

3

(4)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

4

(5)  UL L 299, 31.12.1972, str. 32, UL L 304, 30.10.1978, str. 1, UL L 388, 31.12.1982, str. 1, UL L 285, 3.10.1989, str. 1, UL C 15, 15.1.1997, str. 1. Za prečiščeno različico glej UL C 27, 26.1.1998, str. 1.

5

(6)  UL L 319, 25.11.1988, str. 9.

6

(7)  UL L 120, 5.5.2006, str. 22.

7

(8)  UL L 147, 10.6.2009, str. 5.

8

(9)  UL L 7, 10.1.2009, str. 1.

9

(10)  UL L 74, 27.3.1993, str. 74.

10

(11)  UL L 157, 30.4.2004, str. 45.

11

(12)  UL L 174, 27.6.2001, str. 1.

12

(13)  UL L 299, 16.11.2005, str. 62.

13

(14)  UL L 335, 17.12.2009, str. 1.

14

(15)  UL L 324, 10.12.2007, str. 79.

15

(16)  UL L 174, 27.6.2001, str. 25.

16

---

PRILOGA I

Image

Image

Image

Image

---

PRILOGA II

Image

Image

Image

---

PRILOGA III

KORELACIJSKA TABELA

| Uredba (ES) št. 44/2001 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1(1) | Člen 1(1) |
| Člen 1(2), uvodno besedilo | Člen 1(2), uvodno besedilo |
| Člen 1(2), točka (a) | Člen 1(2), točki (a) in (f) |
| Člen 1(2), točke (b) do (d) | Člen 1(2), točke (b) do (d) |
| — | Člen 1(2), točka (e) |
| Člen 1(3) | — |
| — | Člen 2 |
| Člen 2 | Člen 4 |
| Člen 3 | Člen 5 |
| Člen 4 | Člen 6 |
| Člen 5, uvodno besedilo | Člen 7, uvodno besedilo |
| Člen 5, točka 1 | Člen 7, točka 1 |
| Člen 5, točka 2 | — |
| Člen 5, točki 3 in 4 | Člen 7, točki 2 in 3 |
| — | Člen 7, točka 4 |
| Člen 5, točke 5 do 7 | Člen 7, točke 5 do 7 |
| Člen 6 | Člen 8 |
| Člen 7 | Člen 9 |
| Člen 8 | Člen 10 |
| Člen 9 | Člen 11 |
| Člen 10 | Člen 12 |
| Člen 11 | Člen 13 |
| Člen 12 | Člen 14 |
| Člen 13 | Člen 15 |
| Člen 14 | Člen 16 |
| Člen 15 | Člen 17 |
| Člen 16 | Člen 18 |
| Člen 17 | Člen 19 |
| Člen 18 | Člen 20 |
| Člen 19, točki 1 in 2 | Člen 21, točka 1 |
| — | Člen 21, točka 2 |
| Člen 20 | Člen 22 |
| Člen 21 | Člen 23 |
| Člen 22 | Člen 24 |
| Člen 23(1) in (2) | Člen 25(1) in (2) |
| Člen 23(3) | — |
| Člen 23(4) in (5) | Člen 25(3) in (4) |
| — | Člen 25(5) |
| Člen 24 | Člen 26(1) |
| — | Člen 26(2) |
| Člen 25 | Člen 27 |
| Člen 26 | Člen 28 |
| Člen 27(1) | Člen 29(1) |
| — | Člen 29(2) |
| Člen 27(2) | Člen 29(3) |
| Člen 28 | Člen 30 |
| Člen 29 | Člen 31(1) |
| — | Člen 31(2) |
| — | Člen 31(3) |
| — | Člen 31(4) |
| Člen 30 | Člen 32(1), točki (a) in (b) |
| — | Člen 32(1), drugi pododstavek |
| — | Člen 32(2) |
| — | Člen 33 |
| — | Člen 34 |
| Člen 31 | Člen 35 |
| Člen 32 | Člen 2, točka (a) |
| Člen 33 | Člen 36 |
| — | Člen 37 |
| — | Člen 39 |
| — | Člen 40 |
| — | Člen 41 |
| — | Člen 42 |
| — | Člen 43 |
| — | Člen 44 |
| Člen 34 | Člen 45(1), točke (a) do (d) |
| Člen 35(1) | Člen 45(1), točka (e) |
| Člen 35(2) | Člen 45(2) |
| Člen 35(3) | Člen 45(3) |
| | Člen 45(4) |
| Člen 36 | Člen 52 |
| Člen 37(1) | Člen 38, točka (a) |
| Člen 38 | — |
| Člen 39 | — |
| Člen 40 | — |
| Člen 41 | — |
| Člen 42 | — |
| Člen 43 | — |
| Člen 44 | — |
| Člen 45 | — |
| Člen 46 | — |
| Člen 47 | — |
| Člen 48 | — |
| — | Člen 46 |
| — | Člen 47 |
| — | Člen 48 |
| — | Člen 49 |
| — | Člen 50 |
| — | Člen 51 |
| — | Člen 54 |
| Člen 49 | Člen 55 |
| Člen 50 | — |
| Člen 51 | Člen 56 |
| Člen 52 | — |
| Člen 53 | — |
| Člen 54 | Člen 53 |
| Člen 55(1) | — |
| Člen 55(2) | Člen 37(2), člen 47(3) in člen 57 |
| Člen 56 | Člen 61 |
| Člen 57(1) | Člen 58(1) |
| Člen 57(2) | — |
| Člen 57(3) | Člen 58(2) |
| Člen 57(4) | Člen 60 |
| Člen 58 | Člen 59 in člen 60 |
| Člen 59 | Člen 62 |
| Člen 60 | Člen 63 |
| Člen 61 | Člen 64 |
| Člen 62 | Člen 3 |
| Člen 63 | — |
| Člen 64 | — |
| Člen 65 | Člen 65(1) in (2) |
| — | Člen 65(3) |
| Člen 66 | Člen 66 |
| Člen 67 | Člen 67 |
| Člen 68 | Člen 68 |
| Člen 69 | Člen 69 |
| Člen 70 | Člen 70 |
| Člen 71 | Člen 71 |
| Člen 72 | Člen 72 |
| — | Člen 73 |
| Člen 73 | Člen 79 |
| Člen 74(1) | Člen 75, prvi odstavek, točke (a), (b) in (c), in člen 76(1), točka (a) |
| Člen 74(2) | Člen 77 |
| — | Člen 78 |
| — | Člen 80 |
| Člen 75 | — |
| Člen 76 | Člen 81 |
| Priloga I | Člen 76(1), točka (a) |
| Priloga II | Člen 75, točka (a) |
| Priloga III | Člen 75, točka (b) |
| Priloga IV | Člen 75, točka (c) |
| Priloga V | Priloga I in Priloga II |
| Priloga VI | Priloga II |
| — | Priloga III |

Uredba (ES) št. 44/2001

Ta uredba

Člen 1(1)

Člen 1(1)

Člen 1(2), uvodno besedilo

Člen 1(2), uvodno besedilo

Člen 1(2), točka (a)

Člen 1(2), točki (a) in (f)

Člen 1(2), točke (b) do (d)

Člen 1(2), točke (b) do (d)

—

Člen 1(2), točka (e)

Člen 1(3)

—

—

Člen 2

Člen 2

Člen 4

Člen 3

Člen 5

Člen 4

Člen 6

Člen 5, uvodno besedilo

Člen 7, uvodno besedilo

Člen 5, točka 1

Člen 7, točka 1

Člen 5, točka 2

—

Člen 5, točki 3 in 4

Člen 7, točki 2 in 3

—

Člen 7, točka 4

Člen 5, točke 5 do 7

Člen 7, točke 5 do 7

Člen 6

Člen 8

Člen 7

Člen 9

Člen 8

Člen 10

Člen 9

Člen 11

Člen 10

Člen 12

Člen 11

Člen 13

Člen 12

Člen 14

Člen 13

Člen 15

Člen 14

Člen 16

Člen 15

Člen 17

Člen 16

Člen 18

Člen 17

Člen 19

Člen 18

Člen 20

Člen 19, točki 1 in 2

Člen 21, točka 1

—

Člen 21, točka 2

Člen 20

Člen 22

Člen 21

Člen 23

Člen 22

Člen 24

Člen 23(1) in (2)

Člen 25(1) in (2)

Člen 23(3)

—

Člen 23(4) in (5)

Člen 25(3) in (4)

—

Člen 25(5)

Člen 24

Člen 26(1)

—

Člen 26(2)

Člen 25

Člen 27

Člen 26

Člen 28

Člen 27(1)

Člen 29(1)

—

Člen 29(2)

Člen 27(2)

Člen 29(3)

Člen 28

Člen 30

Člen 29

Člen 31(1)

—

Člen 31(2)

—

Člen 31(3)

—

Člen 31(4)

Člen 30

Člen 32(1), točki (a) in (b)

—

Člen 32(1), drugi pododstavek

—

Člen 32(2)

—

Člen 33

—

Člen 34

Člen 31

Člen 35

Člen 32

Člen 2, točka (a)

Člen 33

Člen 36

—

Člen 37

—

Člen 39

—

Člen 40

—

Člen 41

—

Člen 42

—

Člen 43

—

Člen 44

Člen 34

Člen 45(1), točke (a) do (d)

Člen 35(1)

Člen 45(1), točka (e)

Člen 35(2)

Člen 45(2)

Člen 35(3)

Člen 45(3)

Člen 45(4)

Člen 36

Člen 52

Člen 37(1)

Člen 38, točka (a)

Člen 38

—

Člen 39

—

Člen 40

—

Člen 41

—

Člen 42

—

Člen 43

—

Člen 44

—

Člen 45

—

Člen 46

—

Člen 47

—

Člen 48

—

—

Člen 46

—

Člen 47

—

Člen 48

—

Člen 49

—

Člen 50

—

Člen 51

—

Člen 54

Člen 49

Člen 55

Člen 50

—

Člen 51

Člen 56

Člen 52

—

Člen 53

—

Člen 54

Člen 53

Člen 55(1)

—

Člen 55(2)

Člen 37(2), člen 47(3) in člen 57

Člen 56

Člen 61

Člen 57(1)

Člen 58(1)

Člen 57(2)

—

Člen 57(3)

Člen 58(2)

Člen 57(4)

Člen 60

Člen 58

Člen 59 in člen 60

Člen 59

Člen 62

Člen 60

Člen 63

Člen 61

Člen 64

Člen 62

Člen 3

Člen 63

—

Člen 64

—

Člen 65

Člen 65(1) in (2)

—

Člen 65(3)

Člen 66

Člen 66

Člen 67

Člen 67

Člen 68

Člen 68

Člen 69

Člen 69

Člen 70

Člen 70

Člen 71

Člen 71

Člen 72

Člen 72

—

Člen 73

Člen 73

Člen 79

Člen 74(1)

Člen 75, prvi odstavek, točke (a), (b) in (c), in člen 76(1), točka (a)

Člen 74(2)

Člen 77

—

Člen 78

—

Člen 80

Člen 75

—

Člen 76

Člen 81

Priloga I

Člen 76(1), točka (a)

Priloga II

Člen 75, točka (a)

Priloga III

Člen 75, točka (b)

Priloga IV

Člen 75, točka (c)

Priloga V

Priloga I in Priloga II

Priloga VI

Priloga II

—

Priloga III

---

| 20.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 351/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 351/33

---

UREDBA (EU) št. 1216/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. decembra 2012

o uvedbi posebnih začasnih ukrepov za zaposlovanje uradnikov in začasnih uslužbencev Unije zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 336 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije, predloženega po pridobitvi mnenja Odbora za kadrovske predpise,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Sodišča (1),

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji s 1. julijem 2013 bi bilo treba sprejeti posebne začasne ukrepe, ki odstopajo od kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi) in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, kakor so določeni v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (4). |
| --- | --- |

(1)

Zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji s 1. julijem 2013 bi bilo treba sprejeti posebne začasne ukrepe, ki odstopajo od kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi) in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, kakor so določeni v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (4).

| (2) | Glede na velikost Hrvaške in število oseb, ki jih to potencialno zadeva, bi morali ti posebni začasni ukrepi ostati v veljavi dovolj dolgo. Najustreznejši datum za prenehanje veljavnosti teh ukrepov bi bil 30. junij 2018. |
| --- | --- |

(2)

Glede na velikost Hrvaške in število oseb, ki jih to potencialno zadeva, bi morali ti posebni začasni ukrepi ostati v veljavi dovolj dolgo. Najustreznejši datum za prenehanje veljavnosti teh ukrepov bi bil 30. junij 2018.

| (3) | Glede na potrebo, da se predvidene zaposlitve izvedejo čim prej po pristopu, bi bilo treba to uredbo sprejeti pred dejanskim dnem pristopa – |
| --- | --- |

(3)

Glede na potrebo, da se predvidene zaposlitve izvedejo čim prej po pristopu, bi bilo treba to uredbo sprejeti pred dejanskim dnem pristopa –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zaposlovanje uradnikov

1.   Ne glede na drugi in tretji odstavek člena 4, člen 7(1), člen 27 ter točke (a) in (b) člena 29(1) kadrovskih predpisov se lahko od dejanskega dne pristopa Hrvaške do 30. junija 2018 prosta delovna mesta zapolnijo z imenovanjem hrvaških državljanov za uradnike, in sicer v okviru predvidenega števila delovnih mest in ob upoštevanju proračunskih razprav.

2.   Taki uradniki se zaposlijo od dejanskega dne pristopa in, razen visokih uradnikov (generalni direktorji ali enakovredne funkcije v razredu AD 16 ali AD 15 in direktorji ali enakovredne funkcije v razredu AD 15 ali AD 14), po opravljenih natečajih, ki temeljijo na kvalifikacijah ali preizkusih ali na obeh, tako kvalifikacijah kot preizkusih, ki se organizirajo v skladu s Prilogo III h kadrovskim predpisom.

Člen 2

Zaposlovanje začasnih uslužbencev

1.   Člen 1(1) se smiselno uporablja za zaposlovanje hrvaških državljanov kot začasnih uslužbencev.

2.   Taki začasni uslužbenci se zaposlujejo od dejanskega dne pristopa.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 12. decembra 2012

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  Mnenje z dne 12. novembra 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL C 364, 23.11.2012, str. 1.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 12. decembra 2012.

3

(4)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

4

---

| 20.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 351/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 351/34

---

UREDBA (EU) št. 1217/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. decembra 2012

o dodelitvi tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Glede na gospodarski pomen uvoza neobdelanega lesa za Unijo in pomen Ruske federacije kot dobavitelja neobdelanega lesa za Unijo se je Komisija z Rusko federacijo dogovorila o obveznostih slednje za zmanjšanje ali odpravo izvoznih dajatev za neobdelan les. |
| --- | --- |

(1)

Glede na gospodarski pomen uvoza neobdelanega lesa za Unijo in pomen Ruske federacije kot dobavitelja neobdelanega lesa za Unijo se je Komisija z Rusko federacijo dogovorila o obveznostih slednje za zmanjšanje ali odpravo izvoznih dajatev za neobdelan les.

| (2) | Te obveznosti, ki so ob pristopu Ruske federacije k Svetovni trgovinski organizaciji (STO) postale del seznama koncesij in obveznosti glede blaga Ruske federacije v okviru STO, vključujejo tarifne kvote za izvoz lesa nekaterih vrst iglavcev, katerih delež je dodeljen za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(2)

Te obveznosti, ki so ob pristopu Ruske federacije k Svetovni trgovinski organizaciji (STO) postale del seznama koncesij in obveznosti glede blaga Ruske federacije v okviru STO, vključujejo tarifne kvote za izvoz lesa nekaterih vrst iglavcev, katerih delež je dodeljen za izvoz v Unijo.

| (3) | V okviru pogajanj o pristopu Ruske federacije k STO je Komisija v imenu Unije dosegla Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). |
| --- | --- |

(3)

V okviru pogajanj o pristopu Ruske federacije k STO je Komisija v imenu Unije dosegla Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

| (4) | Unija in Ruska federacija sta tudi dosegli Protokol o tehničnih podrobnostih v skladu s Sporazumom (3) (v nadaljnjem besedilu: Protokol). |
| --- | --- |

(4)

Unija in Ruska federacija sta tudi dosegli Protokol o tehničnih podrobnostih v skladu s Sporazumom (3) (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

| (5) | Svet je 14. decembra 2011 sprejel Sklep 2012/105/EU (4) o odobritvi podpisa Sporazuma in Protokola ter njuno začasno uporabo od datuma pristopa Ruske federacije k STO. Sporazum in Protokol sta bila podpisana 16. decembra 2011. Ruska federacija je pristopila k STO 22. avgusta 2012. |
| --- | --- |

(5)

Svet je 14. decembra 2011 sprejel Sklep 2012/105/EU (4) o odobritvi podpisa Sporazuma in Protokola ter njuno začasno uporabo od datuma pristopa Ruske federacije k STO. Sporazum in Protokol sta bila podpisana 16. decembra 2011. Ruska federacija je pristopila k STO 22. avgusta 2012.

| (6) | V skladu z določbami Sporazuma Unija upravlja delež tarifnih kvot, ki ji je dodeljen v skladu z njenimi notranjimi postopki. Sklep 2012/105/EU določa, da Komisija sprejme podrobna pravila o metodi dodelitve dovoljenj za kvoto v skladu s Protokolom in vse druge določbe, potrebne za to, da Unija upravlja količine tarifnih kvot, dodeljenih za izvoz v Unijo. Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 498/2012 (5) je vzpostavila potrebna začasna izvedbena pravila, da se omogoči, da je upravljanje deleža tarifne kvote Unije popolno operativno do pridružitve Ruske federacije k STO. Navedena uredba se preneha uporabljati, ko se Sporazum in Protokol skleneta in stopita v veljavo. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z določbami Sporazuma Unija upravlja delež tarifnih kvot, ki ji je dodeljen v skladu z njenimi notranjimi postopki. Sklep 2012/105/EU določa, da Komisija sprejme podrobna pravila o metodi dodelitve dovoljenj za kvoto v skladu s Protokolom in vse druge določbe, potrebne za to, da Unija upravlja količine tarifnih kvot, dodeljenih za izvoz v Unijo. Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 498/2012 (5) je vzpostavila potrebna začasna izvedbena pravila, da se omogoči, da je upravljanje deleža tarifne kvote Unije popolno operativno do pridružitve Ruske federacije k STO. Navedena uredba se preneha uporabljati, ko se Sporazum in Protokol skleneta in stopita v veljavo.

| (7) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja Sporazuma in Protokola po začetku njune veljavnosti, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6). |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja Sporazuma in Protokola po začetku njune veljavnosti, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6).

| (8) | Za zagotovitev pravne varnosti in pravne kontinuitete za gospodarske subjekte bi morali novi izvedbeni akti, ki se sprejmejo v skladu s to uredbo, ohraniti pravne učinke prehodnih ukrepov, ki so že bili sprejeti v okviru Izvedbene uredbe (EU) št. 498/2012. Ti prehodni ukrepi bi se zato morali obravnavati, kot da bi bili sprejeti na podlagi ustreznih določb teh novih izvedbenih aktov – |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev pravne varnosti in pravne kontinuitete za gospodarske subjekte bi morali novi izvedbeni akti, ki se sprejmejo v skladu s to uredbo, ohraniti pravne učinke prehodnih ukrepov, ki so že bili sprejeti v okviru Izvedbene uredbe (EU) št. 498/2012. Ti prehodni ukrepi bi se zato morali obravnavati, kot da bi bili sprejeti na podlagi ustreznih določb teh novih izvedbenih aktov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za izvajanje Sporazuma med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Unijo, in Protokola o tehničnih podrobnostih v skladu z navedenim sporazumom, Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo podrobna pravila o metodi dodelitve kvote na podlagi odstavka 2 člena 5 Protokola in vse druge določbe, potrebne za to, da Unija upravlja količine tarifnih kvot, dodeljenih za izvoz v Unijo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 2(2).

2.   Izvedbeni akti iz odstavka 1 ohranijo pravne učinke prehodnih ukrepov, sprejetih na podlagi Izvedbene uredbe (EU) št. 498/2012.

Člen 2

1.   Komisiji pomaga odbor za les, ustanovljen na podlagi člena 5 Sklepa 2012/105/EU. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Odbor za les lahko na pobudo Komisije ali na zahtevo države članice preuči katero koli zadevo, ki se nanaša na uporabo Sporazuma in Protokola.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 12. decembra 2012

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 3. decembra 2012.

1

(2)  UL L 57, 29.2.2012, str. 3.

2

(3)  UL L 57, 29.2.2012, str. 5.

3

(4)  UL L 57, 29.2.2012, str. 1.

4

(5)  UL L 152, 13.6.2012, str. 28.

5

(6)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

6

---

| 20.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 351/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 351/36

---

UREDBA (EU) št. 1218/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. decembra 2012

o izvajanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, ter o spremembah in dopolnitvah Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Sveta (EGS) št. 2658/87 (2) je bila uvedena nomenklatura blaga (v nadaljnjem besedilu: kombinirana nomenklatura) in določene konvencionalne carinske stopnje skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (EGS) št. 2658/87 (2) je bila uvedena nomenklatura blaga (v nadaljnjem besedilu: kombinirana nomenklatura) in določene konvencionalne carinske stopnje skupne carinske tarife.

| (2) | S Sklepom 2012/792/EU z dne 6. decembra 2012 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994 (3) (v nadaljnjem besedilu: sporazuma), je Svet v imenu Unije odobril sporazuma, da bi se končala pogajanja, ki so se začela v skladu s členom XXVIII iz GATT 1994. |
| --- | --- |

(2)

S Sklepom 2012/792/EU z dne 6. decembra 2012 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994 (3) (v nadaljnjem besedilu: sporazuma), je Svet v imenu Unije odobril sporazuma, da bi se končala pogajanja, ki so se začela v skladu s členom XXVIII iz GATT 1994.

| (3) | Sporazuma sta bila dosežena na podlagi tarifnih oznak KN, veljavnih v času pogajanj. |
| --- | --- |

(3)

Sporazuma sta bila dosežena na podlagi tarifnih oznak KN, veljavnih v času pogajanj.

| (4) | V najnovejši različici Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87, kot jo določa Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1006/2011 (4), sta bili tarifni postavki 16 023 940 in 16 023 980 združeni v novo tarifno postavko 16 023 985. Te nove okoliščine so upoštevane v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(4)

V najnovejši različici Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87, kot jo določa Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1006/2011 (4), sta bili tarifni postavki 16 023 940 in 16 023 980 združeni v novo tarifno postavko 16 023 985. Te nove okoliščine so upoštevane v Prilogi k tej uredbi.

| (5) | Zaradi spremembe koncesij na podlagi člena XXVIII GATT 1994 so trenutno avtonomne stopnje carinskih dajatev za tarifne postavke, o katerih potekajo pogajanja, določene nižje od novih konvencionalnih stopenj dajatev. Vendar pa se v skladu z Uredbo (EGS) št. 2658/87 avtonomne stopnje dajatve uporabljajo, če so nižje od konvencionalnih dajatev. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi spremembe koncesij na podlagi člena XXVIII GATT 1994 so trenutno avtonomne stopnje carinskih dajatev za tarifne postavke, o katerih potekajo pogajanja, določene nižje od novih konvencionalnih stopenj dajatev. Vendar pa se v skladu z Uredbo (EGS) št. 2658/87 avtonomne stopnje dajatve uporabljajo, če so nižje od konvencionalnih dajatev.

| (6) | Avtonomna stopnja dajatve, ki jo določa skupna carinska tarifa, bi se morala zato povečati do stopnje konvencionalne dajatve. |
| --- | --- |

(6)

Avtonomna stopnja dajatve, ki jo določa skupna carinska tarifa, bi se morala zato povečati do stopnje konvencionalne dajatve.

| (7) | Prilogo I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti in dopolniti – |
| --- | --- |

(7)

Prilogo I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti in dopolniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Uredbi (EGS) št. 2658/87 se drugi del Priloge I (Seznam carin) spremeni glede na dajatve iz Priloge k tej Uredbi.

Avtonomne dajatve se določijo na raven konvencionalnih dajatev.

Člen 2

V Prilogi 7 oddelka III tretjega dela Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 (Tarifne kvote STO, ki jih odprejo pristojni organi Skupnosti) se tarifne kvote spremenijo in dopolnijo s količinami in stopnjami iz Priloge k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od dneva začetka veljavnosti sporazumov.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 12. decembra 2012

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 12. decembra 2012.

1

(2)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

2

(3)  Glej stran 47 tega Uradnega lista.

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1006/2011 z dne 27. septembra 2011 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 282, 28.10.2011, str. 1).

4

---

PRILOGA

Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature je besedilo poimenovanja proizvodov samo okvirno, saj se koncesije iz te priloge določijo glede na oznake KN, ki so veljale ob sprejetju te uredbe.

Drugi del

Seznam carin

| Oznaka KN | Poimenovanje | Stopnja dajatve (avtonomna in konvencionalna) |
| --- | --- | --- |
| 1602 32 11 | Predelano piščančje meso, nekuhano, ki vsebuje 57 mas. % ali več perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov | 2 765 EUR/t |
| 1602 32 30 | Predelano piščančje meso, ki vsebuje 25 mas. % ali več, vendar manj kot 57 mas. % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov | 2 765 EUR/t |
| 1602 32 90 | Predelano piščančje meso, ki vsebuje 25 mas. % ali manj perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov | 2 765 EUR/t |
| 1602 39 21 | Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, nekuhano, ki vsebuje 57 mas. % ali več perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov | 2 765 EUR/t |
| 1602 39 29 | Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, kuhano, ki vsebuje 57 mas. % ali več perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov | 2 765 EUR/t |
| 1602 39 85 | Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, ki vsebuje manj kot 57 mas. % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov | 2 765 EUR/t |

Oznaka KN

Poimenovanje

Stopnja dajatve (avtonomna in konvencionalna)

1602 32 11

Predelano piščančje meso, nekuhano, ki vsebuje 57 mas. % ali več perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov

2 765 EUR/t

1602 32 30

Predelano piščančje meso, ki vsebuje 25 mas. % ali več, vendar manj kot 57 mas. % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov

2 765 EUR/t

1602 32 90

Predelano piščančje meso, ki vsebuje 25 mas. % ali manj perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov

2 765 EUR/t

1602 39 21

Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, nekuhano, ki vsebuje 57 mas. % ali več perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov

2 765 EUR/t

1602 39 29

Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, kuhano, ki vsebuje 57 mas. % ali več perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov

2 765 EUR/t

1602 39 85

Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, ki vsebuje manj kot 57 mas. % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov

2 765 EUR/t

Tretji del

Tarifne priloge

| Oznaka KN | Poimenovanje | Stopnja dajatve |
| --- | --- | --- |
| 1602 32 11 | Predelano piščančje meso, nekuhano, ki vsebuje 57 mas. % ali več perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov | Odpre se tarifna kvota 16 140 ton, od katerih se 15 800 ton dodeli Braziliji
  Tarifna stopnja v okviru kvote: 630 EUR/t |
| 1602 32 30 | Predelano piščančje meso, ki vsebuje 25 mas. % ali več, vendar manj kot 57 mas. % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov | Odpre se tarifna kvota 79 705 ton, od katerih se 62 905 ton dodeli Braziliji in 14 000 Tajski
  Tarifna stopnja v okviru kvote: 10,9 % |
| 1602 32 90 | Predelano piščančje meso, ki vsebuje 25 mas. % ali manj perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov | Odpre se tarifna kvota 2 865 ton, od katerih se 295 ton dodeli Braziliji in 2 100 Tajski
  Tarifna stopnja v okviru kvote: 10,9 % |
| 1602 39 21 | Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, nekuhano, ki vsebuje 57 mas. % ali več perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov | Odpre se tarifna kvota 10 ton za Tajsko
  Tarifna stopnja v okviru kvote: 630 EUR/t |
| 1602 39 29 | Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, kuhano, ki vsebuje 57 mas. % ali več perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov | Odpre se tarifna kvota 13 720 ton, od katerih se 13 500 ton dodeli Braziliji
  Tarifna stopnja v okviru kvote: 10,9 % |
| ex 1602 39 85 | Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, ki vsebuje 25 mas. % ali več, vendar manj kot 57 mas. % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov | Odpre se tarifna kvota 748 ton, od katerih se 600 ton dodeli Tajski
  Tarifna stopnja v okviru kvote: 10,9 % |
| ex 1602 39 85 | Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, ki vsebuje manj kot 25 mas. % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov | Odpre se tarifna kvota 725 ton, od katerih se 600 ton dodeli Tajski
  Tarifna stopnja v okviru kvote: 10,9 % |

Oznaka KN

Poimenovanje

Stopnja dajatve

1602 32 11

Predelano piščančje meso, nekuhano, ki vsebuje 57 mas. % ali več perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov

Odpre se tarifna kvota 16 140 ton, od katerih se 15 800 ton dodeli Braziliji

Tarifna stopnja v okviru kvote: 630 EUR/t

1602 32 30

Predelano piščančje meso, ki vsebuje 25 mas. % ali več, vendar manj kot 57 mas. % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov

Odpre se tarifna kvota 79 705 ton, od katerih se 62 905 ton dodeli Braziliji in 14 000 Tajski

Tarifna stopnja v okviru kvote: 10,9 %

1602 32 90

Predelano piščančje meso, ki vsebuje 25 mas. % ali manj perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov

Odpre se tarifna kvota 2 865 ton, od katerih se 295 ton dodeli Braziliji in 2 100 Tajski

Tarifna stopnja v okviru kvote: 10,9 %

1602 39 21

Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, nekuhano, ki vsebuje 57 mas. % ali več perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov

Odpre se tarifna kvota 10 ton za Tajsko

Tarifna stopnja v okviru kvote: 630 EUR/t

1602 39 29

Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, kuhano, ki vsebuje 57 mas. % ali več perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov

Odpre se tarifna kvota 13 720 ton, od katerih se 13 500 ton dodeli Braziliji

Tarifna stopnja v okviru kvote: 10,9 %

ex 1602 39 85

Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, ki vsebuje 25 mas. % ali več, vendar manj kot 57 mas. % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov

Odpre se tarifna kvota 748 ton, od katerih se 600 ton dodeli Tajski

Tarifna stopnja v okviru kvote: 10,9 %

ex 1602 39 85

Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, ki vsebuje manj kot 25 mas. % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov

Odpre se tarifna kvota 725 ton, od katerih se 600 ton dodeli Tajski

Tarifna stopnja v okviru kvote: 10,9 %

Za vse navedene tarifne postavke in kvote se uporablja natančno tarifno poimenovanje s seznama STO EU.

---

| 20.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 351/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 351/40

---

UREDBA (EU) št. 1219/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. decembra 2012

o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe so neposredne tuje naložbe vključene v seznam zadev, ki spadajo na področje skupne trgovinske politike. V skladu s členom 3(1)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) ima Evropska unija izključno pristojnost na področju skupne trgovinske politike. Zato lahko samo Unija izdaja zakonodajne in sprejema pravno zavezujoče akte na navedenem področju. Države članice lahko tako ukrepajo same le, če jih Unija za to pooblasti v skladu s členom 2(1) PDEU. |
| --- | --- |

(1)

Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe so neposredne tuje naložbe vključene v seznam zadev, ki spadajo na področje skupne trgovinske politike. V skladu s členom 3(1)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) ima Evropska unija izključno pristojnost na področju skupne trgovinske politike. Zato lahko samo Unija izdaja zakonodajne in sprejema pravno zavezujoče akte na navedenem področju. Države članice lahko tako ukrepajo same le, če jih Unija za to pooblasti v skladu s členom 2(1) PDEU.

| (2) | Poleg tega so v poglavju 4 naslova IV tretjega dela PDEU določena splošna pravila o pretoku kapitala med državami članicami in tretjimi državami, vključno s pretokom kapitala v zvezi z naložbami. Na navedena pravila lahko vplivajo mednarodni sporazumi o tujih naložbah, ki so jih sklenile države članice. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega so v poglavju 4 naslova IV tretjega dela PDEU določena splošna pravila o pretoku kapitala med državami članicami in tretjimi državami, vključno s pretokom kapitala v zvezi z naložbami. Na navedena pravila lahko vplivajo mednarodni sporazumi o tujih naložbah, ki so jih sklenile države članice.

| (3) | Ta uredba ne posega v delitev pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami v skladu s PDEU. |
| --- | --- |

(3)

Ta uredba ne posega v delitev pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami v skladu s PDEU.

| (4) | Ob začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe so države članice ohranile veliko število dvostranskih sporazumov o naložbah s tretjimi državami. PDEU ne vsebuje nobenih izrecnih prehodnih določb za take sporazume, ki so zdaj v izključni pristojnosti Unije. Poleg tega lahko nekateri od teh sporazumov vključujejo določbe, ki vplivajo na splošna pravila o pretoku kapitala iz poglavja 4 naslova IV tretjega dela PDEU. |
| --- | --- |

(4)

Ob začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe so države članice ohranile veliko število dvostranskih sporazumov o naložbah s tretjimi državami. PDEU ne vsebuje nobenih izrecnih prehodnih določb za take sporazume, ki so zdaj v izključni pristojnosti Unije. Poleg tega lahko nekateri od teh sporazumov vključujejo določbe, ki vplivajo na splošna pravila o pretoku kapitala iz poglavja 4 naslova IV tretjega dela PDEU.

| (5) | Čeprav so po mednarodnem javnem pravu dvostranski sporazumi o naložbah za države članice še vedno zavezujoči in jih bodo postopoma nadomestili sporazumi Unije, ki se nanašajo na isto zadevo, je treba ustrezno urediti pogoje za njihovo ohranitev v veljavi in njihovo razmerje do naložbene politike Unije. Navedeno razmerje se bo naprej razvijalo hkrati z izvajanjem pristojnosti Unije. |
| --- | --- |

(5)

Čeprav so po mednarodnem javnem pravu dvostranski sporazumi o naložbah za države članice še vedno zavezujoči in jih bodo postopoma nadomestili sporazumi Unije, ki se nanašajo na isto zadevo, je treba ustrezno urediti pogoje za njihovo ohranitev v veljavi in njihovo razmerje do naložbene politike Unije. Navedeno razmerje se bo naprej razvijalo hkrati z izvajanjem pristojnosti Unije.

| (6) | V interesu investitorjev Unije in njihovih naložb v tretje države ter v interesu držav članic gostiteljic tujih investitorjev in naložb bi morali dvostranski sporazumi o naložbah, ki določajo in zagotavljajo investicijske pogoje, ostati veljavni ter bi jih bilo treba postopoma nadomestiti s sporazumi Unije o naložbah, ki zagotavljajo visoko raven zaščite naložb. |
| --- | --- |

(6)

V interesu investitorjev Unije in njihovih naložb v tretje države ter v interesu držav članic gostiteljic tujih investitorjev in naložb bi morali dvostranski sporazumi o naložbah, ki določajo in zagotavljajo investicijske pogoje, ostati veljavni ter bi jih bilo treba postopoma nadomestiti s sporazumi Unije o naložbah, ki zagotavljajo visoko raven zaščite naložb.

| (7) | V tej uredbi bi moral biti obravnavan status, ki ga imajo po pravu Unije dvostranski sporazumi držav članic o naložbah, podpisani pred 1. decembrom 2009. Ti sporazumi ostanejo veljavni ali začnejo veljati v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(7)

V tej uredbi bi moral biti obravnavan status, ki ga imajo po pravu Unije dvostranski sporazumi držav članic o naložbah, podpisani pred 1. decembrom 2009. Ti sporazumi ostanejo veljavni ali začnejo veljati v skladu s to uredbo.

| (8) | V tej uredbi bi morali biti določeni tudi pogoji, pod katerimi so države članice pooblaščene, da sklenejo in/ali ohranijo v veljavi dvostranske sporazume o naložbah, ki so bili podpisani v obdobju med 1. decembrom 2009 in 9. januarjem 2013. |
| --- | --- |

(8)

V tej uredbi bi morali biti določeni tudi pogoji, pod katerimi so države članice pooblaščene, da sklenejo in/ali ohranijo v veljavi dvostranske sporazume o naložbah, ki so bili podpisani v obdobju med 1. decembrom 2009 in 9. januarjem 2013.

| (9) | Poleg tega bi v tej uredbi morali biti določeni pogoji, pod katerimi so države članice pooblaščene, da spremenijo ali sklenejo dvostranske sporazume o naložbah s tretjimi državami po 9. januarju 2013. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega bi v tej uredbi morali biti določeni pogoji, pod katerimi so države članice pooblaščene, da spremenijo ali sklenejo dvostranske sporazume o naložbah s tretjimi državami po 9. januarju 2013.

| (10) | Kadar države članice dvostranske sporazume o naložbah s tretjimi državami v skladu s to uredbo ohranijo v veljavi ali so bila dana dovoljenja za začetek pogajanj ali sklenitev takih sporazumov, to Uniji ne bi smelo preprečevati pogajanj ali sklenitve sporazumov o naložbah. |
| --- | --- |

(10)

Kadar države članice dvostranske sporazume o naložbah s tretjimi državami v skladu s to uredbo ohranijo v veljavi ali so bila dana dovoljenja za začetek pogajanj ali sklenitev takih sporazumov, to Uniji ne bi smelo preprečevati pogajanj ali sklenitve sporazumov o naložbah.

| (11) | Države članice morajo izvesti potrebne ukrepe za odpravo morebitnih neskladnosti s pravom Unije, vsebovane v dvostranskih sporazumih o naložbah, sklenjenih med njimi in tretjimi državami. Izvajanje te uredbe ne posega v uporabo člena 258 PDEU v zvezi z neizpolnjevanjem obveznosti po pravu Unije s strani držav članic. |
| --- | --- |

(11)

Države članice morajo izvesti potrebne ukrepe za odpravo morebitnih neskladnosti s pravom Unije, vsebovane v dvostranskih sporazumih o naložbah, sklenjenih med njimi in tretjimi državami. Izvajanje te uredbe ne posega v uporabo člena 258 PDEU v zvezi z neizpolnjevanjem obveznosti po pravu Unije s strani držav članic.

| (12) | Odobritev spremembe ali sklenitve dvostranskih sporazumov o naložbah iz te uredbe bi državam članicam moralo zlasti omogočiti, da obravnavajo kakršno koli neskladnost med svojimi dvostranskimi sporazumi o naložbah in pravom Unije, razen neskladnosti zaradi delitev pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami, ki so obravnavane v tej uredbi. |
| --- | --- |

(12)

Odobritev spremembe ali sklenitve dvostranskih sporazumov o naložbah iz te uredbe bi državam članicam moralo zlasti omogočiti, da obravnavajo kakršno koli neskladnost med svojimi dvostranskimi sporazumi o naložbah in pravom Unije, razen neskladnosti zaradi delitev pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami, ki so obravnavane v tej uredbi.

| (13) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o uporabi te uredbe. V tem poročilu bi bilo med drugim treba pregledati potrebo po nadaljnji uporabi poglavja III. Kadar je v poročilu priporočeno prenehanje uporabe določb poglavja III ali je predlagana sprememba teh določb, se mu lahko, če je to ustrezno, priloži zakonodajni predlog. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o uporabi te uredbe. V tem poročilu bi bilo med drugim treba pregledati potrebo po nadaljnji uporabi poglavja III. Kadar je v poročilu priporočeno prenehanje uporabe določb poglavja III ali je predlagana sprememba teh določb, se mu lahko, če je to ustrezno, priloži zakonodajni predlog.

| (14) | Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali zagotoviti, da se vse informacije, opredeljene kot zaupne, obravnavajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2). |
| --- | --- |

(14)

Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali zagotoviti, da se vse informacije, opredeljene kot zaupne, obravnavajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2).

| (15) | Sporazumi o naložbah med državami članicami ne bi smeli biti zajeti v tej uredbi. |
| --- | --- |

(15)

Sporazumi o naložbah med državami članicami ne bi smeli biti zajeti v tej uredbi.

| (16) | Treba je sprejeti nekatere dogovore, da bi zagotovili nadaljnje izvajanje sporazumov, ohranjenih v veljavi v skladu s to uredbo, vključno v zvezi z reševanjem sporov, pri tem pa upoštevali izključno pristojnost Unije. |
| --- | --- |

(16)

Treba je sprejeti nekatere dogovore, da bi zagotovili nadaljnje izvajanje sporazumov, ohranjenih v veljavi v skladu s to uredbo, vključno v zvezi z reševanjem sporov, pri tem pa upoštevali izključno pristojnost Unije.

| (17) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3). |
| --- | --- |

(17)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3).

| (18) | Ta pooblastila bi bilo treba prenesti na Komisijo zlasti glede na to, da so s postopki iz členov 9, 11 in 12 države članice pooblaščene za delovanje na področjih, ki so v izključni pristojnosti Unije, in morajo biti tozadevne odločitve sprejete na ravni Unije. |
| --- | --- |

(18)

Ta pooblastila bi bilo treba prenesti na Komisijo zlasti glede na to, da so s postopki iz členov 9, 11 in 12 države članice pooblaščene za delovanje na področjih, ki so v izključni pristojnosti Unije, in morajo biti tozadevne odločitve sprejete na ravni Unije.

| (19) | Za sprejetje odobritev v skladu s členi 9, 11 in 12 bi se moral uporabiti svetovalni postopek glede na to, da se te odobritve izdajo na podlagi jasno opredeljenih meril iz te uredbe – |
| --- | --- |

(19)

Za sprejetje odobritev v skladu s členi 9, 11 in 12 bi se moral uporabiti svetovalni postopek glede na to, da se te odobritve izdajo na podlagi jasno opredeljenih meril iz te uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Brez poseganja v delitev pristojnosti, določenih v PDEU, ta uredba obravnava status, ki ga imajo dvostranski sporazumi držav članic o naložbah po pravu Unije, ter določa pogoje in postopke, v skladu s katerimi je državam članicam dovoljeno spremeniti ali skleniti dvostranske sporazume o naložbah.

2.   Za namene te uredbe izraz „dvostranski sporazum o naložbah“ pomeni kateri koli sporazum s tretjo državo, ki vključuje določbe o zaščiti naložb. Ta uredba zadeva le tiste določbe dvostranskih sporazumov o naložbah, ki se nanašajo na zaščito naložb.

POGLAVJE II

OHRANITEV VELJAVNOSTI OBSTOJEČIH DVOSTRANSKIH SPORAZUMOV O NALOŽBAH

Člen 2

Uradno obveščanje Komisije

Države članice do 8. februarja 2013 ali v 30 dneh od začetka veljavnosti te uredbe ali od datuma svojega pristopa k Uniji Komisijo uradno obvestijo o vseh dvostranskih sporazumih o naložbah s tretjimi državami, podpisanih pred 1. decembrom 2009 ali pred datumom njihovega pristopa, pri čemer velja poznejši datum, in ki jih želijo ohraniti v veljavi ali dopustiti, da začnejo veljati, v skladu s tem poglavjem. Uradnemu obvestilu priložijo kopijo navedenih dvostranskih sporazumov. Države članice Komisijo uradno obvestijo tudi o kakršnih koli naknadnih spremembah statusa teh sporazumov.

Člen 3

Ohranitev veljavnosti

Brez poseganja v druge obveznosti držav članic po pravu Unije lahko dvostranski sporazumi o naložbah, o katerih je bila Komisija uradno obveščena v skladu s členom 2 te uredbe, v skladu s PDEU in to uredbo ostanejo v veljavi – ali začnejo veljati – do začetka veljavnosti dvostranskega sporazuma o naložbah med Unijo in zadevno tretjo državo.

Člen 4

Objava

1.   Vsakih dvanajst mesecev Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi seznam dvostranskih sporazumov o naložbah, o katerih je bila uradno obveščena v skladu s členom 2, členom 11(6) ali členom 12(6).

2.   Prva objava seznama dvostranskih sporazumov o naložbah iz odstavka 1 tega člena se opravi najpozneje tri mesece po roku za pošiljanje uradnega obvestila v skladu s členom 2.

Člen 5

Ocena

Ker bodo dvostranski sporazumi o naložbah, o katerih je bila Komisija uradno obveščena v skladu s členom 2, postopoma nadomeščeni, lahko Komisija te sporazume oceni, ali pomeni katera koli od določb v teh sporazumih resno oviro za Unijo pri pogajanjih o dvostranskih sporazumih o naložbah s tretjimi državami ali pri sklepanju teh sporazumov.

Člen 6

Obveznost sodelovanja

1.   Ker bodo dvostranski sporazumi o naložbah, o katerih je bila Komisija uradno obveščena v skladu s členom 2, postopoma nadomeščeni, države članice z vsemi potrebnimi ukrepi zagotovijo, da določbe iz teh sporazumov ne pomenijo resne ovire za Unijo pri pogajanjih o dvostranskih sporazumih o naložbah s tretjimi državami ali pri sklepanju teh sporazumov.

2.   Če Komisija ugotovi, da ena ali več določb dvostranskega sporazuma o naložbah, o katerem je bila uradno obveščena v skladu s členom 2 in ki bo postopoma nadomeščen, pomeni resno oviro za Unijo pri pogajanjih o dvostranskih sporazumih o naložbah s tretjimi državami ali sklenitvi teh sporazumov, se Komisija in zadevne države članice nemudoma posvetujejo in sodelujejo, da bi opredelile ustrezne ukrepe za razrešitev tega vprašanja. Ta posvetovanja ne trajajo več kot 90 dni.

3.   Brez poseganja v odstavek 1 lahko Komisija v 60 dneh po koncu posvetovanj navede ustrezne ukrepe, ki jih morajo sprejeti zadevne države članice, da bi odstranile ovire iz odstavka 2.

POGLAVJE III

ODOBRITEV SPREMEMBE ALI SKLENITVE DVOSTRANSKIH SPORAZUMOV O NALOŽBAH

Člen 7

Odobritev spremembe ali sklenitve dvostranskega sporazuma o naložbah

Ob upoštevanju pogojev iz členov od 8 do 11 se državi članici odobri, da začne pogajanja s tretjo državo za spremembo ali sklenitev novega dvostranskega sporazuma o naložbah.

Člen 8

Uradno obveščanje Komisije

1.   Kadar namerava država članica začeti pogajanja s tretjo državo za spremembo dvostranskega sporazuma o naložbah ali njegovo sklenitev, Komisijo uradno pisno obvesti o svoji nameri.

2.   Uradno obvestilo iz odstavka 1 vsebuje ustrezno dokumentacijo in navedbo določb, o katerih se bo pogajalo ali ponovno pogajalo, cilje pogajanj in vse druge ustrezne informacije.

3.   Uradno obvestilo iz odstavka 1 se pošlje najmanj pet mesecev pred predvidenim začetkom uradnih pogajanj.

4.   Kadar informacije, ki jih je uradno posredovala država članica, ne zadostujejo za odobritev začetka uradnih pogajanj v skladu s členom 9, lahko Komisija zahteva dodatne informacije.

5.   Komisija drugim državam članicam omogoči vpogled v uradno obvestilo iz odstavka 1 tega člena in na zahtevo tudi v spremljajočo dokumentacijo v skladu z zahtevami glede zaupnosti iz člena 14.

Člen 9

Odobritev začetka uradnih pogajanj

1.   Komisija odobri državi članici začetek uradnih pogajanj s tretjo državo za spremembo ali sklenitev dvostranskega sporazuma o naložbah, razen če ugotovi, da bi bil začetek takšnih pogajanj:

| (a) | v nasprotju s pravom Unije v obsegu, ki bi presegal neskladnosti zaradi delitve pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami; |
| --- | --- |

(a)

v nasprotju s pravom Unije v obsegu, ki bi presegal neskladnosti zaradi delitve pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami;

| (b) | nepotreben, ker je Komisija v skladu s členom 218(3) PDEU predložila ali se je odločila predložiti priporočilo za začetek pogajanj z zadevno tretjo državo; |
| --- | --- |

(b)

nepotreben, ker je Komisija v skladu s členom 218(3) PDEU predložila ali se je odločila predložiti priporočilo za začetek pogajanj z zadevno tretjo državo;

| (c) | v nasprotju z načeli in cilji zunanjega delovanja Unije, določenimi v skladu s splošnimi določbami iz poglavja 1 naslova V Pogodbe o Evropski uniji, ali |
| --- | --- |

(c)

v nasprotju z načeli in cilji zunanjega delovanja Unije, določenimi v skladu s splošnimi določbami iz poglavja 1 naslova V Pogodbe o Evropski uniji, ali

| (d) | resna ovira pri pogajanjih Unije o dvostranskih sporazumih o naložbah s tretjimi državami ali njihovi sklenitvi. |
| --- | --- |

(d)

resna ovira pri pogajanjih Unije o dvostranskih sporazumih o naložbah s tretjimi državami ali njihovi sklenitvi.

2.   V okviru odobritve iz odstavka 1 lahko Komisija od države članice zahteva, da v takšna pogajanja in v morebitni prihodnji dvostranski sporazum o naložbah vključi ali iz njih izključi določene klavzule, ki so potrebne, da se zagotovi skladnost z naložbeno politiko Unije ali združljivost s pravom Unije.

3.   Odobritev iz odstavka 1 tega člena se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 16(2). Komisija sprejme odločitev v 90 dneh od prejema uradnega obvestila iz člena 8. Če so pri sprejemanju odločitve potrebne dodatne informacije, se rok 90 dni šteje od datuma prejetja dodatnih informacij.

4.   Komisija Evropski parlament in Svet obvesti o odločitvah, sprejetih v skladu z odstavkom 3.

5.   Če Komisija ne izda odobritve v skladu z odstavkom 1, o tem obvesti zadevno državo članico in navede razloge za takšno odločitev.

Člen 10

Sodelovanje Komisije pri pogajanjih

Kar zadeva naložbe, je Komisija na vseh stopnjah pogajanj obveščena o napredku in rezultatih pogajanj za spremembo ali sklenitev dvostranskega sporazuma o naložbah ter lahko zahteva, da sodeluje pri pogajanjih v zvezi z naložbami med državo članico in tretjo državo.

Člen 11

Odobritev podpisa in sklenitve dvostranskega sporazuma o naložbah

1.   Zadevna država članica pred podpisom dvostranskega sporazuma o naložbah Komisijo uradno obvesti o rezultatih pogajanj in ji posreduje besedilo takega sporazuma.

2.   Ta člen se uporablja tudi za dvostranske sporazume o naložbah, za katere so pogajanja potekala pred 9. januarjem 2013, vendar zanje ne velja obveznost uradnega obveščanja iz člena 2 ali člena 12.

3.   Komisija po prejemu uradnega obvestila oceni, ali je izpogajani dvostranski sporazum o naložbah v nasprotju z zahtevami iz člena 9(1) in (2).

4.   Kadar Komisija ugotovi, da so pogajanja privedla do dvostranskega sporazuma o naložbah, ki izpolnjuje zahteve iz člena 9(1) in (2), državi članici odobri podpis in sklenitev takega sporazuma. Členi 3, 5 in 6 se uporabljajo za tovrstne sporazume tako, kot če bi bila Komisija o njih uradno obveščena v skladu s členom 2.

5.   Odločitve v skladu z odstavkom 4 tega člena se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 16(2). Komisija sprejme odločitev v 90 dneh od prejema uradnega obvestila iz odstavkov 1 in 2 tega člena. Če so pri sprejemanju odločitve potrebne dodatne informacije, se rok 90 dni začne šteti od datuma prejetja dodatnih informacij.

6.   Če Komisija odobritev poda v skladu z odstavkom 4, zadevna država članica Komisijo uradno obvesti o sklenitvi in začetku veljavnosti dvostranskega sporazuma o naložbah ter o vseh naknadnih spremembah statusa takega sporazuma.

7.   Komisija Evropski parlament in Svet obvesti o odločitvah, sprejetih v skladu z odstavkom 4.

8.   Če Komisija ne poda odobritve v skladu z odstavkom 4, o tem obvesti zadevno državo članico in navede razloge za takšno odločitev.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 12

Sporazumi, ki so jih države članice podpisale med 1. decembrom 2009 in 9. januarjem 2013

1.   Če je država članica dvostranski sporazum o naložbah s tretjo državo podpisala med 1. decembrom 2009 in 9. januarjem 2013, ta država članica Komisijo do 8. februarja 2013 uradno obvesti o sporazumu, ki ga želi ohraniti v veljavi ali dopustiti, da začne veljati. Uradnemu obvestilu priloži kopijo takega dvostranskega sporazuma o naložbah.

2.   Komisija po prejemu uradnega obvestila oceni, ali je dvostranski sporazum o naložbah, o katerem je bila uradno obveščena v skladu z odstavkom 1 tega člena, v nasprotju z zahtevami iz člena 9(1) in (2).

3.   Če Komisija ugotovi, da dvostranski sporazum o naložbah, o katerem je bila uradno obveščena v skladu z odstavkom 1 tega člena, izpolnjuje zahteve iz člena 9(1) in (2), odobri ohranitev ali začetek veljavnosti takega sporazuma v skladu s pravom Unije.

4.   Komisija odločitev iz odstavka 3 tega člena sprejme v 180 dneh od datuma prejema uradnega obvestila iz odstavka 1 tega člena. Kadar so pri sprejemanju odločitve potrebne dodatne informacije, se rok 180 dni začne šteti od datuma prejetja dodatnih informacij. Odločitve v skladu z odstavkom 3 tega člena se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 16(2).

5.   Razen če je bil dvostranski sporazum o naložbah odobren v skladu z odstavkom 3 tega člena, država članica ne sprejme nadaljnjih ukrepov za sklenitev takega sporazuma ter prekliče ali razveljavi že sprejete ukrepe.

6.   Če Komisija odobritev poda v skladu z odstavkom 3 tega člena, zadevna država članica Komisijo uradno obvesti o začetku veljavnosti dvostranskega sporazuma o naložbah ter o vseh naknadnih spremembah statusa takega sporazuma. Členi 3, 5 in 6 se uporabljajo za tak sporazum tako, kot če bi bila Komisija o njem uradno obveščena v skladu s členom 2.

7.   Komisija Evropski parlament in Svet obvesti o odločitvah, sprejetih v skladu z odstavkom 3.

8.   Če Komisija ne poda odobritve v skladu z odstavkom 3, o tem obvesti zadevno državo članico in navede razloge za takšno odločitev.

Člen 13

Ravnanje držav članic v zvezi z dvostranskim sporazumom o naložbah s tretjo državo

Kadar dvostranski sporazum o naložbah spada na področje uporabe te uredbe, zadevna država članica:

| (a) | brez nepotrebnega odlašanja obvesti Komisijo o vseh srečanjih, ki bodo potekala v skladu z določbami takega sporazuma. Komisiji se sporoči dnevni red in vse ustrezne informacije, ki omogočajo razumevanje vsebin, ki bodo obravnavane na teh srečanjih. Komisija lahko v zvezi s tem od zadevne države članice zahteva dodatne informacije. Kadar bi lahko obravnavana tema vplivala na izvajanje naložbenih politik Unije, vključno zlasti s skupno trgovinsko politiko, lahko Komisija od zadevne države članice zahteva, da zavzame določeno stališče; |
| --- | --- |

(a)

brez nepotrebnega odlašanja obvesti Komisijo o vseh srečanjih, ki bodo potekala v skladu z določbami takega sporazuma. Komisiji se sporoči dnevni red in vse ustrezne informacije, ki omogočajo razumevanje vsebin, ki bodo obravnavane na teh srečanjih. Komisija lahko v zvezi s tem od zadevne države članice zahteva dodatne informacije. Kadar bi lahko obravnavana tema vplivala na izvajanje naložbenih politik Unije, vključno zlasti s skupno trgovinsko politiko, lahko Komisija od zadevne države članice zahteva, da zavzame določeno stališče;

| (b) | brez nepotrebnega odlašanja obvesti Komisijo o vseh dejstvih, s katerimi se je seznanila in ki kažejo, da določeni ukrep ni v skladu s takim sporazumom. Država članica tudi takoj obvesti Komisijo o vsakem zahtevku za reševanje sporov, vloženem v okviru dvostranskega sporazuma o naložbah, takoj ko je s takim zahtevkom seznanjena. Država članica in Komisija v celoti sodelujeta in sprejmeta vse potrebne ukrepe za zagotovitev učinkovite obrambe, pri čemer lahko po potrebi v postopku sodeluje Komisija; |
| --- | --- |

(b)

brez nepotrebnega odlašanja obvesti Komisijo o vseh dejstvih, s katerimi se je seznanila in ki kažejo, da določeni ukrep ni v skladu s takim sporazumom. Država članica tudi takoj obvesti Komisijo o vsakem zahtevku za reševanje sporov, vloženem v okviru dvostranskega sporazuma o naložbah, takoj ko je s takim zahtevkom seznanjena. Država članica in Komisija v celoti sodelujeta in sprejmeta vse potrebne ukrepe za zagotovitev učinkovite obrambe, pri čemer lahko po potrebi v postopku sodeluje Komisija;

| (c) | pred aktiviranjem kakršnih koli ustreznih mehanizmov za reševanje sporov proti tretji državi iz takega dvostranskega sporazuma o naložbah zaprosi za soglasje Komisije in, če Komisija to zahteva, take mehanizme aktivira. Ti mehanizmi vključujejo posvetovanja z drugo pogodbenico dvostranskega sporazuma o naložbah in reševanje sporov, če je to določeno v takem sporazumu. Država članica in Komisija v celoti sodelujeta pri izvajanju postopkov v okviru ustreznih mehanizmov, ki lahko vključujejo, če je to ustrezno, udeležbo Komisije v zadevnih postopkih. |
| --- | --- |

(c)

pred aktiviranjem kakršnih koli ustreznih mehanizmov za reševanje sporov proti tretji državi iz takega dvostranskega sporazuma o naložbah zaprosi za soglasje Komisije in, če Komisija to zahteva, take mehanizme aktivira. Ti mehanizmi vključujejo posvetovanja z drugo pogodbenico dvostranskega sporazuma o naložbah in reševanje sporov, če je to določeno v takem sporazumu. Država članica in Komisija v celoti sodelujeta pri izvajanju postopkov v okviru ustreznih mehanizmov, ki lahko vključujejo, če je to ustrezno, udeležbo Komisije v zadevnih postopkih.

Člen 14

Zaupnost

Pri uradnem obveščanju Komisije o pogajanjih in njihovem rezultatu v skladu s členoma 8 in 11 lahko države članice navedejo, ali je treba katere koli posredovane informacije obravnavati kot zaupne in ali se smejo te informacije posredovati drugim državam članicam.

Člen 15

Pregled

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe do 10. januarja 2020.

2.   Poročilo vsebuje pregled odobritev, ki so bile zahtevane in podane v skladu s poglavjem III, ter pregled potrebe po nadaljnji uporabi navedenega poglavja.

3.   Če je v poročilu priporočeno prenehanje uporabe poglavja III ali sprememba njegovih določb, se navedenemu poročilu priloži ustrezni zakonodajni predlog.

Člen 16

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za sporazume o naložbah. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 12. decembra 2012

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 4. oktobra 2012 (UL C 352 E, 16.11.2012, str. 23). Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

2

(3)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

3

---

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA IN KOMISIJE

V tej uredbi, zlasti pa v uvodnih izjavah 17, 18 in 19, je sicer določena uporaba postopkov iz Uredbe (EU) št. 182/2011, vendar to ne pomeni precedensa, ki bi dovoljeval, da lahko Unija v prihodnjih predpisih v skladu s členom 2(1) PDEU pooblasti države članice, da izdajo in sprejmejo pravno zavezujoče akte na področjih v izključni pristojnosti Unije. Poleg tega se tudi uporaba svetovalnega postopka v tej uredbi za razliko od postopka pregleda ne sme obravnavati kot precedens za prihodnje predpise, ki določajo okvir skupne trgovinske politike.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 20.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 351/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 351/47

---

SKLEP SVETA

z dne 6. decembra 2012

o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994

(2012/792/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega pododstavka člena 207(4), v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dne 25. maja 2009 je Svet pooblastil Komisijo, da začne pogajanja na podlagi člena XXVIII GATT 1994 z namenom ponovnega pogajanja o koncesijah za tarifne postavke za perutninsko meso iz poglavja 16 kombinirane nomenklature, kakor je določena v členu 1 Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) (v nadaljnjem besedilu: KN) |
| --- | --- |

(1)

Dne 25. maja 2009 je Svet pooblastil Komisijo, da začne pogajanja na podlagi člena XXVIII GATT 1994 z namenom ponovnega pogajanja o koncesijah za tarifne postavke za perutninsko meso iz poglavja 16 kombinirane nomenklature, kakor je določena v členu 1 Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) (v nadaljnjem besedilu: KN)

| (2) | Ta pogajanja so se končala s sporazumoma v obliki izmenjave pisem, ki sta bila s Tajsko oziroma z Brazilijo parafirana 22. novembra 2011 oziroma 7. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sporazuma). |
| --- | --- |

(2)

Ta pogajanja so se končala s sporazumoma v obliki izmenjave pisem, ki sta bila s Tajsko oziroma z Brazilijo parafirana 22. novembra 2011 oziroma 7. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sporazuma).

| (3) | V skladu s Sklepom Sveta 2012/231/EU z dne 23. aprila 2012 (2) sta bila sporazuma podpisana v imenu Unije dne 26. junija 2012 z Brazilijo in dne 18. junija 2012 s Tajsko. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s Sklepom Sveta 2012/231/EU z dne 23. aprila 2012 (2) sta bila sporazuma podpisana v imenu Unije dne 26. junija 2012 z Brazilijo in dne 18. junija 2012 s Tajsko.

| (4) | Ta sporazuma bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(4)

Ta sporazuma bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, se odobrita v imenu Evropske unije.

Besedili sporazumov sta priloženi temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradna obvestila, določena v sporazumih.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan po sprejetju.

V Bruslju, 6. decembra 2012

Za Svet

Predsednica

S. CHARALAMBOUS

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 117, 1.5.2012, str. 1.

2

---

SPORAZUM

v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994

Ženeva, 26. junija 2012

Spoštovani,

po pogajanjih v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij EU za predelano perutninsko meso mi je v čast predlagati naslednje:

| 1. | Evropska unija v seznam vključi naslednje spremembe: | Pogodbena carinska stopnja za proizvode 1602 3211, 1602 3230 in 1602 3290 je 2 765 EUR/t. |
| --- | --- | --- |

1.

Evropska unija v seznam vključi naslednje spremembe:

Pogodbena carinska stopnja za proizvode 1602 3211, 1602 3230 in 1602 3290 je 2 765 EUR/t.

| | Za proizvod 1602 3211 se odpre tarifna kvota 16 140 ton, od katere se Braziliji dodeli 15 800 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 630 EUR/t. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3211 se odpre tarifna kvota 16 140 ton, od katere se Braziliji dodeli 15 800 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 630 EUR/t.

| | Za proizvod 1602 3230 se odpre tarifna kvota 79 705 ton, od katere se Braziliji dodeli 62 905 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3230 se odpre tarifna kvota 79 705 ton, od katere se Braziliji dodeli 62 905 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %.

| | Za proizvod 1602 3290 se odpre tarifna kvota 2 865 ton, od katere se Braziliji dodeli 295 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3290 se odpre tarifna kvota 2 865 ton, od katere se Braziliji dodeli 295 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %.

| 2. | Uvoz tarifnih kvot iz odstavka 1 poteka na podlagi potrdil o poreklu, ki jih nediskriminacijsko izdajo pristojni brazilski organi. |
| --- | --- |

2.

Uvoz tarifnih kvot iz odstavka 1 poteka na podlagi potrdil o poreklu, ki jih nediskriminacijsko izdajo pristojni brazilski organi.

| 3. | Posvetovanja se lahko opravijo kadar koli in o vseh zadevah iz tega sporazuma ter na zahtevo katere koli od pogodbenic. |
| --- | --- |

3.

Posvetovanja se lahko opravijo kadar koli in o vseh zadevah iz tega sporazuma ter na zahtevo katere koli od pogodbenic.

Hvaležen bi vam bil, če bi potrdili, da se vaša vlada strinja z vsebino tega pisma. V tem primeru bosta to pismo in vaša potrditev skupaj sestavljala Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo.

Evropska unija in Brazilija bosta druga drugo uradno obvestili o zaključku notranjih postopkov za začetek veljavnosti tega sporazuma. Ta sporazum začne veljati 14 (štirinajst) dni po prejemu zadnjega uradnega obvestila.

S spoštovanjem,

Съставено в Женева на

Hecho en Ginebra, el

V Ženevě dne

Udfærdiget i Geneve, den

Geschehen zu Genf am

Genf,

Έγινε στη Γενεύη, στις

Done at Geneva,

Fait à Genève, le

Fatto a Ginevra, addì

Ženēvā,

Priimta Ženevoje,

Kelt Genfben,

Magħmul f’Ġinevra,

Gedaan te Genève,

Sporządzono w Genewie dnia

Feito em Genebra,

Întocmit la Geneva, la

V Ženeve

V Ženevi,

Tehty Genevessä,

Utfärdat i Genève den

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Гια την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l’Union européenne

Per l’Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Ženeva, 26. junija 2012

Spoštovani,

v čast mi je potrditi prejem Vašega pisma z dne 26. junija 2012, ki se glasi:

„Po pogajanjih v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994 (GATT) o spremembi koncesij EU za predelano perutninsko meso mi je v čast predlagati naslednje:

| 1. | Evropska unija v seznam vključi naslednje spremembe: | Pogodbena carinska stopnja za proizvode 1602 3211, 1602 3230 in 1602 3290 je 2 765 EUR/t. |
| --- | --- | --- |

1.

Evropska unija v seznam vključi naslednje spremembe:

Pogodbena carinska stopnja za proizvode 1602 3211, 1602 3230 in 1602 3290 je 2 765 EUR/t.

| | Za proizvod 1602 3211 se odpre tarifna kvota 16 140 ton, od katere se Braziliji dodeli 15 800 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 630 EUR/t. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3211 se odpre tarifna kvota 16 140 ton, od katere se Braziliji dodeli 15 800 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 630 EUR/t.

| | Za proizvod 1602 3230 se odpre tarifna kvota 79 705 ton, od katere se Braziliji dodeli 62 905 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3230 se odpre tarifna kvota 79 705 ton, od katere se Braziliji dodeli 62 905 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %.

| | Za proizvod 1602 3290 se odpre tarifna kvota 2 865 ton, od katere se Braziliji dodeli 295 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3290 se odpre tarifna kvota 2 865 ton, od katere se Braziliji dodeli 295 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %.

| 2. | Uvoz tarifnih kvot iz odstavka 1 poteka na podlagi potrdil o poreklu, ki jih nediskriminacijsko izdajo pristojni brazilski organi. |
| --- | --- |

2.

Uvoz tarifnih kvot iz odstavka 1 poteka na podlagi potrdil o poreklu, ki jih nediskriminacijsko izdajo pristojni brazilski organi.

| 3. | Posvetovanja se lahko opravijo kadar koli in o vseh zadevah iz tega sporazuma ter na zahtevo katere koli od pogodbenic. |
| --- | --- |

3.

Posvetovanja se lahko opravijo kadar koli in o vseh zadevah iz tega sporazuma ter na zahtevo katere koli od pogodbenic.

Hvaležen bi vam bil, če bi potrdili, da se vaša vlada strinja z vsebino tega pisma. V tem primeru bosta to pismo in vaša potrditev skupaj sestavljala Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo.

Evropska unija in Brazilija bosta druga drugo uradno obvestili o zaključku notranjih postopkov za začetek veljavnosti tega sporazuma. Ta sporazum začne veljati 14 (štirinajst) dni po prejemu zadnjega uradnega obvestila.“

V čast mi je izraziti strinjanje z navedenim pismom v imenu svoje vlade.

Feito em Genebra,

Съставено в Женева на

Hecho en Ginebra, el

V Ženevě dne

Udfærdiget i Geneve, den

Geschehen zu Genf am

Genf,

Έγινε στη Γενεύη, στις

Done at Geneva,

Fait à Genève, le

Fatto a Ginevra, addì

Ženēvā,

Priimta Ženevoje,

Kelt Genfben,

Magħmul f’Ġinevra,

Gedaan te Genève,

Sporządzono w Genewie dnia

Întocmit la Geneva, la

V Ženeve

V Ženevi,

Tehty Genevessä,

Utfärdat i Genève den

Image

Pelo Brasil

За Бразилия

Por Brasil

Za Brazílii

For Brasilien

Für Brasilien

Brasiilia nimel

Για τη Βραζιλία

For Brazil

Pour le Brésil

Per il Brasile

Brazīlijas vārdā –

Brazilijos vardu

Brazília részéről

Għall-Brażil

Voor Brazilië

W imieniu Brazylii

Pentru Brazilia

Za Brazíliu

Za Brazilijo

Brasilian puolesta

För Brasilien

Image

---

PREVOD

SPORAZUM

v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994

Bruselj, 18. junija 2012

Spoštovani,

po pogajanjih v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij EU za predelano perutninsko meso mi je v čast predlagati naslednje:

| 1. | Evropska unija v seznam vključi naslednje spremembe: | Pogodbena carinska stopnja za proizvode 1602 3230, 1602 3290 in 1602 39 je 2 765 EUR/t. |
| --- | --- | --- |

1.

Evropska unija v seznam vključi naslednje spremembe:

Pogodbena carinska stopnja za proizvode 1602 3230, 1602 3290 in 1602 39 je 2 765 EUR/t.

| | Za proizvod 1602 3230 se odpre tarifna kvota 79 705 ton, od katere se Tajski dodeli 14 000 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3230 se odpre tarifna kvota 79 705 ton, od katere se Tajski dodeli 14 000 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %.

| | Za proizvod 1602 3290 se odpre tarifna kvota 2 865 ton, od katere se Tajski dodeli 2 100 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3290 se odpre tarifna kvota 2 865 ton, od katere se Tajski dodeli 2 100 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %.

| | Za proizvod 1602 3921 se odpre tarifna kvota 10 ton, dodeljena Tajski. Tarifna stopnja v okviru kvote je 630 EUR/t. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3921 se odpre tarifna kvota 10 ton, dodeljena Tajski. Tarifna stopnja v okviru kvote je 630 EUR/t.

| | Za proizvod 1602 3929 se odpre tarifna kvota 13 720 ton, od katere se Tajski dodeli 13 500 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3929 se odpre tarifna kvota 13 720 ton, od katere se Tajski dodeli 13 500 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %.

| | Za proizvod 1602 3940 se odpre tarifna kvota 748 ton, od katere se Tajski dodeli 600 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3940 se odpre tarifna kvota 748 ton, od katere se Tajski dodeli 600 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %.

| | Za proizvod 1602 3980 se odpre tarifna kvota 725 ton, od katere se Tajski dodeli 600 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3980 se odpre tarifna kvota 725 ton, od katere se Tajski dodeli 600 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %.

| 2. | Uvoz tarifnih kvot iz odstavka 1 poteka na podlagi potrdil o poreklu, ki jih nediskriminacijsko izdajo pristojni tajski organi. |
| --- | --- |

2.

Uvoz tarifnih kvot iz odstavka 1 poteka na podlagi potrdil o poreklu, ki jih nediskriminacijsko izdajo pristojni tajski organi.

| 3. | Posvetovanja se lahko opravijo kadar koli in o vseh zadevah iz tega sporazuma ter na zahtevo katere koli od pogodbenic. |
| --- | --- |

3.

Posvetovanja se lahko opravijo kadar koli in o vseh zadevah iz tega sporazuma ter na zahtevo katere koli od pogodbenic.

Hvaležen bi vam bil, če bi potrdili, da se vaša vlada strinja z vsebino tega pisma. V tem primeru bosta to pismo in vaša potrditev skupaj sestavljala Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko.

Evropska unija in Tajska bosta druga drugo uradno obvestili o zaključku notranjih postopkov za začetek veljavnosti tega sporazuma. Ta sporazum začne veljati 14 (štirinajst) dni po prejemu zadnjega uradnega obvestila.

S spoštovanjem,

Za Evropsko unijo

Bruselj, 18. junija 2012

Spoštovani,

v čast mi je potrditi prejem Vašega pisma z dne 18. junija 2012, ki se glasi:

„Po pogajanjih v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij EU za predelano perutninsko meso mi je v čast predlagati naslednje:

| 1. | Evropska unija v seznam vključi naslednje spremembe: | Pogodbena carinska stopnja za proizvode 1602 3230, 1602 3290 in 1602 39 je 2 765 EUR/t. |
| --- | --- | --- |

1.

Evropska unija v seznam vključi naslednje spremembe:

Pogodbena carinska stopnja za proizvode 1602 3230, 1602 3290 in 1602 39 je 2 765 EUR/t.

| | Za proizvod 1602 3230 se odpre tarifna kvota 79 705 ton, od katere se Tajski dodeli 14 000 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3230 se odpre tarifna kvota 79 705 ton, od katere se Tajski dodeli 14 000 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %.

| | Za proizvod 1602 3290 se odpre tarifna kvota 2 865 ton, od katere se Tajski dodeli 2 100 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3290 se odpre tarifna kvota 2 865 ton, od katere se Tajski dodeli 2 100 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %.

| | Za proizvod 1602 3921 se odpre tarifna kvota 10 ton, dodeljena Tajski. Tarifna stopnja v okviru kvote je 630 EUR/t. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3921 se odpre tarifna kvota 10 ton, dodeljena Tajski. Tarifna stopnja v okviru kvote je 630 EUR/t.

| | Za proizvod 1602 3929 se odpre tarifna kvota 13 720 ton, od katere se Tajski dodeli 13 500 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3929 se odpre tarifna kvota 13 720 ton, od katere se Tajski dodeli 13 500 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %.

| | Za proizvod 1602 3940 se odpre tarifna kvota 748 ton, od katere se Tajski dodeli 600 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3940 se odpre tarifna kvota 748 ton, od katere se Tajski dodeli 600 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %.

| | Za proizvod 1602 3980 se odpre tarifna kvota 725 ton, od katere se Tajski dodeli 600 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %. |
| --- | --- |

Za proizvod 1602 3980 se odpre tarifna kvota 725 ton, od katere se Tajski dodeli 600 ton. Tarifna stopnja v okviru kvote je 10,9 %.

| 2. | Uvoz tarifnih kvot iz odstavka 1 poteka na podlagi potrdil o poreklu, ki jih nediskriminacijsko izdajo pristojni tajski organi. |
| --- | --- |

2.

Uvoz tarifnih kvot iz odstavka 1 poteka na podlagi potrdil o poreklu, ki jih nediskriminacijsko izdajo pristojni tajski organi.

| 3. | Posvetovanja se lahko opravijo kadar koli in o vseh zadevah iz tega sporazuma ter na zahtevo katere koli od pogodbenic. |
| --- | --- |

3.

Posvetovanja se lahko opravijo kadar koli in o vseh zadevah iz tega sporazuma ter na zahtevo katere koli od pogodbenic.

Hvaležen bi vam bil, če bi potrdili, da se vaša vlada strinja z vsebino tega pisma. V tem primeru bosta to pismo in vaša potrditev skupaj sestavljala Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko.

Evropska unija in Tajska bosta druga drugo uradno obvestili o zaključku notranjih postopkov za začetek veljavnosti tega sporazuma. Ta sporazum začne veljati 14 (štirinajst) dni po prejemu zadnjega uradnega obvestila.“

V čast mi je izraziti strinjanje z navedenim pismom v imenu svoje vlade.

Za Kraljevino Tajsko

---