# Eiropas Savienības L 347/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.347.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 347 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 15. decembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.347.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 347

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 15. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1203/2012 (2012. gada 14. decembris) par regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu Savienībā (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1204/2012 (2012. gada 14. decembris), ar kuru apstiprina specifikācijas grozījumus attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Castelmagno (ACVN)) | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1205/2012 (2012. gada 14. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 802/2010 attiecībā uz sabiedrību darbības līmeni (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1206/2012 (2012. gada 14. decembris), ar ko no Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūtu endo-1,4-beta-ksilanāzes preparātu atļauj lietot kā barības piedevu gaļas mājputniem, atšķirtiem sivēniem un gaļas cūkām un groza Regulu (EK) Nr. 1332/2004 un (EK) Nr. 2036/2005 (atļaujas turētājs – DSM Nutritional Products) (
  1
  ) | 12 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1207/2012 (2012. gada 14. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 15 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1208/2012 (2012. gada 14. decembris), ar ko nosaka no 2012. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 17 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/782/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 11. decembris) par daudzumu noteikšanu un kvotu piešķiršanu vielām, kuras tiek kontrolētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām, laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 8899) | 20 |
| | | 2012/783/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 13. decembris) par Jordānijas Hāšimītu Karalistes atzīšanu attiecībā uz jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9253)

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2012/784/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 13. decembris) par Austrijas paziņotiem valsts noteikumiem attiecībā uz noteiktām rūpnieciskām siltumnīcefekta gāzēm
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9256) | 29 |
| | | 2012/785/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 13. decembris), ar ko apstiprina dažas dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas un uzraudzības grozītās programmas 2012. gadam un groza Īstenošanas lēmumu 2011/807/ES attiecībā uz Savienības finansiālo ieguldījumu atsevišķām programmām, kas apstiprinātas ar minēto lēmumu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9264) | 31 |
| | | 2012/786/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 13. decembris), ar ko attiecībā uz valstu pasākumiem, ar kuriem novērš konkrētu ūdensdzīvnieku slimību ievešanu Īrijas, Somijas un Apvienotās Karalistes daļās, groza Lēmumu 2010/221/ES
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9295)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | 2012/787/ES |
| | * | ADĀ un EK Muitas sadarbības komitejas Lēmums Nr. 1/2012 (2012. gada 29. novembris) par atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti 1. protokolā Pagaidu nolīgumā, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstu īpašo situāciju attiecībā uz konservētām tunzivīm un tunzivju filejām | 38 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1203/2012 (2012. gada 14. decembris) par regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu Savienībā (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1204/2012 (2012. gada 14. decembris), ar kuru apstiprina specifikācijas grozījumus attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Castelmagno (ACVN))

Castelmagno

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1205/2012 (2012. gada 14. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 802/2010 attiecībā uz sabiedrību darbības līmeni (
  1
  )

1

10

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1206/2012 (2012. gada 14. decembris), ar ko no Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūtu endo-1,4-beta-ksilanāzes preparātu atļauj lietot kā barības piedevu gaļas mājputniem, atšķirtiem sivēniem un gaļas cūkām un groza Regulu (EK) Nr. 1332/2004 un (EK) Nr. 2036/2005 (atļaujas turētājs – DSM Nutritional Products) (
  1
  )

Aspergillus oryzae

DSM Nutritional Products

1

12

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1207/2012 (2012. gada 14. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

15

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1208/2012 (2012. gada 14. decembris), ar ko nosaka no 2012. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

17

LĒMUMI

2012/782/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 11. decembris) par daudzumu noteikšanu un kvotu piešķiršanu vielām, kuras tiek kontrolētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām, laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 8899)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 8899)

20

2012/783/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 13. decembris) par Jordānijas Hāšimītu Karalistes atzīšanu attiecībā uz jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9253)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9253)

1

28

2012/784/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 13. decembris) par Austrijas paziņotiem valsts noteikumiem attiecībā uz noteiktām rūpnieciskām siltumnīcefekta gāzēm
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9256)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9256)

29

2012/785/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 13. decembris), ar ko apstiprina dažas dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas un uzraudzības grozītās programmas 2012. gadam un groza Īstenošanas lēmumu 2011/807/ES attiecībā uz Savienības finansiālo ieguldījumu atsevišķām programmām, kas apstiprinātas ar minēto lēmumu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9264)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9264)

31

2012/786/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 13. decembris), ar ko attiecībā uz valstu pasākumiem, ar kuriem novērš konkrētu ūdensdzīvnieku slimību ievešanu Īrijas, Somijas un Apvienotās Karalistes daļās, groza Lēmumu 2010/221/ES
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9295)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9295)

1

36

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

2012/787/ES

*

ADĀ un EK Muitas sadarbības komitejas Lēmums Nr. 1/2012 (2012. gada 29. novembris) par atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti 1. protokolā Pagaidu nolīgumā, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstu īpašo situāciju attiecībā uz konservētām tunzivīm un tunzivju filejām

38

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 692/2012 (2012. gada 24. jūlijs), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 43/2012 un (ES) Nr. 44/2012 attiecībā uz divragainās velnrajas aizsardzību un dažām zvejas iespējām (OV L 203, 31.7.2012.) | 41 |
| | * | Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1155/2012 (2012. gada 5. decembris), ar ko 183. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (OV L 335, 7.12.2012.) | 43 |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 601/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (OV L 181, 12.7.2012.) | 43 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 692/2012 (2012. gada 24. jūlijs), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 43/2012 un (ES) Nr. 44/2012 attiecībā uz divragainās velnrajas aizsardzību un dažām zvejas iespējām (OV L 203, 31.7.2012.)

(OV L 203, 31.7.2012.)

41

*

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1155/2012 (2012. gada 5. decembris), ar ko 183. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (OV L 335, 7.12.2012.)

Al-Qaida

(OV L 335, 7.12.2012.)

43

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 601/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (OV L 181, 12.7.2012.)

(OV L 181, 12.7.2012.)

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 15.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1203/2012

(2012. gada 14. decembris)

par regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu Savienībā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Regulu (ES) Nr. 531/2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

pēc konsultēšanās ar Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 ievieš regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas jēdzienu. Pirmkārt, Regulas (ES) Nr. 531/2012 4. panta 1. punkts paredz, ka iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem ir pienākums nodrošināt saviem klientiem iespēju piekļūt regulētiem balss, SMS un datu viesabonēšanas pakalpojumiem, kurus komplektā sniedz jebkurš alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs. Turklāt 4. panta 1. punkta noteikumi par regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu paredz iekšzemes un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem prasību neliegt viesabonentiem piekļuvi regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ko alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz tieši apmeklētajā sakaru tīklā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 ievieš regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas jēdzienu. Pirmkārt, Regulas (ES) Nr. 531/2012 4. panta 1. punkts paredz, ka iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem ir pienākums nodrošināt saviem klientiem iespēju piekļūt regulētiem balss, SMS un datu viesabonēšanas pakalpojumiem, kurus komplektā sniedz jebkurš alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs. Turklāt 4. panta 1. punkta noteikumi par regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu paredz iekšzemes un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem prasību neliegt viesabonentiem piekļuvi regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ko alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz tieši apmeklētajā sakaru tīklā.

| (2) | Lai nodrošinātu, ka mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķa pārdošana visā Savienībā tiek ieviesta saskaņoti un vienlaicīgi, Regula (ES) Nr. 531/2012 paredz, ka Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par pienākumu sniegt viesabonentiem informāciju par iespēju izvēlēties alternatīvu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju un attiecībā uz regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas ieviešanas tehnisku risinājumu. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu, ka mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķa pārdošana visā Savienībā tiek ieviesta saskaņoti un vienlaicīgi, Regula (ES) Nr. 531/2012 paredz, ka Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par pienākumu sniegt viesabonentiem informāciju par iespēju izvēlēties alternatīvu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju un attiecībā uz regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas ieviešanas tehnisku risinājumu.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 4. punktu regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas ieviešanas tehniskajā risinājumā var apvienot vienu vai vairākas tehniskās modalitātes, lai izpildītu visus Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 3. punktā izklāstītos kritērijus. Tāpēc, ja tikai viena tehniskā modalitāte nenodrošinātu visu šo kritēriju izpildi, būtu jāievieš vairākas tehniskās modalitātes. Šajā regulā būtu jānosaka sīki izstrādāti noteikumi par šo tehnisko risinājumu, un tajos jāietver prasības, ka iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem saistībā ar katru tehnisko modalitāti jānodrošina sakaru tīkla elementi un jāsniedz pakalpojumi ar mērķi nodrošināt piekļuvi šīm iekārtām, lai alternatīvie viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji varētu piedāvāt atsevišķi sniegtus viesabonēšanas pakalpojumus un lai būtu iespējams pāriet no līdzšinējā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pie jauna viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 4. punktu regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas ieviešanas tehniskajā risinājumā var apvienot vienu vai vairākas tehniskās modalitātes, lai izpildītu visus Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 3. punktā izklāstītos kritērijus. Tāpēc, ja tikai viena tehniskā modalitāte nenodrošinātu visu šo kritēriju izpildi, būtu jāievieš vairākas tehniskās modalitātes. Šajā regulā būtu jānosaka sīki izstrādāti noteikumi par šo tehnisko risinājumu, un tajos jāietver prasības, ka iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem saistībā ar katru tehnisko modalitāti jānodrošina sakaru tīkla elementi un jāsniedz pakalpojumi ar mērķi nodrošināt piekļuvi šīm iekārtām, lai alternatīvie viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji varētu piedāvāt atsevišķi sniegtus viesabonēšanas pakalpojumus un lai būtu iespējams pāriet no līdzšinējā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pie jauna viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja.

| (4) | Tehniskajam risinājumam līdztekus būtu jārada iespēja īstenot Regulas (ES) Nr. 531/2012 4. panta 1. punktā minētās prasības. Tas nozīmē, ka tehniskajam risinājumam būtu gan jānodrošina klientiem iespēja piekļūt regulētiem balss, SMS un datu viesabonēšanas pakalpojumiem, kurus komplektā sniedz jebkurš alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs, gan jānodrošina tas, lai iekšzemes pakalpojumu sniedzēji un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji izpildītu prasību neliegt klientiem piekļūt regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ko alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz tieši apmeklētajā sakaru tīklā. |
| --- | --- |

(4)

Tehniskajam risinājumam līdztekus būtu jārada iespēja īstenot Regulas (ES) Nr. 531/2012 4. panta 1. punktā minētās prasības. Tas nozīmē, ka tehniskajam risinājumam būtu gan jānodrošina klientiem iespēja piekļūt regulētiem balss, SMS un datu viesabonēšanas pakalpojumiem, kurus komplektā sniedz jebkurš alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs, gan jānodrošina tas, lai iekšzemes pakalpojumu sniedzēji un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji izpildītu prasību neliegt klientiem piekļūt regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ko alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz tieši apmeklētajā sakaru tīklā.

| (5) | Šobrīd visus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus kopā ar iekšzemes mobilo sakaru pakalpojumiem sniedz iekšzemes pakalpojumu sniedzējs. Regula (ES) Nr. 531/2012 paredz viesabonentiem iespēju izvēlēties alternatīvu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju tādu regulētu viesabonēšanas pakalpojumu saņemšanai, kurus sniedz komplektā, un šos viesabonēšanas pakalpojumus iegādāties atsevišķi no iekšzemes mobilo sakaru pakalpojumiem. Šajā aspektā viesabonents ar alternatīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju noslēdz līgumu par šo pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(5)

Šobrīd visus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus kopā ar iekšzemes mobilo sakaru pakalpojumiem sniedz iekšzemes pakalpojumu sniedzējs. Regula (ES) Nr. 531/2012 paredz viesabonentiem iespēju izvēlēties alternatīvu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju tādu regulētu viesabonēšanas pakalpojumu saņemšanai, kurus sniedz komplektā, un šos viesabonēšanas pakalpojumus iegādāties atsevišķi no iekšzemes mobilo sakaru pakalpojumiem. Šajā aspektā viesabonents ar alternatīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju noslēdz līgumu par šo pakalpojumu sniegšanu.

| (6) | Ir vairākas tehniskās modalitātes, kas paredzētas, lai ieviestu viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu komplektā, tostarp duālā starptautiskā mobilo sakaru abonenta identitāte (duālā IMSI) (divas atšķirīgas IMSI vienā SIM kartē) un viena IMSI (viena IMSI, kuru kopīgi izmanto iekšzemes un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji). Duālās IMSI tehniskās modalitātes pamatā ir viesabonenta SIM kartē ietverts otrs profils, ko alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs var izmantot regulētu viesabonēšanas pakalpojumu pārdošanai, kamēr pirmo profilu joprojām izmanto iekšzemes pakalpojumu sniedzējs, lai sniegtu iekšzemes pakalpojumus un, iespējams, neregulētus viesabonēšanas pakalpojumus. Vienas IMSI tehniskās modalitātes ietvaros atsevišķi sniegtos viesabonēšanas pakalpojumus tehniski joprojām sniedz iekšzemes pakalpojumu sniedzējs, kas ir mobilo sakaru saimniektīkla operators alternatīvajam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam. Vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus atsevišķi nodrošina alternatīvajam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam, kurš veic pakalpojumu tālākpārdošanu viesabonentam mazumtirdzniecības līmenī. Šā procesa visvienkāršākais variants ir vienkārša tālākpārdošana. Turklāt vienkāršas tālākpārdošanas modalitāti vairākos veidos var uzlabot, lai sniegtu alternatīvajam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam iespēju noteikt, kuru apmeklēto sakaru tīklu pakalpojumus vēlams izmantot, un iegūt atlaidi par vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumiem, kurus tas iegādājies no mobilo sakaru saimniektīkla operatora, pamatojoties uz vairumtirdzniecības līgumiem ar apmeklēto sakaru tīklu operatoriem vai vairumtirdzniecības apvienībām. |
| --- | --- |

(6)

Ir vairākas tehniskās modalitātes, kas paredzētas, lai ieviestu viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu komplektā, tostarp duālā starptautiskā mobilo sakaru abonenta identitāte (duālā IMSI) (divas atšķirīgas IMSI vienā SIM kartē) un viena IMSI (viena IMSI, kuru kopīgi izmanto iekšzemes un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji). Duālās IMSI tehniskās modalitātes pamatā ir viesabonenta SIM kartē ietverts otrs profils, ko alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs var izmantot regulētu viesabonēšanas pakalpojumu pārdošanai, kamēr pirmo profilu joprojām izmanto iekšzemes pakalpojumu sniedzējs, lai sniegtu iekšzemes pakalpojumus un, iespējams, neregulētus viesabonēšanas pakalpojumus. Vienas IMSI tehniskās modalitātes ietvaros atsevišķi sniegtos viesabonēšanas pakalpojumus tehniski joprojām sniedz iekšzemes pakalpojumu sniedzējs, kas ir mobilo sakaru saimniektīkla operators alternatīvajam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam. Vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus atsevišķi nodrošina alternatīvajam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam, kurš veic pakalpojumu tālākpārdošanu viesabonentam mazumtirdzniecības līmenī. Šā procesa visvienkāršākais variants ir vienkārša tālākpārdošana. Turklāt vienkāršas tālākpārdošanas modalitāti vairākos veidos var uzlabot, lai sniegtu alternatīvajam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam iespēju noteikt, kuru apmeklēto sakaru tīklu pakalpojumus vēlams izmantot, un iegūt atlaidi par vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumiem, kurus tas iegādājies no mobilo sakaru saimniektīkla operatora, pamatojoties uz vairumtirdzniecības līgumiem ar apmeklēto sakaru tīklu operatoriem vai vairumtirdzniecības apvienībām.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 1. punktu piekļuve sakaru tīkla elementiem un pakalpojumiem, kas ir vajadzīgi, lai varētu atsevišķi pārdot regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus, būtu jānodrošina bez maksas. Tādējādi 5. panta 1. punkts neattiecas uz cenas noteikšanu jebkādiem papildpakalpojumiem, kuri pārsniedz to, kas ir vajadzīgs regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķai pārdošanai. Piekļuve iekārtām un atbalsta pakalpojumiem, lai veiktu regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu, ietver piekļuvi iekārtām un pakalpojumiem, kas vajadzīgi klienta pārejas procesa veikšanai. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 1. punktu piekļuve sakaru tīkla elementiem un pakalpojumiem, kas ir vajadzīgi, lai varētu atsevišķi pārdot regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus, būtu jānodrošina bez maksas. Tādējādi 5. panta 1. punkts neattiecas uz cenas noteikšanu jebkādiem papildpakalpojumiem, kuri pārsniedz to, kas ir vajadzīgs regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķai pārdošanai. Piekļuve iekārtām un atbalsta pakalpojumiem, lai veiktu regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu, ietver piekļuvi iekārtām un pakalpojumiem, kas vajadzīgi klienta pārejas procesa veikšanai.

| (8) | Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde (BEREC) ir sagatavojusi ekspertu novērtējumu par viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas sniegšanas ieviešanas risinājumiem (2). BEREC uzskata, ka, lai ieviestu duālās IMSI modalitāti, būtu jāiegulda liels darbs izstrādes un standartizācijas jomā, un lēš, ka ieviešanas izmaksas radītu ievērojamas mazumtirdzniecības cenām pieskaitāmās izmaksas. Ņemot vērā, ka šīs tehniskās modalitātes ieviešanas priekšnoteikums ir pašreiz izmantoto SIM karšu pielāgošana, lai tajās iekļautu duālās IMSI funkcionalitāti, duālās IMSI tehniskā modalitāte nav izmaksu ziņā efektīvs un patērētājiem ērts risinājums regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas ieviešanai. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde (BEREC) ir sagatavojusi ekspertu novērtējumu par viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas sniegšanas ieviešanas risinājumiem (2). BEREC uzskata, ka, lai ieviestu duālās IMSI modalitāti, būtu jāiegulda liels darbs izstrādes un standartizācijas jomā, un lēš, ka ieviešanas izmaksas radītu ievērojamas mazumtirdzniecības cenām pieskaitāmās izmaksas. Ņemot vērā, ka šīs tehniskās modalitātes ieviešanas priekšnoteikums ir pašreiz izmantoto SIM karšu pielāgošana, lai tajās iekļautu duālās IMSI funkcionalitāti, duālās IMSI tehniskā modalitāte nav izmaksu ziņā efektīvs un patērētājiem ērts risinājums regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas ieviešanai.

| (9) | Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 3. punktā noteikto kritēriju kontekstā piemērotāka savukārt šķiet vienas IMSI tehniskā modalitāte. Pirmkārt, visas izvirzītās tehniskās modalitātes, tostarp vienas IMSI tehnisko modalitāti, var ieviest tā, lai tiktu ievēroti 5. panta 3. punktā noteiktie h), i), j) un k) kritēriji. Otrkārt, vienas IMSI modalitāte ir patērētājiem un lietotājiem ērts risinājums, jo tādā gadījumā viesabonēšanas pakalpojumi tehniski tiktu sniegti tāpat kā līdz šim, tāpēc ir paredzams, ka lietotāji saņemtu pakalpojumus tikpat netraucēti kā līdz šim. Treškārt, vienas IMSI ieviešanas izmaksas ir mazākas nekā duālās IMSI ieviešanas izmaksas, turklāt, lai to ieviestu, nav jāiegulda liels darbs standartizācijas jomā. BEREC arī uzskata, ka vienas IMSI ieviešanas procesā nav paredzami grūti pārvarami posmi. |
| --- | --- |

(9)

Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 3. punktā noteikto kritēriju kontekstā piemērotāka savukārt šķiet vienas IMSI tehniskā modalitāte. Pirmkārt, visas izvirzītās tehniskās modalitātes, tostarp vienas IMSI tehnisko modalitāti, var ieviest tā, lai tiktu ievēroti 5. panta 3. punktā noteiktie h), i), j) un k) kritēriji. Otrkārt, vienas IMSI modalitāte ir patērētājiem un lietotājiem ērts risinājums, jo tādā gadījumā viesabonēšanas pakalpojumi tehniski tiktu sniegti tāpat kā līdz šim, tāpēc ir paredzams, ka lietotāji saņemtu pakalpojumus tikpat netraucēti kā līdz šim. Treškārt, vienas IMSI ieviešanas izmaksas ir mazākas nekā duālās IMSI ieviešanas izmaksas, turklāt, lai to ieviestu, nav jāiegulda liels darbs standartizācijas jomā. BEREC arī uzskata, ka vienas IMSI ieviešanas procesā nav paredzami grūti pārvarami posmi.

| (10) | Vienas IMSI tehniskās modalitātes efektivitāti konkurences aspektā varētu vēl uzlabot, sniedzot alternatīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem iespēju novirzīt viesabonēšanas datu plūsmu uz konkrētu apmeklēto sakaru tīklu pēc šo pakalpojumu sniedzēju izvēles. Tomēr datu plūsmas novirzīšanas sistēmas ieviešana, lai iegūtu uzlabotu vienas IMSI tehnisko modalitāti, būtu pamatota tikai tad, ja ieviešanas izmaksas būtu proporcionālas paredzamajām priekšrocībām konkurences aspektā. Līdz šim nav pierādījumu, ka līdz 2014. gada 1. jūlijam par samērīgām izmaksām varētu ieviest vajadzīgo datu plūsmas novirzīšanas sistēmu, lai iegūtu uzlabotu vienas IMSI tehnisko modalitāti. Tāpēc šobrīd vienas IMSI tehniskā modalitāte viesabonēšanas pakalpojumu tālākpārdošanas formā ir uzskatāma par pietiekamu, lai panāktu atbilstību visiem 5. panta 3. punktā noteiktajiem kritērijiem, izņemot b) un e) kritēriju, kas tiktu izpildīti tikai daļēji. |
| --- | --- |

(10)

Vienas IMSI tehniskās modalitātes efektivitāti konkurences aspektā varētu vēl uzlabot, sniedzot alternatīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem iespēju novirzīt viesabonēšanas datu plūsmu uz konkrētu apmeklēto sakaru tīklu pēc šo pakalpojumu sniedzēju izvēles. Tomēr datu plūsmas novirzīšanas sistēmas ieviešana, lai iegūtu uzlabotu vienas IMSI tehnisko modalitāti, būtu pamatota tikai tad, ja ieviešanas izmaksas būtu proporcionālas paredzamajām priekšrocībām konkurences aspektā. Līdz šim nav pierādījumu, ka līdz 2014. gada 1. jūlijam par samērīgām izmaksām varētu ieviest vajadzīgo datu plūsmas novirzīšanas sistēmu, lai iegūtu uzlabotu vienas IMSI tehnisko modalitāti. Tāpēc šobrīd vienas IMSI tehniskā modalitāte viesabonēšanas pakalpojumu tālākpārdošanas formā ir uzskatāma par pietiekamu, lai panāktu atbilstību visiem 5. panta 3. punktā noteiktajiem kritērijiem, izņemot b) un e) kritēriju, kas tiktu izpildīti tikai daļēji.

| (11) | Ne duālās IMSI tehniskā modalitāte, ne vienas IMSI tehniskā modalitāte vai tās uzlabotās versijas neatbilst visiem Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 3. punktā noteiktajiem kritērijiem. Konkrētāk, neviena no šīm modalitātēm nesniedz iespēju īstenot iekšzemes un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem noteikto prasību neliegt klientiem piekļūt regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ko alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz tieši apmeklētajā sakaru tīklā. Tomēr vismaz vienai no tehniskā risinājuma tehniskajām modalitātēm ir jāsniedz iespēja īstenot šo prasību kā vienu no minētās regulas 4. panta 1. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(11)

Ne duālās IMSI tehniskā modalitāte, ne vienas IMSI tehniskā modalitāte vai tās uzlabotās versijas neatbilst visiem Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 3. punktā noteiktajiem kritērijiem. Konkrētāk, neviena no šīm modalitātēm nesniedz iespēju īstenot iekšzemes un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem noteikto prasību neliegt klientiem piekļūt regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ko alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz tieši apmeklētajā sakaru tīklā. Tomēr vismaz vienai no tehniskā risinājuma tehniskajām modalitātēm ir jāsniedz iespēja īstenot šo prasību kā vienu no minētās regulas 4. panta 1. punktā noteiktajām prasībām.

| (12) | Pašreizējais vietējo sakaru tīklu īstenojums un konfigurācija neļauj sniegt šādus vietējus datu viesabonēšanas pakalpojumus. Tāpēc ir nepieciešama vēl viena tehniskā modalitāte, lai izpildītu Regulā (ES) Nr. 531/2012 noteikto prasību. Lai nošķirtu vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus no iekšzemes pakalpojumu komplekta, apmeklēto sakaru tīklu operatoriem nevajadzētu liegt ne vien viesabonenta datu plūsmas tehnisku apstrādi, bet arī pakalpojuma sniegšanu mazumtirdzniecības līmenī. |
| --- | --- |

(12)

Pašreizējais vietējo sakaru tīklu īstenojums un konfigurācija neļauj sniegt šādus vietējus datu viesabonēšanas pakalpojumus. Tāpēc ir nepieciešama vēl viena tehniskā modalitāte, lai izpildītu Regulā (ES) Nr. 531/2012 noteikto prasību. Lai nošķirtu vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus no iekšzemes pakalpojumu komplekta, apmeklēto sakaru tīklu operatoriem nevajadzētu liegt ne vien viesabonenta datu plūsmas tehnisku apstrādi, bet arī pakalpojuma sniegšanu mazumtirdzniecības līmenī.

| (13) | No otras puses, vienas IMSI tehniskā modalitāte nerada iespēju sniegt konkurētspējīgus pakalpojumus visās patērētāju pieprasījuma kategorijās, piemēram, intensīvas datu pakalpojumu lietošanas kategorijā. Tā kā datu viesabonēšanas pakalpojumu vairumtirdzniecības tarifu ierobežojumi nav cieši saistīti ar izmaksām un pēc 2014. gada nesamazināsies, lai gan ir gaidāms, ka samazināsies vairumtirdzniecības izmaksas, nešķiet reālistiski, ka alternatīvie viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji, kuriem nākas izmantot vairumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumus, aktīviem datu pakalpojumu lietotājiem varētu piedāvāt mazumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumus par pievilcīgām cenām salīdzinājumā ar iekšzemes mobilo sakaru datu pakalpojumu cenu līmeni. Savukārt tehniskā modalitāte, ar ko īsteno iekšzemes un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem noteikto prasību neliegt klientiem piekļūt regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, kurus alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz tieši apmeklētajā sakaru tīklā, alternatīvajiem viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem rada iespēju sniegt vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus, t. i., datu viesabonēšanas pakalpojumus, neizmantojot vairumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

(13)

No otras puses, vienas IMSI tehniskā modalitāte nerada iespēju sniegt konkurētspējīgus pakalpojumus visās patērētāju pieprasījuma kategorijās, piemēram, intensīvas datu pakalpojumu lietošanas kategorijā. Tā kā datu viesabonēšanas pakalpojumu vairumtirdzniecības tarifu ierobežojumi nav cieši saistīti ar izmaksām un pēc 2014. gada nesamazināsies, lai gan ir gaidāms, ka samazināsies vairumtirdzniecības izmaksas, nešķiet reālistiski, ka alternatīvie viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji, kuriem nākas izmantot vairumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumus, aktīviem datu pakalpojumu lietotājiem varētu piedāvāt mazumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumus par pievilcīgām cenām salīdzinājumā ar iekšzemes mobilo sakaru datu pakalpojumu cenu līmeni. Savukārt tehniskā modalitāte, ar ko īsteno iekšzemes un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem noteikto prasību neliegt klientiem piekļūt regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, kurus alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz tieši apmeklētajā sakaru tīklā, alternatīvajiem viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem rada iespēju sniegt vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus, t. i., datu viesabonēšanas pakalpojumus, neizmantojot vairumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumus.

| (14) | Mazumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumus šobrīd sniedz iekšzemes pakalpojumu sniedzēji, kas slēdz vairumtirdzniecības līgumus ar apmeklēto sakaru tīklu operatoriem. Viesabonēšanas datu pakalpojumu datu plūsmu pārraida un uztver, izmantojot apmeklētā sakaru tīkla operatora radio piekļuves tīklu, un maršrutē no apmeklētā sakaru tīkla uz vietējo sakaru tīklu un otrādi. Vietējā sakaru tīkla operators nodrošina interneta savienojumu un iekasē no viesabonenta maksu par datu viesabonēšanas pakalpojumu. Pašreizējie GSM/GPRS, EDGE un UMTS standarti jau sniedz apmeklētā sakaru tīkla operatoram iespēju tehniski apstrādāt datu viesabonēšanas pakalpojumu datu plūsmu un nodrošināt interneta savienojumu bez vajadzības veikt maršrutēšanu starp vietējo sakaru tīklu un apmeklēto sakaru tīklu. Tomēr saskaņā ar nozares pašreizējo praksi vietējā sakaru tīkla operators joprojām iekasē no klienta maksu par datu viesabonēšanas pakalpojumu un apmeklētā sakaru tīkla operators sniedz vietējā sakaru tīkla operatoram datu plūsmas apstrādes pakalpojumus kā vairumtirdzniecības pakalpojumus. |
| --- | --- |

(14)

Mazumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumus šobrīd sniedz iekšzemes pakalpojumu sniedzēji, kas slēdz vairumtirdzniecības līgumus ar apmeklēto sakaru tīklu operatoriem. Viesabonēšanas datu pakalpojumu datu plūsmu pārraida un uztver, izmantojot apmeklētā sakaru tīkla operatora radio piekļuves tīklu, un maršrutē no apmeklētā sakaru tīkla uz vietējo sakaru tīklu un otrādi. Vietējā sakaru tīkla operators nodrošina interneta savienojumu un iekasē no viesabonenta maksu par datu viesabonēšanas pakalpojumu. Pašreizējie GSM/GPRS, EDGE un UMTS standarti jau sniedz apmeklētā sakaru tīkla operatoram iespēju tehniski apstrādāt datu viesabonēšanas pakalpojumu datu plūsmu un nodrošināt interneta savienojumu bez vajadzības veikt maršrutēšanu starp vietējo sakaru tīklu un apmeklēto sakaru tīklu. Tomēr saskaņā ar nozares pašreizējo praksi vietējā sakaru tīkla operators joprojām iekasē no klienta maksu par datu viesabonēšanas pakalpojumu un apmeklētā sakaru tīkla operators sniedz vietējā sakaru tīkla operatoram datu plūsmas apstrādes pakalpojumus kā vairumtirdzniecības pakalpojumus.

| (15) | Prasību neliegt viesabonentiem saņemt vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus var izpildīt vairākos veidos. Galvenie priekšnoteikumi tās izpildei ir ieviest un aktivizēt datu pakalpojumu viesabonēšanas datu plūsmas apstrādi apmeklētajā tīklā un nenovērst apmeklētā sakaru tīkla manuālu vai automātisku izvēli. Iespējami uzlabojumi ietver datu plūsmas novirzīšanas elementu pielāgošanu, lai nepārtrauktu aktīvu vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sesiju, un īpašu iekārtu ieviešanu, lai palīdzētu viesabonentiem izvēlēties kādu no apmeklētajiem tīkliem vai nodrošinātu apmeklēto tīklu automātisku izvēli. Šādiem priekšnoteikumiem vajadzētu ļaut attīstīt dažādus uzņēmējdarbības modeļus vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanai īstermiņā vai ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(15)

Prasību neliegt viesabonentiem saņemt vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus var izpildīt vairākos veidos. Galvenie priekšnoteikumi tās izpildei ir ieviest un aktivizēt datu pakalpojumu viesabonēšanas datu plūsmas apstrādi apmeklētajā tīklā un nenovērst apmeklētā sakaru tīkla manuālu vai automātisku izvēli. Iespējami uzlabojumi ietver datu plūsmas novirzīšanas elementu pielāgošanu, lai nepārtrauktu aktīvu vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sesiju, un īpašu iekārtu ieviešanu, lai palīdzētu viesabonentiem izvēlēties kādu no apmeklētajiem tīkliem vai nodrošinātu apmeklēto tīklu automātisku izvēli. Šādiem priekšnoteikumiem vajadzētu ļaut attīstīt dažādus uzņēmējdarbības modeļus vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanai īstermiņā vai ilgtermiņā.

| (16) | Īstermiņa vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu gadījumā viesabonents var izvēlēties saņemt mazumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumus tieši no kāda vietējā mobilo sakaru tīkla operatora, ja apmeklētajā valstī šāds pakalpojums tiek piedāvāts un ja starp apmeklētās valsts sakaru tīkla operatoru un vietējā sakaru tīkla operatoru ir noslēgts viesabonēšanas līgums. Šā pakalpojuma pagaidu raksturs nozīmē, ka nepastāv tīkla vai termināliekārtas pastāvīga konfigurācija, tāpēc, tiklīdz vietējie datu viesabonēšanas pakalpojumi vairs netiek izmantoti, atjaunojas sākotnējais viesabonēšanas režīms. No klienta viedokļa šāda veida pakalpojumi līdzinātos bezvadu lokālo tīklu – piemēram, WiFi – pakalpojumiem, ko šobrīd, atrodoties ārvalstīs, izmanto daudzi klēpjdatoru, viedtālruņu vai planšetdatoru lietotāji. Balss pakalpojumus, SMS pakalpojumus un citus saistītus viesabonēšanas pakalpojumus, kā parasti, sniegtu vietējā sakaru tīkla operators, izņemot gadījumus, kad viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs apmeklētajā tīklā piedāvā arī šos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(16)

Īstermiņa vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu gadījumā viesabonents var izvēlēties saņemt mazumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumus tieši no kāda vietējā mobilo sakaru tīkla operatora, ja apmeklētajā valstī šāds pakalpojums tiek piedāvāts un ja starp apmeklētās valsts sakaru tīkla operatoru un vietējā sakaru tīkla operatoru ir noslēgts viesabonēšanas līgums. Šā pakalpojuma pagaidu raksturs nozīmē, ka nepastāv tīkla vai termināliekārtas pastāvīga konfigurācija, tāpēc, tiklīdz vietējie datu viesabonēšanas pakalpojumi vairs netiek izmantoti, atjaunojas sākotnējais viesabonēšanas režīms. No klienta viedokļa šāda veida pakalpojumi līdzinātos bezvadu lokālo tīklu – piemēram, WiFi – pakalpojumiem, ko šobrīd, atrodoties ārvalstīs, izmanto daudzi klēpjdatoru, viedtālruņu vai planšetdatoru lietotāji. Balss pakalpojumus, SMS pakalpojumus un citus saistītus viesabonēšanas pakalpojumus, kā parasti, sniegtu vietējā sakaru tīkla operators, izņemot gadījumus, kad viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs apmeklētajā tīklā piedāvā arī šos pakalpojumus.

| (17) | Ilgtermiņa vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu gadījumā viesabonents noslēgtu līgumu ar vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju, nevis ar viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju, izmantojot vietējo tīklu. Šādā gadījumā alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs, piemēram, mobilo sakaru tīkla operators vai pakalpojumu tālākpārdevējs, viesabonentiem ilgtermiņā sniegtu vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus un nepieciešamo tehnisko palīdzību (nodrošinot īpašas lietojumprogrammas vai tamlīdzīgu palīdzību) vienā vai vairākās valstīs, izmantojot savu tīkla pārklājumu un/vai MSTO ekspluatētu tīklu pārklājumu, par ko katrā valstī būtu noslēgti tālākpārdošanas līgumi. |
| --- | --- |

(17)

Ilgtermiņa vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu gadījumā viesabonents noslēgtu līgumu ar vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju, nevis ar viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju, izmantojot vietējo tīklu. Šādā gadījumā alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs, piemēram, mobilo sakaru tīkla operators vai pakalpojumu tālākpārdevējs, viesabonentiem ilgtermiņā sniegtu vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus un nepieciešamo tehnisko palīdzību (nodrošinot īpašas lietojumprogrammas vai tamlīdzīgu palīdzību) vienā vai vairākās valstīs, izmantojot savu tīkla pārklājumu un/vai MSTO ekspluatētu tīklu pārklājumu, par ko katrā valstī būtu noslēgti tālākpārdošanas līgumi.

| (18) | Visvienkāršākie komerciālie piedāvājumi, iespējams, var nenodrošināt pietiekamu lietošanas ērtumu, piemēram, paredzot, ka viesabonentam jāmaina termināļa iestatījumi vai ar SMS jānosūta kods, lai aktivizētu pakalpojumu un izvēlētos apmeklēto tīklu, tomēr ir paredzams, ka atkarībā no pakalpojuma popularitātes vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji, termināļu un lietojumprogrammu nodrošinātāji vai citas iesaistītās personas izstrādās tirgum atbilstošus risinājumus, ko būs ērtāk lietot. Tiek uzskatīts, ka vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus ir ērti lietot elastības dēļ – acumirklī var izvēlēties vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju vai atteikties no tā. Vietējie datu viesabonēšanas pakalpojumi ļauj alternatīvajiem viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem izmantot savus infrastruktūras resursus un komerclīgumus par datu viesabonēšanu, piemēram, vienojoties par tālākpārdošanu vai ilgtermiņa vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu vairākās valstīs. Saskaņā ar BEREC vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus var ieviest diezgan ātri un tie ir izmaksu ziņā efektīvi, jo vairums izmaksu rodas alternatīvajiem pakalpojumu sniedzējiem proporcionāli vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu faktiskajai ieviešanai. Sadarbspējas līmenis ir augsts, jo jau pastāv standarti datu plūsmas apstrādei apmeklētajā tīklā. Tāpēc tehniskā modalitāte, kas nodrošina piekļuvi vietējiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, atbilst visiem Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 3. punkta kritērijiem, izņemot b) un e) kritēriju, kas tiek izpildīti tikai daļēji. |
| --- | --- |

(18)

Visvienkāršākie komerciālie piedāvājumi, iespējams, var nenodrošināt pietiekamu lietošanas ērtumu, piemēram, paredzot, ka viesabonentam jāmaina termināļa iestatījumi vai ar SMS jānosūta kods, lai aktivizētu pakalpojumu un izvēlētos apmeklēto tīklu, tomēr ir paredzams, ka atkarībā no pakalpojuma popularitātes vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji, termināļu un lietojumprogrammu nodrošinātāji vai citas iesaistītās personas izstrādās tirgum atbilstošus risinājumus, ko būs ērtāk lietot. Tiek uzskatīts, ka vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus ir ērti lietot elastības dēļ – acumirklī var izvēlēties vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju vai atteikties no tā. Vietējie datu viesabonēšanas pakalpojumi ļauj alternatīvajiem viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem izmantot savus infrastruktūras resursus un komerclīgumus par datu viesabonēšanu, piemēram, vienojoties par tālākpārdošanu vai ilgtermiņa vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu vairākās valstīs. Saskaņā ar BEREC vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus var ieviest diezgan ātri un tie ir izmaksu ziņā efektīvi, jo vairums izmaksu rodas alternatīvajiem pakalpojumu sniedzējiem proporcionāli vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu faktiskajai ieviešanai. Sadarbspējas līmenis ir augsts, jo jau pastāv standarti datu plūsmas apstrādei apmeklētajā tīklā. Tāpēc tehniskā modalitāte, kas nodrošina piekļuvi vietējiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, atbilst visiem Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 3. punkta kritērijiem, izņemot b) un e) kritēriju, kas tiek izpildīti tikai daļēji.

| (19) | Tehniskā modalitāte, kas nodrošina piekļuvi vietējiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, nodrošina piekļuvi tikai datu viesabonēšanas pakalpojumiem. Tāpēc tā pilnībā neatbilst Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 3. punkta e) kritērijam. Turklāt šī tehniskā modalitāte arī pilnībā neatbilst b) kritērijam, jo ir paredzams, ka piekļuve vietējiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem ieinteresēs tikai datu pakalpojumu lietotājus. |
| --- | --- |

(19)

Tehniskā modalitāte, kas nodrošina piekļuvi vietējiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, nodrošina piekļuvi tikai datu viesabonēšanas pakalpojumiem. Tāpēc tā pilnībā neatbilst Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 3. punkta e) kritērijam. Turklāt šī tehniskā modalitāte arī pilnībā neatbilst b) kritērijam, jo ir paredzams, ka piekļuve vietējiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem ieinteresēs tikai datu pakalpojumu lietotājus.

| (20) | Tehniskais risinājums, kas ietver abas tehniskās modalitātes – respektīvi, vienas IMSI tehnisko modalitāti, kas ieviesta kā viesabonēšanas pakalpojumu tālākpārdošanas pakalpojums, un tehnisko modalitāti, kas nodrošina piekļuvi vietējiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem apmeklētā tīklā, –, atbilst visiem Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 3. punkta kritērijiem. Lai gan ne vienas IMSI tehniskā modalitāte, ne tehniskā modalitāte, kas nodrošina piekļuvi vietējiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, atsevišķi neatbilst b) un e) kritērijam, tās viena otru papildina un minētajiem kritērijiem atbilst tikai abas kopā. |
| --- | --- |

(20)

Tehniskais risinājums, kas ietver abas tehniskās modalitātes – respektīvi, vienas IMSI tehnisko modalitāti, kas ieviesta kā viesabonēšanas pakalpojumu tālākpārdošanas pakalpojums, un tehnisko modalitāti, kas nodrošina piekļuvi vietējiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem apmeklētā tīklā, –, atbilst visiem Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 3. punkta kritērijiem. Lai gan ne vienas IMSI tehniskā modalitāte, ne tehniskā modalitāte, kas nodrošina piekļuvi vietējiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, atsevišķi neatbilst b) un e) kritērijam, tās viena otru papildina un minētajiem kritērijiem atbilst tikai abas kopā.

| (21) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 4. panta 2. punktu pāreja no viena viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pie otra ir jāveic bez nepamatotas kavēšanās un katrā gadījumā pēc iespējas īsākā laikposmā atkarībā no tā, kurš tehniskais risinājums būs izraudzīts regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas ieviešanai. Attiecībā uz vienas IMSI tehnisko modalitāti, piemēram, iekšzemes pakalpojumu sniedzēja maiņu, pēc līguma noslēgšanas ar alternatīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju nav vajadzīga nekāda papildu mijiedarbība ar lietotāju. Šī tehniskā modalitāte ļauj pāreju veikt līdzīgā laikposmā kā pāreju no viena iekšzemes pakalpojumu sniedzēja pie cita – vienas darbadienas laikā. Tāpēc vienas IMSI tehniskās modalitātes gadījumā būtu jāuzskata, ka laikposms pārejai pie alternatīvā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja un otrādi ietver nepamatotu aizkavēšanos, ja tas pārsniedz pārejas laikposmu iekšzemes pakalpojumu sniedzēju gadījumā, jo nav nekādu tehnisku iemeslu tam, lai šī pāreja noritētu ilgāk nekā salīdzināma pāreja iekšzemes pakalpojumu sniedzēju gadījumā. Attiecībā uz tehnisko modalitāti, kas nodrošina piekļuvi vietējiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ir paredzams, ka viesabonenti vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu saņemšanai alternatīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju izvēlēsies tieši pirms plānotās vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanas. Tehniskā modalitāte ļauj pāriet no viena vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pie otra tūlīt pēc tam, kad noslēgts līgums ar jauno viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 4. panta 2. punktu pāreja no viena viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pie otra ir jāveic bez nepamatotas kavēšanās un katrā gadījumā pēc iespējas īsākā laikposmā atkarībā no tā, kurš tehniskais risinājums būs izraudzīts regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas ieviešanai. Attiecībā uz vienas IMSI tehnisko modalitāti, piemēram, iekšzemes pakalpojumu sniedzēja maiņu, pēc līguma noslēgšanas ar alternatīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju nav vajadzīga nekāda papildu mijiedarbība ar lietotāju. Šī tehniskā modalitāte ļauj pāreju veikt līdzīgā laikposmā kā pāreju no viena iekšzemes pakalpojumu sniedzēja pie cita – vienas darbadienas laikā. Tāpēc vienas IMSI tehniskās modalitātes gadījumā būtu jāuzskata, ka laikposms pārejai pie alternatīvā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja un otrādi ietver nepamatotu aizkavēšanos, ja tas pārsniedz pārejas laikposmu iekšzemes pakalpojumu sniedzēju gadījumā, jo nav nekādu tehnisku iemeslu tam, lai šī pāreja noritētu ilgāk nekā salīdzināma pāreja iekšzemes pakalpojumu sniedzēju gadījumā. Attiecībā uz tehnisko modalitāti, kas nodrošina piekļuvi vietējiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ir paredzams, ka viesabonenti vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu saņemšanai alternatīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju izvēlēsies tieši pirms plānotās vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanas. Tehniskā modalitāte ļauj pāriet no viena vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pie otra tūlīt pēc tam, kad noslēgts līgums ar jauno viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju.

| (22) | Lai panāktu viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas sniegšanas saskaņotu tehnisku ieviešanu, tirgus dalībniekiem, BEREC un Komisijai ir jāsadarbojas un jārīkojas saskaņoti. Par saskaņotu pieeju it sevišķi jāvienojas tādēļ, lai noteiktu piemērotas tehniskās saskarnes un nodrošinātu šo saskarņu pienācīgu ieviešanu ar mērķi panākt regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas saskaņotu un vienlaicīgu ieviešanu visā Savienībā. Noderīgs forums šādai rīcības saskaņošanai varētu būt visiem tirgus dalībniekiem pieejama nozares platforma. |
| --- | --- |

(22)

Lai panāktu viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas sniegšanas saskaņotu tehnisku ieviešanu, tirgus dalībniekiem, BEREC un Komisijai ir jāsadarbojas un jārīkojas saskaņoti. Par saskaņotu pieeju it sevišķi jāvienojas tādēļ, lai noteiktu piemērotas tehniskās saskarnes un nodrošinātu šo saskarņu pienācīgu ieviešanu ar mērķi panākt regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas saskaņotu un vienlaicīgu ieviešanu visā Savienībā. Noderīgs forums šādai rīcības saskaņošanai varētu būt visiem tirgus dalībniekiem pieejama nozares platforma.

| (23) | Lai varētu savlaicīgi ieviest regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu, uzņēmumiem pirms 2014. gada 1. jūlija nevajadzētu atteikties veikt tehnisko saskarņu testēšanu pirms alternatīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju piedāvātu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu komerciālas ieviešanas. |
| --- | --- |

(23)

Lai varētu savlaicīgi ieviest regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu, uzņēmumiem pirms 2014. gada 1. jūlija nevajadzētu atteikties veikt tehnisko saskarņu testēšanu pirms alternatīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju piedāvātu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu komerciālas ieviešanas.

| (24) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 38. apsvērumu BEREC, sadarbojoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, būtu jāizstrādā norādījumi par tehniskajiem elementiem, kas nepieciešami viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas ieviešanai. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 38. apsvērumu BEREC, sadarbojoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, būtu jāizstrādā norādījumi par tehniskajiem elementiem, kas nepieciešami viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas ieviešanai.

| (25) | Regulas (ES) Nr. 531/2012 4. panta 4. punktā ir ietverti vispārīgi noteikumi par to, kā un kad klienti jāinformē par iespēju izvēlēties alternatīvu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju. Informācijas saturs un veidi, kādā to varētu sniegt patērētājam, ir jāprecizē, lai patērētājam būtu vieglāk pieņemt lēmumu, pamatojoties uz pilnīgu informāciju. Lai uzlabotu patērētāju informētību par viesabonēšanas pakalpojumu tirgu, ir jāizmanto visi pieejamie līdzekļi, kas varētu palīdzēt patērētājiem gūt labumu no atvērta tirgus. |
| --- | --- |

(25)

Regulas (ES) Nr. 531/2012 4. panta 4. punktā ir ietverti vispārīgi noteikumi par to, kā un kad klienti jāinformē par iespēju izvēlēties alternatīvu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju. Informācijas saturs un veidi, kādā to varētu sniegt patērētājam, ir jāprecizē, lai patērētājam būtu vieglāk pieņemt lēmumu, pamatojoties uz pilnīgu informāciju. Lai uzlabotu patērētāju informētību par viesabonēšanas pakalpojumu tirgu, ir jāizmanto visi pieejamie līdzekļi, kas varētu palīdzēt patērētājiem gūt labumu no atvērta tirgus.

| (26) | Lai nodrošinātu, ka visi patērētāji var izmantot alternatīvus piedāvājumus, iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina, lai līgumos, kas noslēgti vai pagarināti pēc 2014. gada 1. jūlija, klientam būtu paredzēta iespēja jebkurā laikā pāriet pie cita viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja, turklāt līdzšinējais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs tam nepiemērotu nekādu maksu. |
| --- | --- |

(26)

Lai nodrošinātu, ka visi patērētāji var izmantot alternatīvus piedāvājumus, iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina, lai līgumos, kas noslēgti vai pagarināti pēc 2014. gada 1. jūlija, klientam būtu paredzēta iespēja jebkurā laikā pāriet pie cita viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja, turklāt līdzšinējais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs tam nepiemērotu nekādu maksu.

| (27) | Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem, tostarp alternatīvajiem viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kas piedāvā vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus, būtu sniegtajiem datu pakalpojumiem jāpiemēro pārredzamības un aizsardzības mehānismi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 15. pantu. Lai nodrošinātu pārredzamību, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu arī jāsniedz saviem viesabonentiem informācija par pakalpojumiem, kas var nebūt pieejami, izmantojot vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus, – piemēram, var nebūt pieejami ar īpašumtiesībām aizsargāti pakalpojumi, ko nodrošina iekšzemes sakaru tīkls. |
| --- | --- |

(27)

Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem, tostarp alternatīvajiem viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kas piedāvā vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus, būtu sniegtajiem datu pakalpojumiem jāpiemēro pārredzamības un aizsardzības mehānismi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 15. pantu. Lai nodrošinātu pārredzamību, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu arī jāsniedz saviem viesabonentiem informācija par pakalpojumiem, kas var nebūt pieejami, izmantojot vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus, – piemēram, var nebūt pieejami ar īpašumtiesībām aizsargāti pakalpojumi, ko nodrošina iekšzemes sakaru tīkls.

| (28) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Komunikāciju komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(28)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Komunikāciju komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

Šī regula nosaka sīki izstrādātus noteikumus par regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu visā Savienībā.

Tā nosaka sīki izstrādātus noteikumus par tehnisku risinājumu regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas ieviešanai. Tā nosaka arī sīki izstrādātus noteikumus par iekšzemes pakalpojumu sniedzēju pienākumu sniegt viesabonentiem informāciju par iespēju izvēlēties viesabonēšanas pakalpojumus, ko sniedz jebkurš alternatīvs viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu tālākpārdošana” ir viesabonentiem parasti pieejamo regulēto viesabonēšanas pakalpojumu komplekta un ar tiem saistīto pakalpojumu – piemēram, automātiskā atbildētāja pakalpojumu – sniegšana tādā veidā, lai viesabonentiem nebūtu jāmaina ne SIM karte, ne mobilā ierīce, saskaņā ar vairumtirdzniecības līgumu, kas noslēgts starp alternatīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju un iekšzemes pakalpojumu sniedzēju; |
| --- | --- |

a)

“mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu tālākpārdošana” ir viesabonentiem parasti pieejamo regulēto viesabonēšanas pakalpojumu komplekta un ar tiem saistīto pakalpojumu – piemēram, automātiskā atbildētāja pakalpojumu – sniegšana tādā veidā, lai viesabonentiem nebūtu jāmaina ne SIM karte, ne mobilā ierīce, saskaņā ar vairumtirdzniecības līgumu, kas noslēgts starp alternatīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju un iekšzemes pakalpojumu sniedzēju;

| b) | “vietējs datu viesabonēšanas pakalpojums” ir regulēts datu viesabonēšanas pakalpojums, ko alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs īstermiņā vai ilgtermiņā nepastarpināti sniedz viesabonentiem apmeklētā sakaru tīklā tādā veidā, lai viesabonentiem nebūtu jāmaina ne SIM karte, ne mobilā ierīce; |
| --- | --- |

b)

“vietējs datu viesabonēšanas pakalpojums” ir regulēts datu viesabonēšanas pakalpojums, ko alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs īstermiņā vai ilgtermiņā nepastarpināti sniedz viesabonentiem apmeklētā sakaru tīklā tādā veidā, lai viesabonentiem nebūtu jāmaina ne SIM karte, ne mobilā ierīce;

| c) | “ES interneta piekļuves punkta nosaukums (PPN)” ir vienots identifikators, kas manuāli vai automātiski iestatīts viesabonenta mobilajā ierīcē un ko atpazīst vietējais sakaru tīkls un apmeklētais tīkls; šis identifikators norāda viesabonenta izvēli izmantot vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

c)

“ES interneta piekļuves punkta nosaukums (PPN)” ir vienots identifikators, kas manuāli vai automātiski iestatīts viesabonenta mobilajā ierīcē un ko atpazīst vietējais sakaru tīkls un apmeklētais tīkls; šis identifikators norāda viesabonenta izvēli izmantot vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus;

| d) | “datu plūsmas vadība” ir vietējā sakaru tīkla operatora izmantota kontroles funkcija, kuras mērķis ir pakalpojumu sniegšanai šā operatora viesabonentiem izvēlēties tos apmeklētos sakaru tīklus, ko attiecīgais operators uzskata par vēlamiem, izmantojot sakaru tīklu prioritātes sarakstu; |
| --- | --- |

d)

“datu plūsmas vadība” ir vietējā sakaru tīkla operatora izmantota kontroles funkcija, kuras mērķis ir pakalpojumu sniegšanai šā operatora viesabonentiem izvēlēties tos apmeklētos sakaru tīklus, ko attiecīgais operators uzskata par vēlamiem, izmantojot sakaru tīklu prioritātes sarakstu;

| e) | “sakaru tīklu bloķēšana” ir vietējā sakaru tīkla operatora izmantota kontroles funkcija, kuras mērķis ir pakalpojumu sniegšanai šā operatora viesabonentiem neizvēlēties konkrētus apmeklētos tīklus; |
| --- | --- |

e)

“sakaru tīklu bloķēšana” ir vietējā sakaru tīkla operatora izmantota kontroles funkcija, kuras mērķis ir pakalpojumu sniegšanai šā operatora viesabonentiem neizvēlēties konkrētus apmeklētos tīklus;

| f) | “pastāvīgs informācijas nesējs” ir jebkurš instruments, kas ļauj klientam glabāt šim klientam personiski adresēto informāciju tādā veidā, kas nodrošina, ka šī informācija samērīgu laikposmu būs pieejama turpmākai izmantošanai, ņemot vērā informācijas iespējamos izmantošanas mērķus, kā arī ļauj glabāto informāciju nemainītā veidā pavairot; |
| --- | --- |

f)

“pastāvīgs informācijas nesējs” ir jebkurš instruments, kas ļauj klientam glabāt šim klientam personiski adresēto informāciju tādā veidā, kas nodrošina, ka šī informācija samērīgu laikposmu būs pieejama turpmākai izmantošanai, ņemot vērā informācijas iespējamos izmantošanas mērķus, kā arī ļauj glabāto informāciju nemainītā veidā pavairot;

| g) | “jaunais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs” ir viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs, kurš pēc viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja maiņas sniegs viesabonēšanas pakalpojumus līdzšinējā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja vietā; |
| --- | --- |

g)

“jaunais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs” ir viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs, kurš pēc viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja maiņas sniegs viesabonēšanas pakalpojumus līdzšinējā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja vietā;

| h) | “līdzšinējais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs” ir viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs, kurš šobrīd sniedz viesabonēšanas pakalpojumus klientam. |
| --- | --- |

h)

“līdzšinējais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs” ir viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs, kurš šobrīd sniedz viesabonēšanas pakalpojumus klientam.

3. pants

Tehniskā modalitāte, kas paredzēta, lai ieviestu regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu komplektā

1.   Lai nodrošinātu viesabonentiem piekļuvi regulētiem balss, SMS un datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ko komplektā sniedz kāds alternatīvs viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs, iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem, kas ekspluatē zemes publisko mobilo sakaru tīklu, ir jānodrošina vajadzīgie sakaru tīkla elementi un attiecīgie pakalpojumi, lai alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs varētu veikt mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu tālākpārdošanu iekšzemes pakalpojumu sniedzēja klientiem līdztekus iekšzemes mobilo sakaru pakalpojumiem tādā veidā, lai viesabonentiem nebūtu jāmaina ne SIM karte, ne mobilā ierīce.

2.   Šā panta 1. punktā minētie sakaru tīkla elementi un attiecīgie pakalpojumi inter alia ietver:

| a) | viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja maiņas procedūrai vajadzīgās iekārtas saskaņā ar 5. punktu; |
| --- | --- |

a)

viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja maiņas procedūrai vajadzīgās iekārtas saskaņā ar 5. punktu;

| b) | iekārtas, kas ir saistītas ar informāciju par klientu – piemēram, klienta atrašanās vietas datiem un rēķinu izrakstīšanas vajadzībām reģistrētajiem klienta datiem, – un kas vajadzīgas mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanai; |
| --- | --- |

b)

iekārtas, kas ir saistītas ar informāciju par klientu – piemēram, klienta atrašanās vietas datiem un rēķinu izrakstīšanas vajadzībām reģistrētajiem klienta datiem, – un kas vajadzīgas mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanai;

| c) | iekārtas, kas konkrētajā datu viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanas laikposmā ļauj piemērot finanšu ierobežojumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 15. pantu. |
| --- | --- |

c)

iekārtas, kas konkrētajā datu viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanas laikposmā ļauj piemērot finanšu ierobežojumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 15. pantu.

3.   Iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem, kas ekspluatē zemes publisko mobilo sakaru tīklu, jāizpilda visi pamatotie pieprasījumi nodrošināt piekļuvi sakaru tīkla elementiem un pakalpojumiem saskaņā ar 1. un 2. punktu.

4.   Iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem ir jānodrošina, lai alternatīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju viesabonenti varētu turpināt izmantot līdzšinējos automātiskā atbildētāja pakalpojumus.

5.   Līdzšinējam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam jāsadarbojas ar jauno viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju, lai nodrošinātu, ka viesabonenti, kas noslēguši līgumu ar jaunu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju, varētu izmantot jaunā pakalpojumu sniedzēja pakalpojumus vienas darbadienas laikā.

4. pants

Tehniskā modalitāte, kas paredzēta, lai ieviestu piekļuvi vietējiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem apmeklētā tīklā

1.   Lai neliegtu viesabonentiem piekļūt regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ko alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs nepastarpināti sniedz apmeklētajā tīklā, iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem, kas ekspluatē zemes publisko mobilo sakaru tīklu, ir jāizpilda pamatoti pieprasījumi nodrošināt vajadzīgos sakaru tīkla elementus un attiecīgos pakalpojumus, lai alternatīvie viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji varētu apstrādāt datu viesabonēšanas pakalpojumu datu plūsmu apmeklētajā tīklā un sniegt mazumtirdzniecības vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus.

2.   Šā panta 1. punktā minētie sakaru tīkla elementi un attiecīgie pakalpojumi inter alia ietver:

| a) | iekārtas, kas vajadzīgas, lai viesabonents varētu pāriet no viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja, kas izmanto vietējo sakaru tīklu, pie alternatīvā vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja un otrādi nolūkā izmantot datu viesabonēšanas pakalpojumus saskaņā ar 4. punktu; |
| --- | --- |

a)

iekārtas, kas vajadzīgas, lai viesabonents varētu pāriet no viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja, kas izmanto vietējo sakaru tīklu, pie alternatīvā vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja un otrādi nolūkā izmantot datu viesabonēšanas pakalpojumus saskaņā ar 4. punktu;

| b) | iekārtas, ar kurām vietējā sakaru tīklā var izveidot ES interneta PPN lietotāju piekļuves profilus un vietējā sakaru tīklā izveidot mehānismu, kas ļauj apstrādāt datu viesabonēšanas pakalpojumu datu plūsmu apmeklētajā tīklā, ļauj maršrutēt datu viesabonēšanas pakalpojumu datu plūsmu izraudzītajam alternatīvajam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam un ļauj apmeklētā sakaru tīkla operatoram sniegt mazumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumus konkrētajiem lietotāja piekļuves profiliem; |
| --- | --- |

b)

iekārtas, ar kurām vietējā sakaru tīklā var izveidot ES interneta PPN lietotāju piekļuves profilus un vietējā sakaru tīklā izveidot mehānismu, kas ļauj apstrādāt datu viesabonēšanas pakalpojumu datu plūsmu apmeklētajā tīklā, ļauj maršrutēt datu viesabonēšanas pakalpojumu datu plūsmu izraudzītajam alternatīvajam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam un ļauj apmeklētā sakaru tīkla operatoram sniegt mazumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumus konkrētajiem lietotāja piekļuves profiliem;

| c) | iekārtas, kas nodrošina, ka datu plūsmas vadība, sakaru tīklu bloķēšana vai citi vietējā sakaru tīklā izmantotie mehānismi neliedz lietotājiem izvēlēties apmeklēto tīklu, lai pēc saviem ieskatiem izvēlētos vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

c)

iekārtas, kas nodrošina, ka datu plūsmas vadība, sakaru tīklu bloķēšana vai citi vietējā sakaru tīklā izmantotie mehānismi neliedz lietotājiem izvēlēties apmeklēto tīklu, lai pēc saviem ieskatiem izvēlētos vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus;

| d) | iekārtas, kas nodrošina, ka lietotājs netiks atvienots no apmeklētā tīkla datu plūsmas vadības vai citu vietējā sakaru tīklā izmantoto mehānismu dēļ un varēs saņemt izvēlētos vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

d)

iekārtas, kas nodrošina, ka lietotājs netiks atvienots no apmeklētā tīkla datu plūsmas vadības vai citu vietējā sakaru tīklā izmantoto mehānismu dēļ un varēs saņemt izvēlētos vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus.

3.   Ja alternatīvs viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs plāno piedāvāt vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus, iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem, kas ekspluatē zemes publisko mobilo sakaru tīklu, šajā nolūkā ir jāizpilda alternatīvā viesabonēšanas pakalpojuma sniedzēja pamatotie pieprasījumi nodrošināt vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuvi šim sakaru tīklam un jāļauj alternatīvajam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam sniegt vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam, izmantojot vietējo sakaru tīklu, – vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanas laikā sniegt viesabonentiem pārējos viesabonēšanas (balss un īsziņu) pakalpojumus.

4.   Līdzšinējam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam jāsadarbojas ar jauno viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju, lai nodrošinātu, ka viesabonenti, kas ar jauno viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju noslēguši līgumu par vietējo datu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu, varētu izmantot jaunā pakalpojumu sniedzēja pakalpojumus nekavējoties – no brīža, kad jaunais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs nosūta attiecīgu pieprasījumu līdzšinējam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam.

Līdzšinējam pakalpojumu sniedzējam un alternatīvajam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam ir jānodrošina, lai, īstenojot šo tehnisko modalitāti, visiem viesabonentiem, kuri izmanto vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus, jebkurā laikā būtu iespēja pārtraukt izmantot vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus un atsākt izmantot līdzšinējā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja noklusējuma viesabonēšanas pakalpojumus. Alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs, kas sniedz vietējos datu viesabonēšanas pakalpojumus, nedrīkst novērst šo noklusējuma viesabonēšanas pakalpojumu automātisku atjaunošanu nekavējoties – no brīža, kad līdzšinējais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs nosūta attiecīgu pieprasījumu alternatīvajam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam.

5. pants

Tehniskais risinājums regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas ieviešanai

Vietējiem pakalpojumu sniedzējiem, kas ekspluatē zemes publisko mobilo sakaru tīklu, ir kopīgi jāīsteno tehniskā modalitāte, kas paredzēta, lai ieviestu regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu komplektā, un tehniskā modalitāte, kas paredzēta, lai ieviestu piekļuvi vietējiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem apmeklētā tīklā.

Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem ir savstarpēji jāsadarbojas ar mērķi nodrošināt tehniskā risinājuma saskarņu sadarbspēju, izmantojot kopīgus, saskaņotus standartus, lai varētu ieviest regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu. Var izmantot atsauces dokumentus un datu bāzu procedūras, ko viesabonēšanas vajadzībām izmanto sakaru tīklu operatori, ja vien šie dokumenti un procedūras ir publiski pieejamas un atbilst Regulai (ES) Nr. 531/2012 un šai regulai.

6. pants

Klientu informēšana par regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu

1.   No 2014. gada 1. jūlija iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem savi esošie viesabonenti klienti un jaunie klienti pirms līguma noslēgšanas ir jāinformē par iespēju izvēlēties atsevišķus viesabonēšanas pakalpojumus, ko sniedz alternatīvie viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji. Konkrētāk, ir jāsniedz šāda informācija:

| a) | sīka informācija par darbībām, kas viesabonentiem jāveic, lai pārietu pie alternatīvā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja vai pārietu no viena alternatīvā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pie cita; |
| --- | --- |

a)

sīka informācija par darbībām, kas viesabonentiem jāveic, lai pārietu pie alternatīvā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja vai pārietu no viena alternatīvā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pie cita;

| b) | informācija par iespēju jebkurā brīdī bez maksas pāriet pie alternatīvā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja vai pāriet no viena alternatīvā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pie cita; |
| --- | --- |

b)

informācija par iespēju jebkurā brīdī bez maksas pāriet pie alternatīvā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja vai pāriet no viena alternatīvā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pie cita;

| c) | informācija par līdzšinējo līguma nosacījumu izmaiņām, ar kurām jānodrošina, lai līdzšinējais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs nepiemērotu klientam nekādu maksu saistībā ar pāriešanu; |
| --- | --- |

c)

informācija par līdzšinējo līguma nosacījumu izmaiņām, ar kurām jānodrošina, lai līdzšinējais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs nepiemērotu klientam nekādu maksu saistībā ar pāriešanu;

| d) | informācija par to, kādā laikposmā tiks veikta pāriešana pie alternatīvā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja vai pāriešana no viena alternatīvā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pie cita; |
| --- | --- |

d)

informācija par to, kādā laikposmā tiks veikta pāriešana pie alternatīvā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja vai pāriešana no viena alternatīvā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pie cita;

| e) | atgādinājums, ka iekšzemes pakalpojumu sniedzēja maiņas gadījumā jaunajam iekšzemes pakalpojumu sniedzējam nav pienākuma atbalstīt viesabonēšanas pakalpojumus, ko sniedz konkrēts alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs. |
| --- | --- |

e)

atgādinājums, ka iekšzemes pakalpojumu sniedzēja maiņas gadījumā jaunajam iekšzemes pakalpojumu sniedzējam nav pienākuma atbalstīt viesabonēšanas pakalpojumus, ko sniedz konkrēts alternatīvais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs.

| f) | Jauna līguma noslēgšanas vai jau noslēgtu līgumu pagarināšanas laikā klientiem ir skaidri jāapstiprina, ka viņi ir tikuši informēti par iespēju izvēlēties alternatīvu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju. |
| --- | --- |

f)

Jauna līguma noslēgšanas vai jau noslēgtu līgumu pagarināšanas laikā klientiem ir skaidri jāapstiprina, ka viņi ir tikuši informēti par iespēju izvēlēties alternatīvu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju.

2.   Šā panta 1. punktā minētā informācija skaidrā, saprotamā un viegli pieejamā veidā ir jāsniedz uz pastāvīga informācijas nesēja. Priekšapmaksas klientus, kuru kontaktinformācija iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem nav zināma, iekšzemes pakalpojumu sniedzēji informē ar īsziņas palīdzību vai jebkādiem citiem piemērotiem līdzekļiem.

Viesabonentiem jebkurā laikā ir tiesības pieprasīt un bez maksas saņemt sīkāku informāciju par iespēju pāriet pie cita viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja.

7. pants

Pārskatīšana

Veicot pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 19. pantu, Komisija, konsultējoties ar BEREC, arī izvērtē, cik efektīvs ir izraudzītais tehniskais risinājums regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķas pārdošanas ieviešanai un vai tas ir jāatjaunina, ņemot vērā tehnoloģiju vai tirgus attīstību. Veicot pārskatīšanu, jo sevišķi jāizvērtē, vai tehniskais risinājums joprojām visefektīvāk atbilst kritērijiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 531/2012 5. panta 3. punktā.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 30. jūnijam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 172, 30.6.2012., 10. lpp.

1

(2)  BoR (12) 68 un BoR (12) 109.

2

---

| 15.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1204/2012

(2012. gada 14. decembris),

ar kuru apstiprina specifikācijas grozījumus attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Castelmagno (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Itālijas iesniegtais pieteikums apstiprināt specifikācijas grozījumus attiecībā uz nosaukumu Castelmagno ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Itālijas iesniegtais pieteikums apstiprināt specifikācijas grozījumus attiecībā uz nosaukumu Castelmagno ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Luksemburga, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 3. punkta a) apakšpunktu, iesniedza Komisijai paziņojumu par iebildumiem. |
| --- | --- |

(2)

Luksemburga, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 3. punkta a) apakšpunktu, iesniedza Komisijai paziņojumu par iebildumiem.

| (3) | Ar 2010. gada 23. septembra vēstuli Komisija aicināja ieinteresētās puses uzsākt apspriedes par šo jautājumu. Sešu mēnešu laikā vienošanās starp pusēm netika panākta. Taču ar 2012. gada 2. augusta vēstuli Luksemburga savus iebildumus atsauca, |
| --- | --- |

(3)

Ar 2010. gada 23. septembra vēstuli Komisija aicināja ieinteresētās puses uzsākt apspriedes par šo jautājumu. Sešu mēnešu laikā vienošanās starp pusēm netika panākta. Taču ar 2012. gada 2. augusta vēstuli Luksemburga savus iebildumus atsauca,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina specifikācijas grozījumus, kas 2009. gada 24. decembrī publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 320, 24.12.2009., 27. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.3. grupa.   Siers

ITĀLIJA

Castelmagno (ACVN)

---

| 15.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1205/2012

(2012. gada 14. decembris),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 802/2010 attiecībā uz sabiedrību darbības līmeni

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/16/EK par ostas valsts kontroli (1) un jo īpaši tās 27. pantu,

tā kā:

| (1) | Sabiedrības darbības līmenis ir viens no vispārējiem rādītājiem, kas nosaka kuģa riska profilu. |
| --- | --- |

(1)

Sabiedrības darbības līmenis ir viens no vispārējiem rādītājiem, kas nosaka kuģa riska profilu.

| (2) | Lai novērtētu sabiedrības darbības līmeni, ir jāņem vērā visu to sabiedrības flotes kuģu trūkumu un aizturēšanas īpatsvars, kuri ir inspicēti Savienībā un teritorijā, uz kuru attiecas Parīzes Saprašanās memorands par ostas valsts kontroli (Parīzes SM). |
| --- | --- |

(2)

Lai novērtētu sabiedrības darbības līmeni, ir jāņem vērā visu to sabiedrības flotes kuģu trūkumu un aizturēšanas īpatsvars, kuri ir inspicēti Savienībā un teritorijā, uz kuru attiecas Parīzes Saprašanās memorands par ostas valsts kontroli (Parīzes SM).

| (3) | Komisijas 2010. gada 13. septembra Regulā (ES) Nr. 802/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK 10. panta 3. punktu un 27. pantu attiecībā uz sabiedrību darbības līmeni (2), ir paredzēti īstenošanas noteikumi, lai aprēķinātu sabiedrības darbības līmeņa kritērijus kuģa riska profilam, kā arī noteikta publiskošanai paredzēto sarakstu izveides metodika. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2010. gada 13. septembra Regulā (ES) Nr. 802/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK 10. panta 3. punktu un 27. pantu attiecībā uz sabiedrību darbības līmeni (2), ir paredzēti īstenošanas noteikumi, lai aprēķinātu sabiedrības darbības līmeņa kritērijus kuģa riska profilam, kā arī noteikta publiskošanai paredzēto sarakstu izveides metodika.

| (4) | Uz inspekcijas datubāzē reģistrēto informāciju balstītu sarakstu publiskošanas simulācijas liecina, ka Regulā (ES) Nr. 802/2010 noteiktajai publiskošanas metodikai vajadzētu būt labāk orientētai uz mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

(4)

Uz inspekcijas datubāzē reģistrēto informāciju balstītu sarakstu publiskošanas simulācijas liecina, ka Regulā (ES) Nr. 802/2010 noteiktajai publiskošanas metodikai vajadzētu būt labāk orientētai uz mērķa sasniegšanu.

| (5) | Tādēļ, lai padarītu lietderīgākus sabiedrību ar zemu vai ļoti zemu darbības līmeni sarakstus, nepieciešams grozīt sarakstu izveides kritērijus, pievēršot lielāku uzmanību sabiedrībām ar viszemāko darbības līmeni. Tam nevajadzētu mainīt sabiedrības darbības līmeņa aprēķinus kuģa riska profila noteikšanai. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ, lai padarītu lietderīgākus sabiedrību ar zemu vai ļoti zemu darbības līmeni sarakstus, nepieciešams grozīt sarakstu izveides kritērijus, pievēršot lielāku uzmanību sabiedrībām ar viszemāko darbības līmeni. Tam nevajadzētu mainīt sabiedrības darbības līmeņa aprēķinus kuģa riska profila noteikšanai.

| (6) | Lai tiktu iekļauta sabiedrību ar zemu vai ļoti zemu darbības līmeni sarakstā, sabiedrībai būtu bijis jāuzrāda zems darbības līmenis pēdējos 36 mēnešus no vietas pirms publiskošanas. Nemainīgi zems darbības līmenis tik ilgā laika posmā norāda uz sabiedrības nevēlēšanos vai nespēju uzlabot darbības līmeni. Tā kā publiskošana sarakstā ir balstīta uz attiecīgo datu apstrādi par sabiedrības 36 mēnešu darbības līmeni, pirms pirmās publiskošanas būtu jāatvēl pietiekams laiks, kura gaitā apkopot THETIS datubāzē pietiekamu informāciju, ko atbilstoši Direktīvas 2009/16/EK noteikumiem ziņojušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(6)

Lai tiktu iekļauta sabiedrību ar zemu vai ļoti zemu darbības līmeni sarakstā, sabiedrībai būtu bijis jāuzrāda zems darbības līmenis pēdējos 36 mēnešus no vietas pirms publiskošanas. Nemainīgi zems darbības līmenis tik ilgā laika posmā norāda uz sabiedrības nevēlēšanos vai nespēju uzlabot darbības līmeni. Tā kā publiskošana sarakstā ir balstīta uz attiecīgo datu apstrādi par sabiedrības 36 mēnešu darbības līmeni, pirms pirmās publiskošanas būtu jāatvēl pietiekams laiks, kura gaitā apkopot THETIS datubāzē pietiekamu informāciju, ko atbilstoši Direktīvas 2009/16/EK noteikumiem ziņojušas dalībvalstis.

| (7) | Sarakstā iekļaujamās sabiedrības tiek noteiktas, pamatojoties tikai uz dalībvalstu iesniegto un apstiprināto informāciju inspekcijas datubāzē atbilstoši Direktīvas 2009/16/EK 24. panta 3. punktam. Minētajā informācijā ietilpst kuģu inspekcijas, inspekciju gaitā konstatētie trūkumi un aizturēšanas. Tāpat tajā iekļauta arī informācija par kuģi (nosaukums, SJO identifikācijas numurs, izsaukuma signāls un karogs), kā arī īpašnieka nosaukums/vārds vai personas, piemēram, sabiedrības vadītāja vai arī bezapkalpes kuģa fraktētāja, vārds, kas pārņēmis atbildību par kuģa ekspluatāciju, kā arī ir piekritis pārņemt visus Starptautiskajā drošības pārvaldības (ISM) kodeksā noteiktos pienākumus un atbildību. Tādējādi sabiedrības un tās atbildībā esošā kuģa darbības līmeni var automātiski uzraudzīt inspekcijas datubāzē un sarakstus var atjaunināt katru dienu. |
| --- | --- |

(7)

Sarakstā iekļaujamās sabiedrības tiek noteiktas, pamatojoties tikai uz dalībvalstu iesniegto un apstiprināto informāciju inspekcijas datubāzē atbilstoši Direktīvas 2009/16/EK 24. panta 3. punktam. Minētajā informācijā ietilpst kuģu inspekcijas, inspekciju gaitā konstatētie trūkumi un aizturēšanas. Tāpat tajā iekļauta arī informācija par kuģi (nosaukums, SJO identifikācijas numurs, izsaukuma signāls un karogs), kā arī īpašnieka nosaukums/vārds vai personas, piemēram, sabiedrības vadītāja vai arī bezapkalpes kuģa fraktētāja, vārds, kas pārņēmis atbildību par kuģa ekspluatāciju, kā arī ir piekritis pārņemt visus Starptautiskajā drošības pārvaldības (ISM) kodeksā noteiktos pienākumus un atbildību. Tādējādi sabiedrības un tās atbildībā esošā kuģa darbības līmeni var automātiski uzraudzīt inspekcijas datubāzē un sarakstus var atjaunināt katru dienu.

| (8) | Komisijai, izmantojot datubāzes automātiskās funkcijas, būtu jāspēj iegūt no inspekcijas datubāzes pietiekamus datus, lai noteiktu sabiedrību ar zemu vai ļoti zemu darbības līmeni sarakstā iekļaujamās sabiedrības. |
| --- | --- |

(8)

Komisijai, izmantojot datubāzes automātiskās funkcijas, būtu jāspēj iegūt no inspekcijas datubāzes pietiekamus datus, lai noteiktu sabiedrību ar zemu vai ļoti zemu darbības līmeni sarakstā iekļaujamās sabiedrības.

| (9) | Metodika sabiedrības darbības līmeņa matricas noteikšanai ir balstīta uz Regulā (ES) Nr. 802/2010 sniegtā sabiedrības aizturēšanas indeksa un trūkumu indeksa apstrādi. |
| --- | --- |

(9)

Metodika sabiedrības darbības līmeņa matricas noteikšanai ir balstīta uz Regulā (ES) Nr. 802/2010 sniegtā sabiedrības aizturēšanas indeksa un trūkumu indeksa apstrādi.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 802/2010 3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   EMSA savā publiskajā tīmekļa vietnē no 2014. gada 1. janvāra ik dienas publicē un atjaunina šādu informāciju:

| a) | to sabiedrību sarakstu, kuru darbības līmenis 36 mēnešus no vietas bijis ļoti zems; |
| --- | --- |

a)

to sabiedrību sarakstu, kuru darbības līmenis 36 mēnešus no vietas bijis ļoti zems;

| b) | to sabiedrību sarakstu, kuru darbības līmenis 36 mēnešus no vietas bijis zems vai ļoti zems; |
| --- | --- |

b)

to sabiedrību sarakstu, kuru darbības līmenis 36 mēnešus no vietas bijis zems vai ļoti zems;

| c) | to sabiedrību sarakstu, kuru darbības līmenis 36 mēnešus no vietas bijis zems.” |
| --- | --- |

c)

to sabiedrību sarakstu, kuru darbības līmenis 36 mēnešus no vietas bijis zems.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.

1

(2)  OV L 241, 14.9.2010., 4. lpp.

2

---

| 15.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1206/2012

(2012. gada 14. decembris),

ar ko no Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūtu endo-1,4-beta-ksilanāzes preparātu atļauj lietot kā barības piedevu gaļas mājputniem, atšķirtiem sivēniem un gaļas cūkām un groza Regulu (EK) Nr. 1332/2004 un (EK) Nr. 2036/2005 (atļaujas turētājs – DSM Nutritional Products)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pantā paredzēts, ka atkārtoti jānovērtē piedevas, kuru lietošana atļauta atbilstoši Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pantā paredzēts, ka atkārtoti jānovērtē piedevas, kuru lietošana atļauta atbilstoši Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2).

| (2) | Atbilstīgi Direktīvai 70/524/EEK no Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūtu endo-1,4-beta-ksilanāzes preparātu (EC 3.2.1.8) ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1332/2004 (3) bez termiņa ierobežojuma atļāva lietot kā barības piedevu gaļas cāļiem, gaļas tītariem un sivēniem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2036/2005 (4) to uz četriem gadiem atļāva lietot gaļas cūkām un pīlēm. Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu minēto preparātu kā esošu lopbarības līdzekli iekļāva lopbarības piedevu reģistrā. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstīgi Direktīvai 70/524/EEK no Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūtu endo-1,4-beta-ksilanāzes preparātu (EC 3.2.1.8) ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1332/2004 (3) bez termiņa ierobežojuma atļāva lietot kā barības piedevu gaļas cāļiem, gaļas tītariem un sivēniem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2036/2005 (4) to uz četriem gadiem atļāva lietot gaļas cūkām un pīlēm. Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu minēto preparātu kā esošu lopbarības līdzekli iekļāva lopbarības piedevu reģistrā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegts pieteikums atkārtoti novērtēt no Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūtu endo-1,4-beta-ksilanāzes preparātu (EC 3.2.1.8) kā barības piedevu gaļas cāļiem un gaļas tītariem, atšķirtiem sivēniem, gaļas cūkām un pīlēm, un atbilstīgi minētās regulas 7. pantam tika iesniegts pieteikums jaunam preparāta izmantošanas veidam visu sugu gaļas mājputniem, pieprasot šo piedevu klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegts pieteikums atkārtoti novērtēt no Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūtu endo-1,4-beta-ksilanāzes preparātu (EC 3.2.1.8) kā barības piedevu gaļas cāļiem un gaļas tītariem, atšķirtiem sivēniem, gaļas cūkām un pīlēm, un atbilstīgi minētās regulas 7. pantam tika iesniegts pieteikums jaunam preparāta izmantošanas veidam visu sugu gaļas mājputniem, pieprasot šo piedevu klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 12. jūnija atzinumā (5) secināja, ka no Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūtam endo-1,4-beta-ksilanāzes preparātam (EC 3.2.1.8) ierosinātajos lietošanas apstākļos nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka tas var labvēlīgi ietekmēt gaļas cāļu, gaļas tītaru un gaļas pīļu rādītājus. Šo secinājumu var attiecināt uz visu retāk audzētu sugu gaļas mājputniem. Turklāt tika secināts, ka piedeva var labvēlīgi ietekmēt sivēnu un gaļas cūku rādītājus. Iestāde uzskata, ka nav vajadzīgas īpašas prasības uzraudzības veikšanai pēc preparāta laišanas tirgū. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā references laboratorija. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 12. jūnija atzinumā (5) secināja, ka no Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūtam endo-1,4-beta-ksilanāzes preparātam (EC 3.2.1.8) ierosinātajos lietošanas apstākļos nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka tas var labvēlīgi ietekmēt gaļas cāļu, gaļas tītaru un gaļas pīļu rādītājus. Šo secinājumu var attiecināt uz visu retāk audzētu sugu gaļas mājputniem. Turklāt tika secināts, ka piedeva var labvēlīgi ietekmēt sivēnu un gaļas cūku rādītājus. Iestāde uzskata, ka nav vajadzīgas īpašas prasības uzraudzības veikšanai pēc preparāta laišanas tirgū. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā references laboratorija.

| (5) | No Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāzes preparāta (EC 3.2.1.8) novērtējums liecina, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

No Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāzes preparāta (EC 3.2.1.8) novērtējums liecina, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (6) | Tādēļ, piešķirot jaunu atļauju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003, būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1332/2004 un (EK) Nr. 2036/2005. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ, piešķirot jaunu atļauju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003, būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1332/2004 un (EK) Nr. 2036/2005.

| (7) | Drošības apsvērumi neparedz tūlītēju izmaiņu piemērošanu atļaujas nosacījumiem, tādēļ ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno prasību izpildei saistībā ar atļaujas piešķiršanu. |
| --- | --- |

(7)

Drošības apsvērumi neparedz tūlītēju izmaiņu piemērošanu atļaujas nosacījumiem, tādēļ ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno prasību izpildei saistībā ar atļaujas piešķiršanu.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļauja

Pielikumā minēto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1332/2004 grozījumi

Regulu (EK) Nr. 1332/2004 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants
  Preparātu, kas iekļauts II pielikumā norādītajā grupā “Fermenti”, atļauts bez termiņa ierobežojuma lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā paredzētajiem nosacījumiem.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Preparātu, kas iekļauts II pielikumā norādītajā grupā “Fermenti”, atļauts bez termiņa ierobežojuma lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā paredzētajiem nosacījumiem.”;

| 2) | regulas I pielikumu svītro. |
| --- | --- |

2)

regulas I pielikumu svītro.

3. pants

Regulas (EK) Nr. 2036/2005 grozījums

Regulas (EK) Nr. 2036/2005 III pielikuma ierakstu Nr. 5 par endo-1,4-beta-ksilanāzi EC 3.2.1.8 svītro.

4. pants

Pārejas pasākumi

Pielikumā minēto preparātu un to saturošo barību, kas ražota un marķēta pirms 2013. gada 4. jūlija, saskaņā ar noteikumiem, kuri bija piemērojami pirms 2013. gada 4. janvāra, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

5. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.

2

(3)  OV L 247, 21.7.2004., 8. lpp.

3

(4)  OV L 328, 15.12.2005., 13. lpp.

4

(5)  EFSA Journal 2012; 10(7):2790.

5

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktīvās vienības/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji |
| 4a1607 | DSM Nutritional Products | Endo-1,4-beta-ksilanāze
  EC 3.2.1.8 | | Piedevas sastāvs

  No Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūts endo-1,4-beta-ksilanāzes preparāts ar šādu minimālo aktivitāti: | cietā veidā: 1 000 FXU (1)/g |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Aktīvās vienības/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

4a1607

DSM Nutritional Products

Endo-1,4-beta-ksilanāze

EC 3.2.1.8

Piedevas sastāvs

No Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūts endo-1,4-beta-ksilanāzes preparāts ar šādu minimālo aktivitāti:

cietā veidā: 1 000 FXU (1)/g

| | šķidrā veidā: 650 FXU/ml |
| --- | --- |

šķidrā veidā: 650 FXU/ml

| | Aktīvās vielas raksturojums

  No Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze |
| --- | --- |

Aktīvās vielas raksturojums

No Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze

| | Analīzes metode
   (2)

  No Aspergillus oryzae (DSM 10827) iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes satura noteikšana barības piedevā:
  kolometriskā metode, ar ko nosaka to ūdenī šķīstošo krāsoto fragmentu daudzumu, kurus endo-beta-1,4-ksilanāze atbrīvo no kviešu azoarabinoksilāna substrāta, kas krāsots ar remzola briljantzilo.
  No Aspergillus oryzae (DSM 10827) iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes satura noteikšana premiksos un barībā:
  kolometriskā metode, ar ko nosaka to ūdenī šķīstošo krāsoto fragmentu daudzumu, kurus endo-beta-1,4-ksilanāze atbrīvo no kviešu arabinoksilāna substrāta, kas saistīts ar azurīnu. |
| --- | --- |

Analīzes metode
   (2)

No Aspergillus oryzae (DSM 10827) iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes satura noteikšana barības piedevā:

kolometriskā metode, ar ko nosaka to ūdenī šķīstošo krāsoto fragmentu daudzumu, kurus endo-beta-1,4-ksilanāze atbrīvo no kviešu azoarabinoksilāna substrāta, kas krāsots ar remzola briljantzilo.

No Aspergillus oryzae (DSM 10827) iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes satura noteikšana premiksos un barībā:

kolometriskā metode, ar ko nosaka to ūdenī šķīstošo krāsoto fragmentu daudzumu, kurus endo-beta-1,4-ksilanāze atbrīvo no kviešu arabinoksilāna substrāta, kas saistīts ar azurīnu.

Gaļas mājputni

—

100 FXU

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un noturību pret granulēšanos. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un noturību pret granulēšanos.

| 2. | Ieteicamā maksimālā deva uz vienu kg kompleksās barības:






  — | gaļas mājputniem: 200 FXU, |
| --- | --- | --- |

2.

Ieteicamā maksimālā deva uz vienu kg kompleksās barības:

—

gaļas mājputniem: 200 FXU,

| — | sivēniem (atšķirtiem): 400 FXU, |
| --- | --- |

—

sivēniem (atšķirtiem): 400 FXU,

| — | gaļas cūkām: 200 FXU. |
| --- | --- |

—

gaļas cūkām: 200 FXU.

| 3. | Lietošanai barībā, kurā ir daudz cieti nesaturošu polisaharīdu (galvenokārt arabinoksilānu). |
| --- | --- |

3.

Lietošanai barībā, kurā ir daudz cieti nesaturošu polisaharīdu (galvenokārt arabinoksilānu).

| 4. | Lietošanai tādu atšķirtu sivēnu barībā, kuru svars nepārsniedz aptuveni 35 kg. |
| --- | --- |

4.

Lietošanai tādu atšķirtu sivēnu barībā, kuru svars nepārsniedz aptuveni 35 kg.

| 5. | Drošības apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi un cimdi. |
| --- | --- |

5.

Drošības apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi un cimdi.

2023. gada 4. janvāris

Sivēni (atšķirti)

Gaļas cūkas

200 FXU

---

(1)  Viens FXU ir fermenta daudzums, kas 50 °C temperatūrā un pie pH 6,0 vienā minūtē no kviežu arabinoksilāna atbrīvo 7,8 mikromolus reducējošo cukuru (ksilozes ekvivalentus).

(2)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē:

http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 15.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1207/2012

(2012. gada 14. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 14. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 48,7 |
| MA | 82,6 |
| TN | 99,6 |
| TR | 81,9 |
| ZZ | 78,2 |
| 0707 00 05 | AL | 88,1 |
| JO | 174,9 |
| TR | 104,4 |
| ZZ | 122,5 |
| 0709 93 10 | MA | 141,3 |
| TR | 108,9 |
| ZZ | 125,1 |
| 0805 10 20 | MA | 64,0 |
| TR | 49,9 |
| ZA | 51,3 |
| ZW | 43,2 |
| ZZ | 52,1 |
| 0805 20 10 | MA | 70,6 |
| ZZ | 70,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 100,7 |
| JM | 129,1 |
| MA | 106,4 |
| TR | 84,6 |
| ZZ | 105,2 |
| 0805 50 10 | TR | 81,0 |
| ZZ | 81,0 |
| 0808 10 80 | MK | 32,3 |
| NZ | 165,3 |
| US | 150,2 |
| ZA | 138,0 |
| ZZ | 121,5 |
| 0808 30 90 | CN | 65,3 |
| TR | 135,1 |
| US | 200,5 |
| ZZ | 133,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

48,7

MA

82,6

TN

99,6

TR

81,9

ZZ

78,2

0707 00 05

AL

88,1

JO

174,9

TR

104,4

ZZ

122,5

0709 93 10

MA

141,3

TR

108,9

ZZ

125,1

0805 10 20

MA

64,0

TR

49,9

ZA

51,3

ZW

43,2

ZZ

52,1

0805 20 10

MA

70,6

ZZ

70,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

100,7

JM

129,1

MA

106,4

TR

84,6

ZZ

105,2

0805 50 10

TR

81,0

ZZ

81,0

0808 10 80

MK

32,3

NZ

165,3

US

150,2

ZA

138,0

ZZ

121,5

0808 30 90

CN

65,3

TR

135,1

US

200,5

ZZ

133,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 15.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1208/2012

(2012. gada 14. decembris),

ar ko nosaka no 2012. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka šā panta 1. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā regulāri nosaka reprezentatīvas CIF importa cenas attiecīgajiem produktiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka šā panta 1. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā regulāri nosaka reprezentatīvas CIF importa cenas attiecīgajiem produktiem.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts minētās regulas 5. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts minētās regulas 5. pantā.

| (4) | Laikposmam no 2012. gada 16. decembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis. |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2012. gada 16. decembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis.

| (5) | Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(5)

Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2012. gada 16. decembra piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz II pielikumā norādītajiem datiem, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 14. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2012. gada 16. decembra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | Cietie KVIEŠI (augstākā kvalitāte) | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | Parastie KVIEŠI (sēklas) | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | Parastie KVIEŠI (augstākā kvalitāte, izņemot sēklas) | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | RUDZI | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas) | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA (izņemot sēklas) (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus) | 0,00 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 19 00

1001 11 00

Cietie KVIEŠI (augstākā kvalitāte)

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

ex 1001 91 20

Parastie KVIEŠI (sēklas)

0,00

ex 1001 99 00

Parastie KVIEŠI (augstākā kvalitāte, izņemot sēklas)

0,00

1002 10 00

1002 90 00

RUDZI

0,00

1005 10 90

KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas)

0,00

1005 90 00

KUKURŪZA (izņemot sēklas) (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus)

0,00

---

(1)  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem importētājs var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | EUR 3 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu, |
| --- | --- |

—

EUR 3 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu,

| — | EUR 2 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu. |
| --- | --- |

—

EUR 2 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. pantā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

30.11.2012-13.12.2012

| 1. | Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Parastie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši (augsta kvalitāte) | Cietie kvieši (vidēja kvalitāte) (2) | Cietie kvieši (zema kvalitāte) (3) |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Kotējums | 274,78 | 224,02 | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 264,60 | 254,60 | 234,60 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 23,20 | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 26,11 | — | — | — | — |

1.

Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

(EUR/t)

Parastie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši (augsta kvalitāte)

Cietie kvieši (vidēja kvalitāte) (2)

Cietie kvieši (zema kvalitāte) (3)

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Kotējums

274,78

224,02

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

264,60

254,60

234,60

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

23,20

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

26,11

—

—

—

—

| 2. | Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 14,78 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 46,98 EUR/t |

2.

Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

14,78 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

46,98 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

---

LĒMUMI

| 15.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/20

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 11. decembris)

par daudzumu noteikšanu un kvotu piešķiršanu vielām, kuras tiek kontrolētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām, laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 8899)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, franču, holandiešu, itāliešu, maltiešu, poļu, portugāļu, spāņu, ungāru un vācu valodā)

(2012/782/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām (1) un jo īpaši tās 10. panta 2. punktu un 16. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Uz importēto kontrolējamo vielu laišanu brīvā apgrozībā Savienībā attiecas kvantitatīvi ierobežojumi. |
| --- | --- |

(1)

Uz importēto kontrolējamo vielu laišanu brīvā apgrozībā Savienībā attiecas kvantitatīvi ierobežojumi.

| (2) | Komisijai ir jānosaka šie ierobežojumi un jāpiešķir kvotas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai ir jānosaka šie ierobežojumi un jāpiešķir kvotas uzņēmumiem.

| (3) | Bez tam Komisijai ir jānosaka kontrolējamo vielu, kas nav daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži, daudzumi, kurus var izmantot būtiskiem laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem, un uzņēmumi, kuri tos drīkst izmantot. |
| --- | --- |

(3)

Bez tam Komisijai ir jānosaka kontrolējamo vielu, kas nav daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži, daudzumi, kurus var izmantot būtiskiem laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem, un uzņēmumi, kuri tos drīkst izmantot.

| (4) | Būtiskiem laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem piešķirto kvotu noteikšanai ir jānodrošina, ka tiek ievēroti 10. panta 6. punktā izklāstītie kvantitatīvie ierobežojumi, piemērojot Komisijas 2011. gada 1. jūnija Regulu (ES) Nr. 537/2011 par tādu kontrolējamo vielu daudzumu piešķiršanas mehānismu, kuras ir atļautas būtiskiem laboratorijas un analītiskiem lietojumiem Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par vielām, kas noārda ozona slāni (2). Šie kvantitatīvie ierobežojumi ietver daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu daudzumus, par kuriem saņemtas licences laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem, tāpēc šajā piešķīrumā jāiekļauj arī daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu ražošana un imports minētajiem lietojumiem. |
| --- | --- |

(4)

Būtiskiem laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem piešķirto kvotu noteikšanai ir jānodrošina, ka tiek ievēroti 10. panta 6. punktā izklāstītie kvantitatīvie ierobežojumi, piemērojot Komisijas 2011. gada 1. jūnija Regulu (ES) Nr. 537/2011 par tādu kontrolējamo vielu daudzumu piešķiršanas mehānismu, kuras ir atļautas būtiskiem laboratorijas un analītiskiem lietojumiem Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par vielām, kas noārda ozona slāni (2). Šie kvantitatīvie ierobežojumi ietver daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu daudzumus, par kuriem saņemtas licences laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem, tāpēc šajā piešķīrumā jāiekļauj arī daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu ražošana un imports minētajiem lietojumiem.

| (5) | Komisija ir publicējusi paziņojumu uzņēmumiem, kuri 2013. gadā plāno Eiropas Savienībā importēt vai no Eiropas Savienības eksportēt kontrolējamās vielas, kas noārda ozona slāni, un uzņēmumiem, kuri 2013. gadam plāno pieprasīt kvotas šādām vielām izmantošanai laboratoriskām un analītiskām vajadzībām (2012/C 53/09) (3), un rezultātā saņēmusi deklarācijas par 2013. gadā plānotajiem importa apjomiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ir publicējusi paziņojumu uzņēmumiem, kuri 2013. gadā plāno Eiropas Savienībā importēt vai no Eiropas Savienības eksportēt kontrolējamās vielas, kas noārda ozona slāni, un uzņēmumiem, kuri 2013. gadam plāno pieprasīt kvotas šādām vielām izmantošanai laboratoriskām un analītiskām vajadzībām (2012/C 53/09) (3), un rezultātā saņēmusi deklarācijas par 2013. gadā plānotajiem importa apjomiem.

| (6) | Kvantitatīvie ierobežojumi un kvotas būtu jānosaka laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim saskaņā ar ikgadējo pārskatu ciklu atbilstīgi Monreālas Protokolam par ozona slāni noārdošajām vielām. |
| --- | --- |

(6)

Kvantitatīvie ierobežojumi un kvotas būtu jānosaka laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim saskaņā ar ikgadējo pārskatu ciklu atbilstīgi Monreālas Protokolam par ozona slāni noārdošajām vielām.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 1005/2009 25. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 1005/2009 25. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Brīvā apgrozībā laižamo daudzumu ierobežojumi

To kontrolējamo vielu daudzumi, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1005/2009 un kuras Savienībā 2013. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Savienības, ir šādi:

| Kontrolējamās vielas | Daudzums
  (ozona noārdīšanas potenciāla (ONP) kilogrami) |
| --- | --- |
| I grupa (hlorfluorogļūdeņraži 11, 12, 113, 114 un 115) un II grupa (citi perhalogēnhlorfluorogļūdeņraži) | 22 033 000,00 |
| III grupa (haloni) | 18 222 010,00 |
| IV grupa (tetrahlorogleklis) | 9 295 220,00 |
| V grupa (1,1,1-trihloretāns) | 1 500 001,50 |
| VI grupa (metilbromīds) | 870 120,00 |
| VII grupa (daļēji halogenētie bromfluorogļūdeņraži) | 1 869,00 |
| VIII grupa (daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži) | 5 314 106,00 |
| IX grupa (bromhlormetāns) | 294 012,00 |

Kontrolējamās vielas

Daudzums

(ozona noārdīšanas potenciāla (ONP) kilogrami)

I grupa (hlorfluorogļūdeņraži 11, 12, 113, 114 un 115) un II grupa (citi perhalogēnhlorfluorogļūdeņraži)

22 033 000,00

III grupa (haloni)

18 222 010,00

IV grupa (tetrahlorogleklis)

9 295 220,00

V grupa (1,1,1-trihloretāns)

1 500 001,50

VI grupa (metilbromīds)

870 120,00

VII grupa (daļēji halogenētie bromfluorogļūdeņraži)

1 869,00

VIII grupa (daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži)

5 314 106,00

IX grupa (bromhlormetāns)

294 012,00

2. pants

Kvotu piešķīrums laišanai brīvā apgrozībā

1.   Hlorfluorogļūdeņražu 11, 12, 113, 114 un 115 un citu perhalogēnhlorfluorogļūdeņražu kvotas laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma I pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

2.   Halonu kvotas laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma II pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

3.   Tetrahloroglekļa kvotas laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma III pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

4.   1,1,1-trihloretāna kvotas laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma IV pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

5.   Metilbromīda kvotas laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma V pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

6.   Daļēji halogenētu bromfluorogļūdeņražu kvotas laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma VI pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

7.   Daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu kvotas laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma VII pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

8.   Bromhlormetāna kvotas laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma VIII pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

9.   Atsevišķās uzņēmumiem piešķirtās kvotas ir noteiktas šā lēmuma IX pielikumā.

3. pants

Kvotas laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem

Kvotas kontrolēto vielu importēšanai un ražošanai laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem 2013. gadā piešķir X pielikumā minētajiem uzņēmumiem.

Uzņēmumiem piešķirtie maksimālie daudzumi, kurus tie 2013. gadā drīkst ražot vai importēt laboratorijas un analītiskiem lietojumiem, ir noteikti lēmuma XI pielikumā.

4. pants

Lēmuma termiņi

Šo lēmumu piemēro no 2013. gada 1. janvāra, un tā darbība beidzas 2013. gada 31. decembrī.

5. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts šādiem uzņēmumiem:

| 1 | ABCR Dr. Braunagel GmbH & Co. (DE) |
| --- | --- |
| Im Schlehert 10 |
| 76187 Karlsruhe |
| Vācija |

1

ABCR Dr. Braunagel GmbH & Co. (DE)

Im Schlehert 10

76187 Karlsruhe

Vācija

| 2 | Aesica Queenborough Ltd. |
| --- | --- |
| North Street |
| Queenborough |
| Kent, ME11 5EL |
| Apvienotā Karaliste |

2

Aesica Queenborough Ltd.

North Street

Queenborough

Kent, ME11 5EL

Apvienotā Karaliste

| 3 | AGC Chemicals Europe, Ltd. |
| --- | --- |
| PO Box 4, Hillhouse Site |
| Thornton Cleveleys, Lancs, FY5 4QD |
| Apvienotā Karaliste |

3

AGC Chemicals Europe, Ltd.

PO Box 4, Hillhouse Site

Thornton Cleveleys, Lancs, FY5 4QD

Apvienotā Karaliste

| 4 | Airbus Operations S.A.S. |
| --- | --- |
| Route de Bayonne 316 |
| 31300 Toulouse |
| Francija |

4

Airbus Operations S.A.S.

Route de Bayonne 316

31300 Toulouse

Francija

| 5 | Albany Molecular Research (UK) Ltd |
| --- | --- |
| Mostyn Road |
| Holywell |
| Flintshire, CH8 9DN |
| Apvienotā Karaliste |

5

Albany Molecular Research (UK) Ltd

Mostyn Road

Holywell

Flintshire, CH8 9DN

Apvienotā Karaliste

| 6 | Albemarle Europe SPRL |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| 1348 Louvain-la-Neuve |
| Beļģija |

6

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

1348 Louvain-la-Neuve

Beļģija

| 7 | Arkema France SA |
| --- | --- |
| 420, rue d’Estienne D’Orves |
| 92705 Colombes Cedex |
| Francija |

7

Arkema France SA

420, rue d’Estienne D’Orves

92705 Colombes Cedex

Francija

| 8 | Arkema Quimica S.A. |
| --- | --- |
| Avenida de Burgos 12 |
| 28036 Madrid |
| Spānija |

8

Arkema Quimica S.A.

Avenida de Burgos 12

28036 Madrid

Spānija

| 9 | Ateliers Bigata SAS |
| --- | --- |
| 10, rue Jean Baptiste Perrin, |
| 33320 Eysines Cedex |
| Francija |

9

Ateliers Bigata SAS

10, rue Jean Baptiste Perrin,

33320 Eysines Cedex

Francija

| 10 | BASF Agri Production SAS |
| --- | --- |
| 32 rue de Verdun |
| 76410 Saint-Aubin lès Elbeuf |
| Francija |

10

BASF Agri Production SAS

32 rue de Verdun

76410 Saint-Aubin lès Elbeuf

Francija

| 11 | Bayer Crop Science AG |
| --- | --- |
| Gebäude A729 |
| 41538 Dormagen |
| Vācija |

11

Bayer Crop Science AG

Gebäude A729

41538 Dormagen

Vācija

| 12 | Diverchim S.A. |
| --- | --- |
| 100, rue Louis Blanc |
| 60765 Montataire Cedex |
| Francija |

12

Diverchim S.A.

100, rue Louis Blanc

60765 Montataire Cedex

Francija

| 13 | Dow Deutschland Anlagengesellschaft mbH |
| --- | --- |
| Bützflether Sand |
| 21683 Stade |
| Vācija |

13

Dow Deutschland Anlagengesellschaft mbH

Bützflether Sand

21683 Stade

Vācija

| 14 | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nīderlande |

14

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nīderlande

| 15 | Dyneon GmbH |
| --- | --- |
| Industrieparkstraße 1 |
| 84508 Burgkirchen |
| Vācija |

15

Dyneon GmbH

Industrieparkstraße 1

84508 Burgkirchen

Vācija

| 16 | Eras Labo |
| --- | --- |
| 222 D1090 |
| 38330 Saint Nazaire les Eymes |
| Francija |

16

Eras Labo

222 D1090

38330 Saint Nazaire les Eymes

Francija

| 17 | Eusebi Impianti Srl |
| --- | --- |
| Via Mario Natalucci 6 |
| 60131 Ancona |
| Itālija |

17

Eusebi Impianti Srl

Via Mario Natalucci 6

60131 Ancona

Itālija

| 18 | Eusebi Service Srl |
| --- | --- |
| Via Vincenzo Pirani 4 |
| 60131 Ancona |
| Itālija |

18

Eusebi Service Srl

Via Vincenzo Pirani 4

60131 Ancona

Itālija

| 19 | Fire Fighting Enterprises Ltd. |
| --- | --- |
| 9 Hunting Gate, |
| Hitchin SG4 0TJ |
| Apvienotā Karaliste |

19

Fire Fighting Enterprises Ltd.

9 Hunting Gate,

Hitchin SG4 0TJ

Apvienotā Karaliste

| 20 | Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| 2070 Zwijndrecht |
| Beļģija |

20

Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV

Keetberglaan 1A

Haven 1061

2070 Zwijndrecht

Beļģija

| 21 | Gedeon Richter Nyrt. |
| --- | --- |
| Gyömrői út 19–21. |
| 1103, Budapest |
| Ungārija |

21

Gedeon Richter Nyrt.

Gyömrői út 19–21.

1103, Budapest

Ungārija

| 22 | Gielle di Luigi Galantucci |
| --- | --- |
| Via Ferri Rocco, 32 |
| 70022 Altamura (BA) |
| Itālija |

22

Gielle di Luigi Galantucci

Via Ferri Rocco, 32

70022 Altamura (BA)

Itālija

| 23 | Halon & Refrigerants Services Ltd. |
| --- | --- |
| J.Reid Trading Estate |
| Factory Road, Sandycroft |
| Deeside, Flintshire CH5 2QJ |
| Apvienotā Karaliste |

23

Halon & Refrigerants Services Ltd.

J.Reid Trading Estate

Factory Road, Sandycroft

Deeside, Flintshire CH5 2QJ

Apvienotā Karaliste

| 24 | Harp International Ltd |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda, Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| Apvienotā Karaliste |

24

Harp International Ltd

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda, Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

Apvienotā Karaliste

| 25 | Honeywell Fluorine Products Europe B.V. |
| --- | --- |
| Laarderhoogtweg 18 |
| 1101 EA Amsterdam |
| Nīderlande |

25

Honeywell Fluorine Products Europe B.V.

Laarderhoogtweg 18

1101 EA Amsterdam

Nīderlande

| 26 | Honeywell Specialty Chemicals GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Strasse 40 |
| Postfach 100262 |
| 30918 Seelze |
| Vācija |

26

Honeywell Specialty Chemicals GmbH

Wunstorfer Strasse 40

Postfach 100262

30918 Seelze

Vācija

| 27 | Hovione Farmaciencia SA |
| --- | --- |
| Sete Casas |
| 2674-506 Loures |
| Portugāle |

27

Hovione Farmaciencia SA

Sete Casas

2674-506 Loures

Portugāle

| 28 | Hydraulik-liftsysteme/Walter Mayer GmbH |
| --- | --- |
| Heinrich-Hertz-Str. 3 |
| 76646 Bruchsal |
| Vācija |

28

Hydraulik-liftsysteme/Walter Mayer GmbH

Heinrich-Hertz-Str. 3

76646 Bruchsal

Vācija

| 29 | ICL-IP Europe B.V. |
| --- | --- |
| Fosfaatweeg 48 |
| 1013 BM Amsterdam |
| Nīderlande |

29

ICL-IP Europe B.V.

Fosfaatweeg 48

1013 BM Amsterdam

Nīderlande

| 30 | Laboratorios Miret SA |
| --- | --- |
| Geminis 4, |
| 08228 Terrassa, Barcelona |
| Spānija |

30

Laboratorios Miret SA

Geminis 4,

08228 Terrassa, Barcelona

Spānija

| 31 | LGC Standards GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstr. 51 |
| 46485 Wesel |
| Vācija |

31

LGC Standards GmbH

Mercatorstr. 51

46485 Wesel

Vācija

| 32 | LPG Tecnicas en Extincion de Incendios SL |
| --- | --- |
| C/Mestre Joan Corrales 107-109 |
| 08950 Esplugas de Llobregat, Barcelona |
| Spānija |

32

LPG Tecnicas en Extincion de Incendios SL

C/Mestre Joan Corrales 107-109

08950 Esplugas de Llobregat, Barcelona

Spānija

| 33 | Ludwig-Maximilians-Universität |
| --- | --- |
| Department Chemie |
| Butenandstr. 5-13 (Haus D) |
| 81377 München |
| Vācija |

33

Ludwig-Maximilians-Universität

Department Chemie

Butenandstr. 5-13 (Haus D)

81377 München

Vācija

| 34 | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| 9940 Rieme Ertvelde |
| Beļģija |

34

Mebrom NV

Assenedestraat 4

9940 Rieme Ertvelde

Beļģija

| 35 | Merck KgaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Strasse 250 |
| 64271 Darmstadt |
| Vācija |

35

Merck KgaA

Frankfurter Strasse 250

64271 Darmstadt

Vācija

| 36 | Meridian Technical Services Ltd |
| --- | --- |
| P.O. Box 16919 |
| UJ- SE3 9WE London |
| Apvienotā Karaliste |

36

Meridian Technical Services Ltd

P.O. Box 16919

UJ- SE3 9WE London

Apvienotā Karaliste

| 37 | Mexichem UK Ltd. |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QX |
| Apvienotā Karaliste |

37

Mexichem UK Ltd.

PO Box 13

The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QX

Apvienotā Karaliste

| 38 | Ministry of Defence |
| --- | --- |
| Defence Fuel Lubricants and Chemicals |
| P.O. Box 10.000 |
| 1780 CA Den Helder |
| Nīderlande |

38

Ministry of Defence

Defence Fuel Lubricants and Chemicals

P.O. Box 10.000

1780 CA Den Helder

Nīderlande

| 39 | Panreac Quimica S.L.U. |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera, C/Garraf 2 |
| 08211 Castellar del Vallès-Barcelona |
| Spānija |

39

Panreac Quimica S.L.U.

Pol. Ind. Pla de la Bruguera, C/Garraf 2

08211 Castellar del Vallès-Barcelona

Spānija

| 40 | Poż-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul.Szczecińska 45 |
| 80-392 Gdańsk |
| Polija |

40

Poż-Pliszka Sp. z o.o.

ul.Szczecińska 45

80-392 Gdańsk

Polija

| 41 | R.P. Chem s.r.l. |
| --- | --- |
| Via San Michele 47 |
| 31062 Casale sul Sile (TV) |
| Itālija |

41

R.P. Chem s.r.l.

Via San Michele 47

31062 Casale sul Sile (TV)

Itālija

| 42 | Safety Hi-Tech S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cavour 96 |
| 67051 Avezzano (AQ) |
| Itālija |

42

Safety Hi-Tech S.r.l.

Via Cavour 96

67051 Avezzano (AQ)

Itālija

| 43 | Savi Technologie Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| Ul. Wolnosci 20 |
| Psary |
| 51-180 Wroclaw |
| Polija |

43

Savi Technologie Sp. z o.o.

Ul. Wolnosci 20

Psary

51-180 Wroclaw

Polija

| 44 | Sigma Aldrich Chemie GmbH |
| --- | --- |
| Riedstrasse 2 |
| 89555 Steinheim |
| Vācija |

44

Sigma Aldrich Chemie GmbH

Riedstrasse 2

89555 Steinheim

Vācija

| 45 | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L’isle d’abeau Chesnes |
| 38297 St Quentin Fallavier |
| Francija |

45

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L’isle d’abeau Chesnes

38297 St Quentin Fallavier

Francija

| 46 | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| Apvienotā Karaliste |

46

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

Apvienotā Karaliste

| 47 | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| 30173 Hannover |
| Vācija |

47

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

30173 Hannover

Vācija

| 48 | Solvay Fluores France |
| --- | --- |
| 25 rue de Clichy |
| 75442 Paris |
| Francija |

48

Solvay Fluores France

25 rue de Clichy

75442 Paris

Francija

| 49 | Solvay Specialty Polymers France SAS |
| --- | --- |
| Avenue de la Republique |
| 39501 Tavaux Cedex |
| Francija |

49

Solvay Specialty Polymers France SAS

Avenue de la Republique

39501 Tavaux Cedex

Francija

| 50 | Solvay Specialty Polymers Italy SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| 20021 Bollate (MI) |
| Itālija |

50

Solvay Specialty Polymers Italy SpA

Viale Lombardia 20

20021 Bollate (MI)

Itālija

| 51 | Sterling Chemical Malta Ltd |
| --- | --- |
| 48 Squad Nru 2, Triqix, Xatt, Pta |
| 9044 Pieta |
| Malta |

51

Sterling Chemical Malta Ltd

48 Squad Nru 2, Triqix, Xatt, Pta

9044 Pieta

Malta

| 52 | Sterling S.p.A. |
| --- | --- |
| Via della Carboneria 30 |
| 06073 Solomeo di Corciano (PG) |
| Itālija |

52

Sterling S.p.A.

Via della Carboneria 30

06073 Solomeo di Corciano (PG)

Itālija

| 53 | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road |
| Guildford Surrey GU2 7YH |
| Apvienotā Karaliste |

53

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road

Guildford Surrey GU2 7YH

Apvienotā Karaliste

| 54 | Tazzetti S.p.A. |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| 10070 Volpiano (TO) |
| Itālija |

54

Tazzetti S.p.A.

Corso Europa n. 600/a

10070 Volpiano (TO)

Itālija

| 55 | TEGA Technische Gase und Gastechnik GmbH |
| --- | --- |
| Werner-von-Siemens-Strasse 18 |
| 97076 Würzburg |
| Vācija |

55

TEGA Technische Gase und Gastechnik GmbH

Werner-von-Siemens-Strasse 18

97076 Würzburg

Vācija

| 56 | Thomas Swan & Co Ltd. |
| --- | --- |
| Rotary Way |
| Consett |
| County Durham DH8 7ND |
| Apvienotā Karaliste |

56

Thomas Swan & Co Ltd.

Rotary Way

Consett

County Durham DH8 7ND

Apvienotā Karaliste

Briselē, 2012. gada 11. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Connie HEDEGAARD

---

(1)  OV L 286, 31.10.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 147, 2.6.2011., 4. lpp.

2

(3)  OV C 53, 23.2.2012., 18. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

I UN II GRUPA

Hlorfluorogļūdeņražu 11, 12, 113, 114 un 115 un citu perhalogēnhlorfluorogļūdeņražu importa kvotas laika periodam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu un tehnoloģiskām vajadzībām.

Uzņēmums

Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL)

Mexichem UK Limited (UK)

Solvay Specialty Polymers Italy S.p.A. (IT)

Syngenta Crop Protection (UK)

Tazzetti S.p.A. (IT)

TEGA Technische Gase und Gastechnik GmbH (DE)

---

II PIELIKUMS

III   GRUPA

Halonu importa kvotas laika periodam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu un kritiskiem lietojumiem.

Uzņēmums

ABCR Dr. Braunagel GmbH & Co. (DE)

Ateliers Bigata (FR)

BASF Agri Production SAS (FR)

ERAS Labo (FR)

Eusebi Impianti Srl (IT)

Eusebi Service Srl (IT)

Fire Fighting Enterprises Ltd (UK)

Gielle di Luigi Galantucci (IT)

Halon & Refrigerant Services Ltd (UK)

Hydraulik-liftsysteme/Walter Mayer GmbH (DE)

LPG Tecnicas en Extincion de Incendios SL (ES)

Meridian Technical Services Ltd (UK)

Poz Pliszka (PL)

Safety Hi-Tech S.r.l (IT)

Savi Technologie Sp. z o.o. (PL)

---

III PIELIKUMS

IV   GRUPA

Tetrahloroglekļa importa kvotas laika laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu un tehnoloģiskām vajadzībām.

Uzņēmums

Arkema France SA (FR)

Dow Deutschland Anlagengesellschaft mbH (DE)

Mexichem UK Limited (UK)

Solvay Fluores France (FR)

---

IV PIELIKUMS

V   GRUPA

1,1,1-trihloretāna importa kvotas laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu.

Uzņēmums

Arkema France SA (FR)

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

---

V PIELIKUMS

VI   GRUPA

Metilbromīda importa kvotas laika periodam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu.

Uzņēmums

Albemarle Europe SPRL (BE)

ICL-IP Europe BV (NL)

Mebrom NV (BE)

Sigma Aldrich Chemie GmbH (DE)

---

VI PIELIKUMS

VII   GRUPA

Daļēji halogenētu bromfluorogļūdeņražu importa kvotas laika periodam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu.

Uzņēmums

ABCR Dr. Braunagel GmbH & Co. (DE)

Albany Molecular Research (UK)

Hovione Farmaciencia SA (PT)

R.P. Chem s.r.l. (IT)

Sterling Chemical Malta Ltd (MT)

Sterling S.p.A. (IT)

---

VII PIELIKUMS

VIII   GRUPA

Daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu importa kvotas laika periodam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu.

Uzņēmums

ABCR Dr. Braunagel GmbH & Co. (DE)

AGC Chemicals Europe, Ltd. (UK)

Aesica Queenborough Ltd. (UK)

Arkema France SA (FR)

Arkema Quimica SA (ES)

Bayer CropScience AG (DE)

DuPont de Nemours (Nederland) B.V. (NL)

Dyneon GmbH (DE)

Honeywell Fluorine Products Europe B.V. (NL)

Mexichem UK Limited (UK)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Solvay Specialty Polymers France SAS (FR)

Solvay Specialty Polymers Italy S.p.A. (IT)

Tazzetti S.p.A. (IT)

---

VIII PIELIKUMS

IX   GRUPA

Bromhlormetāna importa kvotas laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu.

Uzņēmums

Albemarle Europe SPRL (BE)

ICL-IP Europe BV (NL)

Laboratorios Miret SA (ES)

Sigma Aldrich Chemie GmbH (DE)

Thomas Swan & Co Ltd (UK)

---

IX PIELIKUMS

(Konfidenciāla komercinformācija – nav paredzēts publicēt)

---

X PIELIKUMS

Uzņēmumi, kuriem ir tiesības ražot vai importēt laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem

Kvotas, kas paredzētas kontrolējamām vielām, kuras var izmantot laboratorijas un analītiskiem lietojumiem, ir piešķirtas:

Uzņēmums

ABCR Dr. Braunagel GmbH & Co. (DE)

Airbus Operations SAS (FR)

Arkema France SA (FR)

Diverchim S.A. (FR)

Gedeon Richter Nyrt. (HU)

Harp International Ltd. (UK)

Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL)

Honeywell Specialty Chemicals GmbH (DE)

LGC Standards GmbH (DE)

Ludwig-Maximilians-Universität (DE)

Merck KGaA (DE)

Mexichem UK Limited (UK)

Ministry of Defense (NL)

Panreac Quimica SLU (ES)

Sigma Aldrich Chemie GmbH (DE)

Sigma Aldrich Chimie SARL (FR)

Sigma Aldrich Company Ltd (UK)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Tazzetti S.p.A. (IT)

---

XI PIELIKUMS

(Konfidenciāla komercinformācija – nav paredzēts publicēt)

---

| 15.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 13. decembris)

par Jordānijas Hāšimītu Karalistes atzīšanu attiecībā uz jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9253)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/783/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/106/EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (1) un jo īpaši tās 19. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2008/106/EK dalībvalstis var nolemt atbalstīt trešo valstu izdotos atbilstīgos jūrnieku sertifikātus, ja attiecīgo trešo valsti ir atzinusi Komisija. Minētajām trešām valstīm ir jāatbilst visām prasībām, kas noteiktas Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) 1978. gada Konvencijā par jūrnieku sagatavotības, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW konvencija), kura pārskatīta 1995. gadā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2008/106/EK dalībvalstis var nolemt atbalstīt trešo valstu izdotos atbilstīgos jūrnieku sertifikātus, ja attiecīgo trešo valsti ir atzinusi Komisija. Minētajām trešām valstīm ir jāatbilst visām prasībām, kas noteiktas Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) 1978. gada Konvencijā par jūrnieku sagatavotības, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW konvencija), kura pārskatīta 1995. gadā.

| (2) | 2008. gada 21. jūlija vēstulē Grieķijas Republika pieprasīja Jordānijas Hāšimītu Karalistes atzīšanu. Pēc minētā pieprasījuma saņemšanas Komisija novērtēja Jordānijas Hāšimītu Karalistes sagatavošanas un sertificēšanas sistēmas, lai pārbaudītu, vai Jordānijas Hāšimītu Karaliste ievēro STCW konvencijas prasības un vai ir veikti attiecīgi pasākumi, lai novērstu krāpšanu saistībā ar sertifikātiem. Minētā novērtējuma pamatā bija Eiropas Jūras drošības aģentūras ekspertu 2009. gada novembrī veiktās inspekcijas rezultāti. Inspekcijas gaitā tika konstatēti atsevišķi trūkumi apmācības un sertificēšanas sistēmās. |
| --- | --- |

(2)

2008. gada 21. jūlija vēstulē Grieķijas Republika pieprasīja Jordānijas Hāšimītu Karalistes atzīšanu. Pēc minētā pieprasījuma saņemšanas Komisija novērtēja Jordānijas Hāšimītu Karalistes sagatavošanas un sertificēšanas sistēmas, lai pārbaudītu, vai Jordānijas Hāšimītu Karaliste ievēro STCW konvencijas prasības un vai ir veikti attiecīgi pasākumi, lai novērstu krāpšanu saistībā ar sertifikātiem. Minētā novērtējuma pamatā bija Eiropas Jūras drošības aģentūras ekspertu 2009. gada novembrī veiktās inspekcijas rezultāti. Inspekcijas gaitā tika konstatēti atsevišķi trūkumi apmācības un sertificēšanas sistēmās.

| (3) | Komisija nodeva dalībvalstīm ziņojumu ar novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija nodeva dalībvalstīm ziņojumu ar novērtējuma rezultātiem.

| (4) | Ar 2010. gada 21. septembra un 2012. gada 13. februāra vēstulēm Komisija informēja Jordānijas iestādes par to, ka ir konstatēti trūkumi, un pieprasīja Jordānijas Hāšimītu Karalistei sniegt pierādījumus, ka konstatētie trūkumi ir novērsti. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2010. gada 21. septembra un 2012. gada 13. februāra vēstulēm Komisija informēja Jordānijas iestādes par to, ka ir konstatēti trūkumi, un pieprasīja Jordānijas Hāšimītu Karalistei sniegt pierādījumus, ka konstatētie trūkumi ir novērsti.

| (5) | Galvenie trūkumi bija saistīti ar dažu STCW konvencijas noteikumu par virsnieku sertificēšanu īstenošanu Jordānijas tiesību aktos, proti, dažos gadījumos nebija prasības attiecībā uz kompetences novērtējumu un jūras dienesta ilgumu. Turklāt kvalitātes standartu sistēma neaptvēra visas attiecīgās darbības, kuras veic valsts administrācija, un šīs procedūras ne vienmēr nodrošināja noteikto kompetences standartu sasniegšanu. Visbeidzot, dažas mācību iespējas nebija pieejamas mācību iestādē. |
| --- | --- |

(5)

Galvenie trūkumi bija saistīti ar dažu STCW konvencijas noteikumu par virsnieku sertificēšanu īstenošanu Jordānijas tiesību aktos, proti, dažos gadījumos nebija prasības attiecībā uz kompetences novērtējumu un jūras dienesta ilgumu. Turklāt kvalitātes standartu sistēma neaptvēra visas attiecīgās darbības, kuras veic valsts administrācija, un šīs procedūras ne vienmēr nodrošināja noteikto kompetences standartu sasniegšanu. Visbeidzot, dažas mācību iespējas nebija pieejamas mācību iestādē.

| (6) | Ar 2010. gada 21. novembra, 2011. gada 18. aprīļa un 2012. gada 12. marta vēstulēm Jordānijas Hāšimītu Karaliste informēja Komisiju, ka ir veikti pasākumi minēto trūkumu novēršanai. Jo īpaši Jordānijas iestādes norādīja, ka valsts noteikumi attiecībā uz sertificēšanas prasībām tika īstenoti saskaņā ar minēto konvenciju. Tās arī sniedza pierādījumus tam, ka ir pilnībā ieviesta valsts administrācijas kvalitātes standartu sistēma un jaunās kursu apstiprināšanas procedūras ir pilnībā īstenotas. Visbeidzot, Komisijai tika nosūtīts pierādījums arī tam, ka tagad ir nodrošinātas un īstenotas apmācības iespējas, kuras pirms tam nebija pieejamas. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2010. gada 21. novembra, 2011. gada 18. aprīļa un 2012. gada 12. marta vēstulēm Jordānijas Hāšimītu Karaliste informēja Komisiju, ka ir veikti pasākumi minēto trūkumu novēršanai. Jo īpaši Jordānijas iestādes norādīja, ka valsts noteikumi attiecībā uz sertificēšanas prasībām tika īstenoti saskaņā ar minēto konvenciju. Tās arī sniedza pierādījumus tam, ka ir pilnībā ieviesta valsts administrācijas kvalitātes standartu sistēma un jaunās kursu apstiprināšanas procedūras ir pilnībā īstenotas. Visbeidzot, Komisijai tika nosūtīts pierādījums arī tam, ka tagad ir nodrošinātas un īstenotas apmācības iespējas, kuras pirms tam nebija pieejamas.

| (7) | Novērtējuma galarezultāts rāda, ka Jordānijas Hāšimītu Karaliste ievēro STCW konvencijas prasības, kā arī tā ir veikusi attiecīgus pasākumus, lai novērstu krāpšanu saistībā ar sertifikātiem. |
| --- | --- |

(7)

Novērtējuma galarezultāts rāda, ka Jordānijas Hāšimītu Karaliste ievēro STCW konvencijas prasības, kā arī tā ir veikusi attiecīgus pasākumus, lai novērstu krāpšanu saistībā ar sertifikātiem.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētais pasākums ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētais pasākums ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2008/106/EK 19. panta izpildes vajadzībām Jordānijas Hāšimītu Karaliste tiek atzīta attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Siim KALLAS

---

(1)  OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.

1

---

| 15.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/29

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 13. decembris)

par Austrijas paziņotiem valsts noteikumiem attiecībā uz noteiktām rūpnieciskām siltumnīcefekta gāzēm

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9256)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(2012/784/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar 2012. gada 27. jūnija vēstuli, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. panta 4. punktu, Austrija Komisijai paziņoja, ka attiecībā uz noteiktām rūpnieciskām siltumnīcefekta gāzēm savus noteikumus, kas ir stingrāki nekā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (1), plāno paturēt spēkā pēc 2012. gada 31. decembra, proti, pēc termiņa, līdz kuram ir spēkā atļauja, kas paredzēta ar Komisijas 2007. gada 21. decembra Lēmumu 2008/80/EK par Austrijas Republikas valsts noteikumiem par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (2), kurš pieņemts saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK līguma) 95. panta 6. punktu (tagad LESD 114. panta 6. punkts). |
| --- | --- |

(1)

Ar 2012. gada 27. jūnija vēstuli, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. panta 4. punktu, Austrija Komisijai paziņoja, ka attiecībā uz noteiktām rūpnieciskām siltumnīcefekta gāzēm savus noteikumus, kas ir stingrāki nekā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (1), plāno paturēt spēkā pēc 2012. gada 31. decembra, proti, pēc termiņa, līdz kuram ir spēkā atļauja, kas paredzēta ar Komisijas 2007. gada 21. decembra Lēmumu 2008/80/EK par Austrijas Republikas valsts noteikumiem par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (2), kurš pieņemts saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK līguma) 95. panta 6. punktu (tagad LESD 114. panta 6. punkts).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (F-gāzēm) mērķis ir samazināt dažu tādu fluorētu siltumnīcefekta gāzu (fluorogļūdeņražu (HFC), perfluorogļūdeņražu (PFC) un sēra heksafluorīda (SF6)) emisijas, uz kurām attiecas Kioto protokols. Attiecībā uz lietošanu un laišanu tirgū regula paredz arī noteiktu skaitu aizliegumu gadījumos, kad uzskatāms, ka Kopienas līmenī ir pieejamas rentablas alternatīvas, un kad nav iespējams palielināt ierobežošanas pakāpi un rekuperāciju. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (F-gāzēm) mērķis ir samazināt dažu tādu fluorētu siltumnīcefekta gāzu (fluorogļūdeņražu (HFC), perfluorogļūdeņražu (PFC) un sēra heksafluorīda (SF6)) emisijas, uz kurām attiecas Kioto protokols. Attiecībā uz lietošanu un laišanu tirgū regula paredz arī noteiktu skaitu aizliegumu gadījumos, kad uzskatāms, ka Kopienas līmenī ir pieejamas rentablas alternatīvas, un kad nav iespējams palielināt ierobežošanas pakāpi un rekuperāciju.

| (3) | Šai regulai ir divi juridiskie pamati: EK līguma 175. panta 1. punkts (tagad LESD 192. panta 1. punkts), kas attiecas uz visiem noteikumiem, izņemot 7., 8. un 9. pantu, kas ir pamatoti ar EK līguma 95. pantu (tagad LESD 114. pantu), jo šie panti ietekmē preču brīvu apriti Savienības vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

(3)

Šai regulai ir divi juridiskie pamati: EK līguma 175. panta 1. punkts (tagad LESD 192. panta 1. punkts), kas attiecas uz visiem noteikumiem, izņemot 7., 8. un 9. pantu, kas ir pamatoti ar EK līguma 95. pantu (tagad LESD 114. pantu), jo šie panti ietekmē preču brīvu apriti Savienības vienotajā tirgū.

| (4) | Austrijā valsts noteikumi par noteiktām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm ir pieņemti jau kopš 2002. gada. Austrijas Republika 2007. gada 29. jūnijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 842/2006 par dažām siltumnīcefekta gāzēm 9. panta 3. punkta b) apakšpunktu informēja Komisiju par šādiem valsts noteikumiem (Rīkojums BGBl. II Nr. 447/2002 – Federālā lauksaimniecības, mežsaimniecības, vides un ūdens apsaimniekošanas ministra rīkojums par daļēji fluorētu un pilnīgi fluorētu ogļūdeņražu un sēra heksafluorīda aizliegumiem un ierobežojumiem, kas publicēts 2002. gada 10. decembra Federālās likumdošanas vēstnesī (Federal Law Gazette) un pēc tam grozīts ar 2007. gada 21. jūnija Rīkojumu BGBl. II Nr. 139/2007 (turpmāk “Rīkojums”). |
| --- | --- |

(4)

Austrijā valsts noteikumi par noteiktām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm ir pieņemti jau kopš 2002. gada. Austrijas Republika 2007. gada 29. jūnijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 842/2006 par dažām siltumnīcefekta gāzēm 9. panta 3. punkta b) apakšpunktu informēja Komisiju par šādiem valsts noteikumiem (Rīkojums BGBl. II Nr. 447/2002 – Federālā lauksaimniecības, mežsaimniecības, vides un ūdens apsaimniekošanas ministra rīkojums par daļēji fluorētu un pilnīgi fluorētu ogļūdeņražu un sēra heksafluorīda aizliegumiem un ierobežojumiem, kas publicēts 2002. gada 10. decembra Federālās likumdošanas vēstnesī (Federal Law Gazette) un pēc tam grozīts ar 2007. gada 21. jūnija Rīkojumu BGBl. II Nr. 139/2007 (turpmāk “Rīkojums”).

| (5) | Rīkojums attiecas uz siltumnīcefekta gāzēm, kuras klasificētas atbilstīgi Kioto protokolam un kuru lielākajai daļai piemīt augsts globālās sasilšanas potenciāls, – uz fluorogļūdeņražiem (HFC), perfluorogļūdeņražiem (PFC) un uz sēra heksafluorīdu (SF6) – un tas atbilst Austrijas mērķiem emisiju mazināšanā. Komisija 2007. gada 21. decembrī, atsaucoties uz EK līguma 95. panta 6. punktu (tagad LESD 114. panta 6. punkts), nolēma atļaut Austrijai noteikumus saglabāt līdz 2012. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(5)

Rīkojums attiecas uz siltumnīcefekta gāzēm, kuras klasificētas atbilstīgi Kioto protokolam un kuru lielākajai daļai piemīt augsts globālās sasilšanas potenciāls, – uz fluorogļūdeņražiem (HFC), perfluorogļūdeņražiem (PFC) un uz sēra heksafluorīdu (SF6) – un tas atbilst Austrijas mērķiem emisiju mazināšanā. Komisija 2007. gada 21. decembrī, atsaucoties uz EK līguma 95. panta 6. punktu (tagad LESD 114. panta 6. punkts), nolēma atļaut Austrijai noteikumus saglabāt līdz 2012. gada 31. decembrim.

| (6) | Kopš Lēmuma 2008/80/EK pieņemšanas apstākļi, ar kuriem pamatota vajadzība saglabāt stingrākus noteikumus un kuri izklāstīti minētajā lēmumā, vēl joprojām pastāv. Valsts noteikumi ir daļa no plašākas stratēģijas, ko Austrija izmanto, lai sasniegtu emisiju samazināšanas mērķi saskaņā ar Kioto protokolu un ievērotu Savienības līmenī pieņemto vienošanos par savstarpējo atbildību. Saskaņā ar šo vienošanos Austrija ir apņēmusies no 2008. līdz 2012. gadam salīdzinājumā ar līmeni bāzes gados (1990. un 1985. g.) siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni samazināt par 13 %. |
| --- | --- |

(6)

Kopš Lēmuma 2008/80/EK pieņemšanas apstākļi, ar kuriem pamatota vajadzība saglabāt stingrākus noteikumus un kuri izklāstīti minētajā lēmumā, vēl joprojām pastāv. Valsts noteikumi ir daļa no plašākas stratēģijas, ko Austrija izmanto, lai sasniegtu emisiju samazināšanas mērķi saskaņā ar Kioto protokolu un ievērotu Savienības līmenī pieņemto vienošanos par savstarpējo atbildību. Saskaņā ar šo vienošanos Austrija ir apņēmusies no 2008. līdz 2012. gadam salīdzinājumā ar līmeni bāzes gados (1990. un 1985. g.) siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni samazināt par 13 %.

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemtajos lēmumos par dalībvalstu pasākumiem, ko veic siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu līdz 2020. gadam (3), Austrija ir apņēmusies līdz 2020. gadam salīdzinājumā ar 2005. gadu emisiju līmeni samazināt par 16 %. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemtajos lēmumos par dalībvalstu pasākumiem, ko veic siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu līdz 2020. gadam (3), Austrija ir apņēmusies līdz 2020. gadam salīdzinājumā ar 2005. gadu emisiju līmeni samazināt par 16 %.

| (8) | Ir ziņots, ka paziņotie pasākumi ir būtiski palīdzējuši samazināt Austrijas siltumnīcefekta gāzu emisijas, turklāt šīs emisijas nav paaugstinājušās, kā tika gaidīts. Rīkojumā paredzētās atkāpes, kā arī iespēja no vispārējā aizlieguma piešķirt individuālus izņēmumus nodrošina, ka pasākums ir samērīgs. Turklāt aizliegums attiecas tikai uz jaunām iekārtām un ļauj fluorētās siltumnīcefekta gāzes izmantot esošo iekārtu apkopē un uzturēšanā, kas dod iespēju bez vajadzības neatteikties no esošajām iekārtām. |
| --- | --- |

(8)

Ir ziņots, ka paziņotie pasākumi ir būtiski palīdzējuši samazināt Austrijas siltumnīcefekta gāzu emisijas, turklāt šīs emisijas nav paaugstinājušās, kā tika gaidīts. Rīkojumā paredzētās atkāpes, kā arī iespēja no vispārējā aizlieguma piešķirt individuālus izņēmumus nodrošina, ka pasākums ir samērīgs. Turklāt aizliegums attiecas tikai uz jaunām iekārtām un ļauj fluorētās siltumnīcefekta gāzes izmantot esošo iekārtu apkopē un uzturēšanā, kas dod iespēju bez vajadzības neatteikties no esošajām iekārtām.

| (9) | Lai gan šis rīkojums ietekmē preču brīvu apriti Savienībā, noteikumi ir vispārīgi un tiek vienādi attiecināti gan uz valsts vietējiem, gan importētiem produktiem. Nekas neliecina, ka paziņotie valsts noteikumi tiek vai tiks izmantoti, lai patvaļīgi diskriminētu Savienības ekonomikas dalībniekus. Ņemot vērā vides riskus, kas izriet no fluorētu siltumnīcefekta gāzu izmantošanas, Komisija apstiprina savu vērtējumu, ka paziņotie valsts noteikumi samērojumā ar vēlamajiem mērķiem nav neproporcionāls šķērslis iekšējā tirgus darbībai, jo īpaši ņemot vērā nesen veikto novērtējumu par Regulas (EK) Nr. 842/2006 piemērošanu, ietekmi un piemērotību (4), kurā secināts: lai sasniegtu saskaņotos Savienības mēroga mērķus attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju, ir nepieciešami papildu pasākumi fluorēto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai. |
| --- | --- |

(9)

Lai gan šis rīkojums ietekmē preču brīvu apriti Savienībā, noteikumi ir vispārīgi un tiek vienādi attiecināti gan uz valsts vietējiem, gan importētiem produktiem. Nekas neliecina, ka paziņotie valsts noteikumi tiek vai tiks izmantoti, lai patvaļīgi diskriminētu Savienības ekonomikas dalībniekus. Ņemot vērā vides riskus, kas izriet no fluorētu siltumnīcefekta gāzu izmantošanas, Komisija apstiprina savu vērtējumu, ka paziņotie valsts noteikumi samērojumā ar vēlamajiem mērķiem nav neproporcionāls šķērslis iekšējā tirgus darbībai, jo īpaši ņemot vērā nesen veikto novērtējumu par Regulas (EK) Nr. 842/2006 piemērošanu, ietekmi un piemērotību (4), kurā secināts: lai sasniegtu saskaņotos Savienības mēroga mērķus attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju, ir nepieciešami papildu pasākumi fluorēto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai.

| (10) | Komisija uzskata par pieņemamu Austrijas 2012. gada 27. jūnijā iesniegto pieprasījumu attiecībā uz tādu produktu un iekārtu laišanu tirgū, kuri satur fluorētas siltumnīcefekta gāzes vai kuru darbība ir atkarīga no tām, un attiecībā uz šādu vielu izmantošanu saglabāt valsts noteikumus, kas ir stingrāki nekā Regula (EK) Nr. 842/2006. |
| --- | --- |

(10)

Komisija uzskata par pieņemamu Austrijas 2012. gada 27. jūnijā iesniegto pieprasījumu attiecībā uz tādu produktu un iekārtu laišanu tirgū, kuri satur fluorētas siltumnīcefekta gāzes vai kuru darbība ir atkarīga no tām, un attiecībā uz šādu vielu izmantošanu saglabāt valsts noteikumus, kas ir stingrāki nekā Regula (EK) Nr. 842/2006.

| (11) | Turklāt Komisija apstiprina savu Lēmumu 2008/80/EK par to, ka valsts noteikumi Rīkojumā:






  — | atbilst vides aizsardzības vajadzībām, |
| --- | --- | --- |

(11)

Turklāt Komisija apstiprina savu Lēmumu 2008/80/EK par to, ka valsts noteikumi Rīkojumā:

—

atbilst vides aizsardzības vajadzībām,

| — | ņem vērā, ka aizliegtajiem lietojumiem Austrijā pastāv tehniski un ekonomiski pieejamas alternatīvas, |
| --- | --- |

—

ņem vērā, ka aizliegtajiem lietojumiem Austrijā pastāv tehniski un ekonomiski pieejamas alternatīvas,

| — | visticamāk, būs ar nelielu ekonomisko ietekmi, |
| --- | --- |

—

visticamāk, būs ar nelielu ekonomisko ietekmi,

| — | nav patvaļīgas diskriminācijas līdzekļi, |
| --- | --- |

—

nav patvaļīgas diskriminācijas līdzekļi,

| — | nerada slēptus ierobežojumus tirdzniecībai starp dalībvalstīm, un |
| --- | --- |

—

nerada slēptus ierobežojumus tirdzniecībai starp dalībvalstīm, un

| — | tādējādi ir atbilstīgi Līgumam. |
| --- | --- |

—

tādējādi ir atbilstīgi Līgumam.

Tāpēc Komisija uzskata, ka tos var apstiprināt.

| (12) | Komisija jebkurā brīdī var atkārtoti vērtēt, vai apstiprināšanas nosacījumi joprojām tiek pildīti. Konkrētāk, tas var būt vajadzīgs, ja Regula (EK) Nr. 842/2006 vai Lēmums Nr. 406/2009/EK tiek būtiski mainīti. Ņemot vērā šo iespējamību un ES un tās dalībvalstu ilgtermiņa saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, netiek uzskatīts, ka apstiprinājumu nepieciešams ierobežot laikā, nosakot konkrētu termiņu, |
| --- | --- |

(12)

Komisija jebkurā brīdī var atkārtoti vērtēt, vai apstiprināšanas nosacījumi joprojām tiek pildīti. Konkrētāk, tas var būt vajadzīgs, ja Regula (EK) Nr. 842/2006 vai Lēmums Nr. 406/2009/EK tiek būtiski mainīti. Ņemot vērā šo iespējamību un ES un tās dalībvalstu ilgtermiņa saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, netiek uzskatīts, ka apstiprinājumu nepieciešams ierobežot laikā, nosakot konkrētu termiņu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināti valsts noteikumi, kas attiecas uz noteiktām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm, ko Austrija ar 2012. gada 27. jūnija vēstuli paziņojusi Komisijai un kas ir stingrāki nekā Regula (EK) Nr. 842/2006 attiecībā uz tādu ražojumu un iekārtu laišanu tirgū, kuri satur fluorētas siltumnīcefekta gāzes vai kuru darbība ir no tām atkarīga, un attiecībā uz šo vielu izmantošanu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.

Briselē, 2012. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Connie HEDEGAARD

---

(1)  OV L 161, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 24, 29.1.2008., 45. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Lēmums Nr. 406/2009/EK par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam (OV L 140, 5.6.2009., 136. lpp.).

3

(4)  Komisijas ziņojums par to, kā tiek piemērota regula par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (Regula (EK) Nr. 842/2006), kāda ir tās ietekme un cik tā ir atbilstīga, COM(2011) 581 galīgā redakcija.

4

---

| 15.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 13. decembris),

ar ko apstiprina dažas dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas un uzraudzības grozītās programmas 2012. gadam un groza Īstenošanas lēmumu 2011/807/ES attiecībā uz Savienības finansiālo ieguldījumu atsevišķām programmām, kas apstiprinātas ar minēto lēmumu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9264)

(2012/785/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 27. panta 5. un 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Lēmumā 2009/470/EK paredzētas procedūras, ar ko reglamentē Savienības finansiālo ieguldījumu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmām. |
| --- | --- |

(1)

Lēmumā 2009/470/EK paredzētas procedūras, ar ko reglamentē Savienības finansiālo ieguldījumu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmām.

| (2) | Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Lēmumā 2008/341/EK, ar ko nosaka, kādiem Kopienas kritērijiem atbilst valsts programmas par atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu apkarošanu, kontroli un uzraudzību (2), paredzēts, ka programmām, kuras dalībvalstis iesniedz Komisijai Lēmuma 2008/341/EK pielikumā uzskaitīto dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai, ir jāatbilst vismaz minētā lēmuma I pielikumā noteiktajiem kritērijiem, lai šīs programmas varētu apstiprināt kā pasākumus saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 27. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Lēmumā 2008/341/EK, ar ko nosaka, kādiem Kopienas kritērijiem atbilst valsts programmas par atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu apkarošanu, kontroli un uzraudzību (2), paredzēts, ka programmām, kuras dalībvalstis iesniedz Komisijai Lēmuma 2008/341/EK pielikumā uzskaitīto dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai, ir jāatbilst vismaz minētā lēmuma I pielikumā noteiktajiem kritērijiem, lai šīs programmas varētu apstiprināt kā pasākumus saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 27. panta 1. punktu.

| (3) | Komisijas 2011. gada 30. novembra Īstenošanas lēmumā 2011/807/ES, ar ko apstiprina atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības gada un daudzgadu programmas, kuras dalībvalstis iesniegušas 2012. gadam un turpmākajiem gadiem, un Savienības finansiālo ieguldījumu (3), apstiprinātas dažas valstu programmas un noteikta Savienības finansiālā ieguldījuma likme un maksimālais apmērs katrai dalībvalstu iesniegtajai programmai. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2011. gada 30. novembra Īstenošanas lēmumā 2011/807/ES, ar ko apstiprina atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības gada un daudzgadu programmas, kuras dalībvalstis iesniegušas 2012. gadam un turpmākajiem gadiem, un Savienības finansiālo ieguldījumu (3), apstiprinātas dažas valstu programmas un noteikta Savienības finansiālā ieguldījuma likme un maksimālais apmērs katrai dalībvalstu iesniegtajai programmai.

| (4) | Itālijā (Sardīnijā) 2012. gadā ir noticis nopietns Āfrikas cūku mēra atkārtots uzliesmojums – vairāki slimības uzliesmojumi ir notikuši septiņās no astoņām Sardīnijas provincēm, un tie konstatēti ne tikai piemājas saimniecībās, bet arī lielās komerciālajās saimniecībās. Āfrikas cūku mēris ir ļoti lipīga vīrusa izraisīta slimība, kas skar mājas cūkas un mežacūkas. Ja Sardīnijā šī slimība netiks pienācīgi novērsta, tā var skart visu ES un nopietni ietekmēt veselības un ekonomikas stāvokli visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(4)

Itālijā (Sardīnijā) 2012. gadā ir noticis nopietns Āfrikas cūku mēra atkārtots uzliesmojums – vairāki slimības uzliesmojumi ir notikuši septiņās no astoņām Sardīnijas provincēm, un tie konstatēti ne tikai piemājas saimniecībās, bet arī lielās komerciālajās saimniecībās. Āfrikas cūku mēris ir ļoti lipīga vīrusa izraisīta slimība, kas skar mājas cūkas un mežacūkas. Ja Sardīnijā šī slimība netiks pienācīgi novērsta, tā var skart visu ES un nopietni ietekmēt veselības un ekonomikas stāvokli visās dalībvalstīs.

| (5) | Tāpēc Itālija, lai pienācīgi novērstu šo slimību, ir iesniegusi pārskatītu Āfrikas cūku mēra kontroles un uzraudzības programmu 2012. gadam. Itālija ir informējusi Komisiju, ka sakarā ar ārkārtas epidemioloģisko situāciju un lielo risku izplatīt slimību ārpus Sardīnijas ir vajadzīgs papildu atbalsts līgumdarbiniekiem, lai nodrošinātu plānoto pasākumu īstenošanu. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Itālija, lai pienācīgi novērstu šo slimību, ir iesniegusi pārskatītu Āfrikas cūku mēra kontroles un uzraudzības programmu 2012. gadam. Itālija ir informējusi Komisiju, ka sakarā ar ārkārtas epidemioloģisko situāciju un lielo risku izplatīt slimību ārpus Sardīnijas ir vajadzīgs papildu atbalsts līgumdarbiniekiem, lai nodrošinātu plānoto pasākumu īstenošanu.

| (6) | Portugāle ir iesniegusi liellopu brucelozes, govju tuberkulozes un infekciozā katarālā drudža izskaušanas grozīto programmu. Apvienotā Karaliste ir iesniegusi govju tuberkulozes izskaušanas grozīto programmu. Spānija ir iesniegusi kazu un aitu brucelozes un infekciozā katarālā drudža izskaušanas grozīto programmu. Slovēnija ir iesniegusi klasiskā cūku mēra kontroles un uzraudzības grozīto programmu. Itālija un Grieķija ir iesniegušas transmisīvo sūkļveida encefalopātiju, govju sūkļveida encefalopātijas un skrepi slimības grozītās programmas, un Bulgārija ir iesniegusi trakumsērgas izskaušanas grozīto programmu. |
| --- | --- |

(6)

Portugāle ir iesniegusi liellopu brucelozes, govju tuberkulozes un infekciozā katarālā drudža izskaušanas grozīto programmu. Apvienotā Karaliste ir iesniegusi govju tuberkulozes izskaušanas grozīto programmu. Spānija ir iesniegusi kazu un aitu brucelozes un infekciozā katarālā drudža izskaušanas grozīto programmu. Slovēnija ir iesniegusi klasiskā cūku mēra kontroles un uzraudzības grozīto programmu. Itālija un Grieķija ir iesniegušas transmisīvo sūkļveida encefalopātiju, govju sūkļveida encefalopātijas un skrepi slimības grozītās programmas, un Bulgārija ir iesniegusi trakumsērgas izskaušanas grozīto programmu.

| (7) | Komisija ir novērtējusi minētās grozītās programmas gan no veterinārā, gan no finansiālā viedokļa. Tās tika atzītas par atbilstošām attiecīgiem Savienības tiesību aktiem veterinārijas jomā, un jo īpaši Lēmuma 2008/341/EK pielikumā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc grozītās programmas būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(7)

Komisija ir novērtējusi minētās grozītās programmas gan no veterinārā, gan no finansiālā viedokļa. Tās tika atzītas par atbilstošām attiecīgiem Savienības tiesību aktiem veterinārijas jomā, un jo īpaši Lēmuma 2008/341/EK pielikumā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc grozītās programmas būtu jāapstiprina.

| (8) | Turklāt Komisija ir novērtējusi starpziņojumus, ko dalībvalstis saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 27. panta 7. punktu ir iesniegušas par izdevumiem, kas tām radušies saistībā ar šīm programmām. Minētā novērtējuma rezultāti liecina, ka atsevišķas dalībvalstis neizmantos visus līdzekļus, kas tām piešķirti 2012. gadam, savukārt citas piešķirtos līdzekļus pārtērēs. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt Komisija ir novērtējusi starpziņojumus, ko dalībvalstis saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 27. panta 7. punktu ir iesniegušas par izdevumiem, kas tām radušies saistībā ar šīm programmām. Minētā novērtējuma rezultāti liecina, ka atsevišķas dalībvalstis neizmantos visus līdzekļus, kas tām piešķirti 2012. gadam, savukārt citas piešķirtos līdzekļus pārtērēs.

| (9) | Tāpēc Savienības ieguldījums ir jāpielāgo attiecībā uz vairākām valstu programmām. Lai uzlabotu piešķirto līdzekļu izmantojumu, ir lietderīgi pārdalīt finansējumu no valstu programmām, kas visus piešķirtos līdzekļus neizmantos, un nodot to tām programmām, attiecībā uz kurām paredzams, ka piešķirtie līdzekļi tiks pārtērēti sakarā ar neparedzētām situācijām dzīvnieku veselības jomā šajās dalībvalstīs. Pārdale būtu jāveic, pamatojoties uz jaunāko informāciju par attiecīgo dalībvalstu faktiskajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc Savienības ieguldījums ir jāpielāgo attiecībā uz vairākām valstu programmām. Lai uzlabotu piešķirto līdzekļu izmantojumu, ir lietderīgi pārdalīt finansējumu no valstu programmām, kas visus piešķirtos līdzekļus neizmantos, un nodot to tām programmām, attiecībā uz kurām paredzams, ka piešķirtie līdzekļi tiks pārtērēti sakarā ar neparedzētām situācijām dzīvnieku veselības jomā šajās dalībvalstīs. Pārdale būtu jāveic, pamatojoties uz jaunāko informāciju par attiecīgo dalībvalstu faktiskajiem izdevumiem.

| (10) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas lēmums 2011/807/ES. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas lēmums 2011/807/ES.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Portugāles iesniegtās liellopu brucelozes izskaušanas grozītās programmas apstiprinājums

Ar šo laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim apstiprina Portugāles 2012. gada 30. aprīlī iesniegto liellopu brucelozes grozīto programmu.

2. pants

Portugāles un Apvienotās Karalistes iesniegto govju tuberkulozes izskaušanas grozīto programmu apstiprinājums

Ar šo laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim apstiprina Portugāles 2012. gada 30. aprīlī iesniegto govju tuberkulozes grozīto programmu.

Ar šo laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim apstiprina Apvienotās Karalistes 2012. gada 3. augustā iesniegto govju tuberkulozes grozīto programmu.

3. pants

Spānijas iesniegtās kazu un aitu brucelozes izskaušanas grozītās programmas apstiprinājums

Ar šo laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim apstiprina Spānijas 2012. gada 30. martā iesniegto kazu un aitu brucelozes grozīto programmu.

4. pants

Spānijas un Portugāles iesniegto infekciozā katarālā drudža izskaušanas un uzraudzības grozīto programmu apstiprinājums

Ar šo laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim apstiprina Spānijas 2012. gada 14. septembrī iesniegto infekciozā katarālā drudža grozīto programmu.

Ar šo laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim apstiprina Portugāles 2011. gada 31. decembrī iesniegto infekciozā katarālā drudža grozīto programmu.

5. pants

Slovēnijas iesniegtās klasiskā cūku mēra grozītās programmas apstiprinājums

Ar šo laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim apstiprina Slovēnijas 2012. gada 19. jūnijā iesniegto klasiskā cūku mēra kontroles un uzraudzības grozīto programmu.

6. pants

Itālijas iesniegtās Āfrikas cūku mēra grozītās programmas apstiprinājums

Ar šo laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim apstiprina Itālijas 2012. gada 2. oktobrī iesniegto Āfrikas cūku mēra kontroles un uzraudzības grozīto programmu.

7. pants

Grieķijas un Itālijas iesniegto transmisīvo sūkļveida encefalopātiju, govju sūkļveida encefalopātijas un skrepi slimības grozīto programmu apstiprinājums

Ar šo laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim apstiprina Grieķijas 2012. gada 9. janvārī iesniegto transmisīvo sūkļveida encefalopātiju uzraudzības un govju sūkļveida encefalopātijas un skrepi slimības izskaušanas grozīto programmu.

Ar šo laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim apstiprina Itālijas 2012. gada 26. septembrī iesniegto transmisīvo sūkļveida encefalopātiju uzraudzības un govju sūkļveida encefalopātijas un skrepi slimības izskaušanas grozīto programmu.

8. pants

Bulgārijas iesniegtās trakumsērgas grozītās programmas apstiprinājums

Ar šo laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim apstiprina Bulgārijas 2011. gada 27. decembrī iesniegto trakumsērgas grozīto programmu.

9. pants

Grozījumi Īstenošanas lēmumā 2011/807/ES

Īstenošanas lēmumu 2011/807/ES groza šādi:

| 1) | lēmuma 1. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | un nepārsniedz šādu summu:






  i) | EUR 3 600 000 Spānijai; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

lēmuma 1. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

un nepārsniedz šādu summu:

i)

EUR 3 600 000 Spānijai;

| ii) | EUR 2 300 000 Itālijai; |
| --- | --- |

ii)

EUR 2 300 000 Itālijai;

| iii) | EUR 1 050 000 Portugālei; |
| --- | --- |

iii)

EUR 1 050 000 Portugālei;

| iv) | EUR 1 050 000 Apvienotajai Karalistei.”; |
| --- | --- |

iv)

EUR 1 050 000 Apvienotajai Karalistei.”;

| 2) | lēmuma 2. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | ir vienreizējs maksājums, kas sedz visas izmaksas, kuras rodas, veicot šādas darbības un/vai testus:






  i) | EUR 0,5 par katru mājdzīvnieku, no kura ņemts paraugs gamma-interferona testam un par kuru kautuvē pastāv aizdomas, ka tests ir pozitīvs; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

lēmuma 2. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

ir vienreizējs maksājums, kas sedz visas izmaksas, kuras rodas, veicot šādas darbības un/vai testus:

i)

EUR 0,5 par katru mājdzīvnieku, no kura ņemts paraugs gamma-interferona testam un par kuru kautuvē pastāv aizdomas, ka tests ir pozitīvs;

| ii) | EUR 1,5 par katru tuberkulīna testu; |
| --- | --- |

ii)

EUR 1,5 par katru tuberkulīna testu;

| iii) | EUR 5 par katru gamma-interferona testu; |
| --- | --- |

iii)

EUR 5 par katru gamma-interferona testu;

| iv) | EUR 20 par katru bakterioloģisko testu;”; |
| --- | --- |

iv)

EUR 20 par katru bakterioloģisko testu;”;

| 3) | lēmuma 2. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | un nepārsniedz šādu summu:






  i) | EUR 19 000 000 Īrijai; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

lēmuma 2. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

un nepārsniedz šādu summu:

i)

EUR 19 000 000 Īrijai;

| ii) | EUR 14 000 000 Spānijai; |
| --- | --- |

ii)

EUR 14 000 000 Spānijai;

| iii) | EUR 4 000 000 Itālijai; |
| --- | --- |

iii)

EUR 4 000 000 Itālijai;

| iv) | EUR 2 650 000 Portugālei; |
| --- | --- |

iv)

EUR 2 650 000 Portugālei;

| v) | EUR 31 000 000 Apvienotajai Karalistei.”; |
| --- | --- |

v)

EUR 31 000 000 Apvienotajai Karalistei.”;

| 4) | lēmuma 3. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | un nepārsniedz šādu summu:






  i) | EUR 800 000 Grieķijai; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

lēmuma 3. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

un nepārsniedz šādu summu:

i)

EUR 800 000 Grieķijai;

| ii) | EUR 8 900 000 Spānijai; |
| --- | --- |

ii)

EUR 8 900 000 Spānijai;

| iii) | EUR 3 700 000 Itālijai; |
| --- | --- |

iii)

EUR 3 700 000 Itālijai;

| iv) | EUR 180 000 Kiprai; |
| --- | --- |

iv)

EUR 180 000 Kiprai;

| v) | EUR 1 800 000 Portugālei.”; |
| --- | --- |

v)

EUR 1 800 000 Portugālei.”;

| 5) | lēmuma 4. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | un nepārsniedz šādu summu:






  i) | EUR 150 000 Beļģijai; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

lēmuma 4. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

un nepārsniedz šādu summu:

i)

EUR 150 000 Beļģijai;

| ii) | EUR 15 000 Bulgārijai; |
| --- | --- |

ii)

EUR 15 000 Bulgārijai;

| iii) | EUR 40 000 Čehijas Republikai; |
| --- | --- |

iii)

EUR 40 000 Čehijas Republikai;

| iv) | EUR 80 000 Vācijai; |
| --- | --- |

iv)

EUR 80 000 Vācijai;

| v) | EUR 10 000 Igaunijai; |
| --- | --- |

v)

EUR 10 000 Igaunijai;

| vi) | EUR 25 000 Īrijai; |
| --- | --- |

vi)

EUR 25 000 Īrijai;

| vii) | EUR 60 000 Grieķijai; |
| --- | --- |

vii)

EUR 60 000 Grieķijai;

| viii) | EUR 700 000 Spānijai; |
| --- | --- |

viii)

EUR 700 000 Spānijai;

| ix) | EUR 1 200 000 Francijai; |
| --- | --- |

ix)

EUR 1 200 000 Francijai;

| x) | EUR 650 000 Itālijai; |
| --- | --- |

x)

EUR 650 000 Itālijai;

| xi) | EUR 20 000 Latvijai; |
| --- | --- |

xi)

EUR 20 000 Latvijai;

| xii) | EUR 10 000 Lietuvai; |
| --- | --- |

xii)

EUR 10 000 Lietuvai;

| xiii) | EUR 10 000 Luksemburgai; |
| --- | --- |

xiii)

EUR 10 000 Luksemburgai;

| xiv) | EUR 30 000 Ungārijai; |
| --- | --- |

xiv)

EUR 30 000 Ungārijai;

| xv) | EUR 10 000 Maltai; |
| --- | --- |

xv)

EUR 10 000 Maltai;

| xvi) | EUR 20 000 Nīderlandei; |
| --- | --- |

xvi)

EUR 20 000 Nīderlandei;

| xvii) | EUR 10 000 Austrijai; |
| --- | --- |

xvii)

EUR 10 000 Austrijai;

| xviii) | EUR 50 000 Polijai; |
| --- | --- |

xviii)

EUR 50 000 Polijai;

| xix) | EUR 300 000 Portugālei; |
| --- | --- |

xix)

EUR 300 000 Portugālei;

| xx) | EUR 150 000 Rumānijai; |
| --- | --- |

xx)

EUR 150 000 Rumānijai;

| xxi) | EUR 40 000 Slovēnijai; |
| --- | --- |

xxi)

EUR 40 000 Slovēnijai;

| xxii) | EUR 50 000 Slovākijai; |
| --- | --- |

xxii)

EUR 50 000 Slovākijai;

| xxiii) | EUR 10 000 Somijai; |
| --- | --- |

xxiii)

EUR 10 000 Somijai;

| xxiv) | EUR 10 000 Zviedrijai.”; |
| --- | --- |

xxiv)

EUR 10 000 Zviedrijai.”;

| 6) | lēmuma 5. panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | un nepārsniedz šādu summu:






  i) | EUR 1 200 000 Beļģijai; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

lēmuma 5. panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

un nepārsniedz šādu summu:

i)

EUR 1 200 000 Beļģijai;

| ii) | EUR 20 000 Bulgārijai; |
| --- | --- |

ii)

EUR 20 000 Bulgārijai;

| iii) | EUR 1 200 000 Čehijas Republikai; |
| --- | --- |

iii)

EUR 1 200 000 Čehijas Republikai;

| iv) | EUR 250 000 Dānijai; |
| --- | --- |

iv)

EUR 250 000 Dānijai;

| v) | EUR 900 000 Vācijai; |
| --- | --- |

v)

EUR 900 000 Vācijai;

| vi) | EUR 30 000 Igaunijai; |
| --- | --- |

vi)

EUR 30 000 Igaunijai;

| vii) | EUR 200 000 Īrijai; |
| --- | --- |

vii)

EUR 200 000 Īrijai;

| viii) | EUR 1 000 000 Grieķijai; |
| --- | --- |

viii)

EUR 1 000 000 Grieķijai;

| ix) | EUR 1 100 000 Spānijai; |
| --- | --- |

ix)

EUR 1 100 000 Spānijai;

| x) | EUR 1 550 000 Francijai; |
| --- | --- |

x)

EUR 1 550 000 Francijai;

| xi) | EUR 1 200 000 Itālijai; |
| --- | --- |

xi)

EUR 1 200 000 Itālijai;

| xii) | EUR 100 000 Kiprai; |
| --- | --- |

xii)

EUR 100 000 Kiprai;

| xiii) | EUR 350 000 Latvijai; |
| --- | --- |

xiii)

EUR 350 000 Latvijai;

| xiv) | EUR 10 000 Luksemburgai; |
| --- | --- |

xiv)

EUR 10 000 Luksemburgai;

| xv) | EUR 2 000 000 Ungārijai; |
| --- | --- |

xv)

EUR 2 000 000 Ungārijai;

| xvi) | EUR 150 000 Maltai; |
| --- | --- |

xvi)

EUR 150 000 Maltai;

| xvii) | EUR 2 700 000 Nīderlandei; |
| --- | --- |

xvii)

EUR 2 700 000 Nīderlandei;

| xviii) | EUR 1 100 000 Austrijai; |
| --- | --- |

xviii)

EUR 1 100 000 Austrijai;

| xix) | EUR 500 000 Polijai; |
| --- | --- |

xix)

EUR 500 000 Polijai;

| xx) | EUR 50 000 Portugālei; |
| --- | --- |

xx)

EUR 50 000 Portugālei;

| xxi) | EUR 350 000 Rumānijai; |
| --- | --- |

xxi)

EUR 350 000 Rumānijai;

| xxii) | EUR 70 000 Slovēnijai; |
| --- | --- |

xxii)

EUR 70 000 Slovēnijai;

| xxiii) | EUR 600 000 Slovākijai; |
| --- | --- |

xxiii)

EUR 600 000 Slovākijai;

| xxiv) | EUR 75 000 Apvienotajai Karalistei.”; |
| --- | --- |

xxiv)

EUR 75 000 Apvienotajai Karalistei.”;

| 7) | lēmuma 6. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu groza šādi:






  i) | ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “Savienības finansiālais ieguldījums dalībvalstu iesniegtajās programmās, kas minētas 1. punkta a) apakšpunktā:”; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

lēmuma 6. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu groza šādi:

i)

ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“Savienības finansiālais ieguldījums dalībvalstu iesniegtajās programmās, kas minētas 1. punkta a) apakšpunktā:”;

| ii) | punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | nepārsniedz šādu summu:






  i) | EUR 210 000 Bulgārijai; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

nepārsniedz šādu summu:

i)

EUR 210 000 Bulgārijai;

| ii) | EUR 1 200 000 Vācijai; |
| --- | --- |

ii)

EUR 1 200 000 Vācijai;

| iii) | EUR 200 000 Francijai; |
| --- | --- |

iii)

EUR 200 000 Francijai;

| iv) | EUR 10 000 Luksemburgai; |
| --- | --- |

iv)

EUR 10 000 Luksemburgai;

| v) | EUR 340 000 Ungārijai; |
| --- | --- |

v)

EUR 340 000 Ungārijai;

| vi) | EUR 900 000 Rumānijai; |
| --- | --- |

vi)

EUR 900 000 Rumānijai;

| vii) | EUR 30 000 Slovēnijai; |
| --- | --- |

vii)

EUR 30 000 Slovēnijai;

| viii) | EUR 500 000 Slovākijai.”; |
| --- | --- |

viii)

EUR 500 000 Slovākijai.”;

| b) | pantam pievieno šādu 3. punktu:






  “3. | Savienības finansiālais ieguldījums Itālijas iesniegtajā programmā, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā:






  a) | ir 50 % apmērā no izmaksām, kas Itālijai radušās:






  i) | veicot laboratorijas testus, un maksimālā summa nepārsniedz:






  — | EUR 2 par katru ELISA testu, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

pantam pievieno šādu 3. punktu:

“3.

Savienības finansiālais ieguldījums Itālijas iesniegtajā programmā, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā:

a)

ir 50 % apmērā no izmaksām, kas Itālijai radušās:

i)

veicot laboratorijas testus, un maksimālā summa nepārsniedz:

—

EUR 2 par katru ELISA testu,

| — | EUR 10 par katru PĶR testu, |
| --- | --- |

—

EUR 10 par katru PĶR testu,

| — | EUR 10 par katru virusoloģisko testu; |
| --- | --- |

—

EUR 10 par katru virusoloģisko testu;

| ii) | izmaksājot algas līgumdarbiniekiem, kas īpaši nolīgti, lai īstenotu minētās programmas pasākumus, izņemot laboratorijas testus; |
| --- | --- |

ii)

izmaksājot algas līgumdarbiniekiem, kas īpaši nolīgti, lai īstenotu minētās programmas pasākumus, izņemot laboratorijas testus;

| b) | nepārsniedz EUR 850 000.”; |
| --- | --- |

b)

nepārsniedz EUR 850 000.”;

| 8) | lēmuma 8. panta 2. punkta c) apakšpunktu groza šādi:






  a) | apakšpunkta ix) punktu aizstāj ar šādu:






  “ix) | EUR 140 000 Spānijai;”; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

lēmuma 8. panta 2. punkta c) apakšpunktu groza šādi:

a)

apakšpunkta ix) punktu aizstāj ar šādu:

“ix)

EUR 140 000 Spānijai;”;

| b) | apakšpunkta xi) punktu aizstāj ar šādu:






  “xi) | EUR 1 000 000 Itālijai;”; |
| --- | --- | --- |

b)

apakšpunkta xi) punktu aizstāj ar šādu:

“xi)

EUR 1 000 000 Itālijai;”;

| c) | apakšpunkta xxii) punktu aizstāj ar šādu:






  “xxii) | EUR 350 000 Rumānijai;”; |
| --- | --- | --- |

c)

apakšpunkta xxii) punktu aizstāj ar šādu:

“xxii)

EUR 350 000 Rumānijai;”;

| d) | apakšpunkta xxvii) punktu aizstāj ar šādu:






  “xxvii) | EUR 110 000 Apvienotajai Karalistei.”; |
| --- | --- | --- |

d)

apakšpunkta xxvii) punktu aizstāj ar šādu:

“xxvii)

EUR 110 000 Apvienotajai Karalistei.”;

| 9) | lēmuma 9. panta 2. punkta c) apakšpunktu groza šādi:






  a) | apakšpunkta ii) punktu aizstāj ar šādu:






  “ii) | EUR 340 000 Bulgārijai;”; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

lēmuma 9. panta 2. punkta c) apakšpunktu groza šādi:

a)

apakšpunkta ii) punktu aizstāj ar šādu:

“ii)

EUR 340 000 Bulgārijai;”;

| b) | apakšpunkta iv) punktu aizstāj ar šādu:






  “iv) | EUR 750 000 Dānijai;”; |
| --- | --- | --- |

b)

apakšpunkta iv) punktu aizstāj ar šādu:

“iv)

EUR 750 000 Dānijai;”;

| c) | apakšpunkta v) punktu aizstāj ar šādu:






  “v) | EUR 6 300 000 Vācijai;”; |
| --- | --- | --- |

c)

apakšpunkta v) punktu aizstāj ar šādu:

“v)

EUR 6 300 000 Vācijai;”;

| d) | apakšpunkta viii) punktu aizstāj ar šādu:






  “viii) | EUR 1 800 000 Grieķijai;”; |
| --- | --- | --- |

d)

apakšpunkta viii) punktu aizstāj ar šādu:

“viii)

EUR 1 800 000 Grieķijai;”;

| e) | apakšpunkta xi) punktu aizstāj ar šādu:






  “xi) | EUR 4 800 000 Itālijai;”; |
| --- | --- | --- |

e)

apakšpunkta xi) punktu aizstāj ar šādu:

“xi)

EUR 4 800 000 Itālijai;”;

| f) | apakšpunkta xvi) punktu aizstāj ar šādu:






  “xvi) | EUR 1 300 000 Ungārijai;”; |
| --- | --- | --- |

f)

apakšpunkta xvi) punktu aizstāj ar šādu:

“xvi)

EUR 1 300 000 Ungārijai;”;

| g) | apakšpunkta xviii) punktu aizstāj ar šādu:






  “xviii) | EUR 2 200 000 Nīderlandei;”; |
| --- | --- | --- |

g)

apakšpunkta xviii) punktu aizstāj ar šādu:

“xviii)

EUR 2 200 000 Nīderlandei;”;

| h) | apakšpunkta xxi) punktu aizstāj ar šādu:






  “xxi) | EUR 1 100 000 Portugālei;”; |
| --- | --- | --- |

h)

apakšpunkta xxi) punktu aizstāj ar šādu:

“xxi)

EUR 1 100 000 Portugālei;”;

| i) | apakšpunkta xxvii) punktu aizstāj ar šādu:






  “xxvii) | EUR 5 100 000 Apvienotajai Karalistei.”; |
| --- | --- | --- |

i)

apakšpunkta xxvii) punktu aizstāj ar šādu:

“xxvii)

EUR 5 100 000 Apvienotajai Karalistei.”;

| 10) | lēmuma 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | nepārsniedz šādu summu:






  i) | EUR 1 650 000 Bulgārijai; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

lēmuma 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

nepārsniedz šādu summu:

i)

EUR 1 650 000 Bulgārijai;

| ii) | EUR 620 000 Igaunijai; |
| --- | --- |

ii)

EUR 620 000 Igaunijai;

| iii) | EUR 1 400 000 Ungārijai; |
| --- | --- |

iii)

EUR 1 400 000 Ungārijai;

| iv) | EUR 9 850 000 Polijai; |
| --- | --- |

iv)

EUR 9 850 000 Polijai;

| v) | EUR 2 200 000 Rumānijai; |
| --- | --- |

v)

EUR 2 200 000 Rumānijai;

| vi) | EUR 400 000 Slovākijai.”; |
| --- | --- |

vi)

EUR 400 000 Slovākijai.”;

| 11) | lēmuma 11. panta 5. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | nepārsniedz šādu summu:






  i) | EUR 1 200 000 Itālijai; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

lēmuma 11. panta 5. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

nepārsniedz šādu summu:

i)

EUR 1 200 000 Itālijai;

| ii) | EUR 1 700 000 Latvijai; |
| --- | --- |

ii)

EUR 1 700 000 Latvijai;

| iii) | EUR 2 950 000 Lietuvai; |
| --- | --- |

iii)

EUR 2 950 000 Lietuvai;

| iv) | EUR 190 000 Austrijai; |
| --- | --- |

iv)

EUR 190 000 Austrijai;

| v) | EUR 840 000 Slovēnijai; |
| --- | --- |

v)

EUR 840 000 Slovēnijai;

| vi) | EUR 360 000 Somijai.” |
| --- | --- |

vi)

EUR 360 000 Somijai.”

10. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Tonio BORG

---

(1)  OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.

1

(2)  OV L 115, 29.4.2008., 44. lpp.

2

(3)  OV L 322, 6.12.2011., 11. lpp..

3

---

| 15.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/36 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/36

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 13. decembris),

ar ko attiecībā uz valstu pasākumiem, ar kuriem novērš konkrētu ūdensdzīvnieku slimību ievešanu Īrijas, Somijas un Apvienotās Karalistes daļās, groza Lēmumu 2010/221/ES

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9295)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/786/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 24. oktobra Direktīvu 2006/88/EK par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (1) un jo īpaši tās 43. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas 2010. gada 15. aprīļa Lēmumu 2010/221/ES, ar ko apstiprina valsts pasākumus, lai ierobežotu konkrētu akvakultūras dzīvnieku un savvaļas ūdensdzīvnieku slimību ietekmi saskaņā ar Padomes Direktīvas 2006/88/EK 43. pantu (2), konkrētām dalībvalstīm atļauts piemērot ierobežojumus minēto dzīvnieku sūtījumiem, lai nepieļautu konkrētu slimību ievešanu to teritorijā, ja dalībvalstis ir pierādījušas, ka to teritorija vai teritorijas konkrētas norobežotas daļas ir attiecīgo slimību neskartas vai tās ir sagatavojušas izskaušanas vai uzraudzības programmu, lai iegūtu šādu statusu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas 2010. gada 15. aprīļa Lēmumu 2010/221/ES, ar ko apstiprina valsts pasākumus, lai ierobežotu konkrētu akvakultūras dzīvnieku un savvaļas ūdensdzīvnieku slimību ietekmi saskaņā ar Padomes Direktīvas 2006/88/EK 43. pantu (2), konkrētām dalībvalstīm atļauts piemērot ierobežojumus minēto dzīvnieku sūtījumiem, lai nepieļautu konkrētu slimību ievešanu to teritorijā, ja dalībvalstis ir pierādījušas, ka to teritorija vai teritorijas konkrētas norobežotas daļas ir attiecīgo slimību neskartas vai tās ir sagatavojušas izskaušanas vai uzraudzības programmu, lai iegūtu šādu statusu.

| (2) | Somijas teritorijas kontinentālās daļas ir iekļautas Lēmuma 2010/221/ES II pielikumā kā teritorijas, kurās ir apstiprināta bakteriālās nieru slimības (BKD) izskaušanas programma. |
| --- | --- |

(2)

Somijas teritorijas kontinentālās daļas ir iekļautas Lēmuma 2010/221/ES II pielikumā kā teritorijas, kurās ir apstiprināta bakteriālās nieru slimības (BKD) izskaušanas programma.

| (3) | Attiecīgi ar Lēmumu 2010/221/ES apstiprināti konkrēti Somijas pasākumi attiecībā uz tādu akvakultūras dzīvnieku sugu sūtījumiem uz minētajām teritoriju daļām, kuras ir uzņēmīgas. |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi ar Lēmumu 2010/221/ES apstiprināti konkrēti Somijas pasākumi attiecībā uz tādu akvakultūras dzīvnieku sugu sūtījumiem uz minētajām teritoriju daļām, kuras ir uzņēmīgas.

| (4) | Somija ziņoja Komisijai, ka, lai gan vairākās teritorijas daļās ir vērojami uzlabojumi, citās teritorijas daļās aizvien tiek konstatēti BKD inficēšanās gadījumi. Tāpēc Somija ir lūgusi izslēgt no izskaušanas programmas Vesijärvi ūdens sateces baseinu. Attiecīgi būtu jāgroza regulas II pielikums. |
| --- | --- |

(4)

Somija ziņoja Komisijai, ka, lai gan vairākās teritorijas daļās ir vērojami uzlabojumi, citās teritorijas daļās aizvien tiek konstatēti BKD inficēšanās gadījumi. Tāpēc Somija ir lūgusi izslēgt no izskaušanas programmas Vesijärvi ūdens sateces baseinu. Attiecīgi būtu jāgroza regulas II pielikums.

| (5) | Lēmuma 2010/221/ES III pielikumā šobrīd uzskaitīti deviņi Īrijas teritorijas iecirkņi ar apstiprinātu austeru herpesvīrusa 1 μνar (OsHV-1 μνar) uzraudzības programmu. |
| --- | --- |

(5)

Lēmuma 2010/221/ES III pielikumā šobrīd uzskaitīti deviņi Īrijas teritorijas iecirkņi ar apstiprinātu austeru herpesvīrusa 1 μνar (OsHV-1 μνar) uzraudzības programmu.

| (6) | Īrija ir paziņojusi Komisijai, ka OsHV-1 μνar konstatēts Drumcliff, kas ietilpst 3. iecirknī, Šenonas upes grīvā, kas ietilpst 6. iecirknī, un Oysterhaven Bay, kas ietilpst 9. iecirknī. Tāpēc Lēmuma 2010/221/ES III pielikumā būtu jāgroza šo minēto iecirkņu ģeogrāfiskās robežas. |
| --- | --- |

(6)

Īrija ir paziņojusi Komisijai, ka OsHV-1 μνar konstatēts Drumcliff, kas ietilpst 3. iecirknī, Šenonas upes grīvā, kas ietilpst 6. iecirknī, un Oysterhaven Bay, kas ietilpst 9. iecirknī. Tāpēc Lēmuma 2010/221/ES III pielikumā būtu jāgroza šo minēto iecirkņu ģeogrāfiskās robežas.

| (7) | Lēmuma 2010/221/ES III pielikumā uzskaitītas Lielbritānijas, Ziemeļīrijas un Gērnsijas teritorijas ar apstiprinātu uzraudzības programmu attiecībā uz OsHV-1 μνar. |
| --- | --- |

(7)

Lēmuma 2010/221/ES III pielikumā uzskaitītas Lielbritānijas, Ziemeļīrijas un Gērnsijas teritorijas ar apstiprinātu uzraudzības programmu attiecībā uz OsHV-1 μνar.

| (8) | Apvienotā Karaliste ir paziņojusi Komisijai, ka Anglijā un Ziemeļīrijā konstatēts OsHV-1 μνar. Tāpēc Lēmuma 2010/221/ES III pielikumā būtu jāgroza šo minēto teritoriju ģeogrāfiskās robežas. |
| --- | --- |

(8)

Apvienotā Karaliste ir paziņojusi Komisijai, ka Anglijā un Ziemeļīrijā konstatēts OsHV-1 μνar. Tāpēc Lēmuma 2010/221/ES III pielikumā būtu jāgroza šo minēto teritoriju ģeogrāfiskās robežas.

| (9) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2010/221/ES. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2010/221/ES.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2010/221/ES II un III pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Tonio BORG

---

(1)  OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.

1

(2)  OV L 98, 20.4.2010., 7. lpp.

2

---

PIELIKUMS

II PIELIKUMS

Dalībvalstis un to teritorijas daļas, kurās ir konkrētu akvakultūras dzīvnieku slimību izskaušanas programmas un kuras ir apstiprinātas, lai veiktu valsts pasākumus minēto slimību kontrolei saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK 43. panta 2. punktu

| Slimība | Dalībvalsts | Kods | Tās teritorijas daļas ģeogrāfiskās robežas, kurai ir apstiprināti valsts pasākumi |
| --- | --- | --- | --- |
| Bakteriālā nieru slimība (BKD) | Somija | FI | Šādi ūdens sateces baseini:

  Kymijoki (izņemot Vesijärvi sateces baseinu), Juustilanjoki, Hounijoki, Tervajoki, Vilajoki, Urpalanjoki, Vaalimaanjoki, Virojoki, Vehkajoki, Summajoki, Vuoksi, Jänisjoki, Kiteenjoki-Tohmajoki, Hiitolanjoki, Tenojoki, Näätämöjoki, Uutuanjoki, Paatsjoki, Tuulomajoki |
| Zviedrija | SE | Teritorijas kontinentālās daļas |
| Infekciozā aizkuņģa dziedzera nekroze (IPN) | Zviedrija | SE | Teritorijas piekrastes daļas |

Slimība

Dalībvalsts

Kods

Tās teritorijas daļas ģeogrāfiskās robežas, kurai ir apstiprināti valsts pasākumi

Bakteriālā nieru slimība (BKD)

Somija

FI

Šādi ūdens sateces baseini:

Kymijoki (izņemot Vesijärvi sateces baseinu), Juustilanjoki, Hounijoki, Tervajoki, Vilajoki, Urpalanjoki, Vaalimaanjoki, Virojoki, Vehkajoki, Summajoki, Vuoksi, Jänisjoki, Kiteenjoki-Tohmajoki, Hiitolanjoki, Tenojoki, Näätämöjoki, Uutuanjoki, Paatsjoki, Tuulomajoki

Zviedrija

SE

Teritorijas kontinentālās daļas

Infekciozā aizkuņģa dziedzera nekroze (IPN)

Zviedrija

SE

Teritorijas piekrastes daļas

III PIELIKUMS

Dalībvalstis un dalībvalstu teritorijas daļas, kurām ir noteiktas austeru herpesvīrusa 1 μνar (OsHV-1 μνar) uzraudzības programmas un kuras ir apstiprinātas, lai veiktu valsts pasākumus šīs slimības kontrolei saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK 43. panta 2. punktu

| Slimība | Dalībvalsts | Kods | To teritorijas daļu ģeogrāfiskās robežas, kurām ir apstiprināti valsts pasākumi
  (dalībvalstis, zonas un iecirkņi) |
| --- | --- | --- | --- |
| Austeru herpesvīruss 1 μνar (OsHV-1 μνar) | Īrija | IE | 1. iecirknis: Sheephaven Bay

  2. iecirknis: Gweebara Bay

  3. iecirknis: Killala, Broadhaven un Blacksod Bays

  4. iecirknis: Streamstown Bay

  5. iecirknis: Bertraghboy un Galway Bay

  6. iecirknis: Poulnasharry, Askeaton un Ballylongford Bays

  7. iecirknis: Kenmare Bay

  8. iecirknis: Dunmanus Bay

  9. iecirknis: Kinsale Bay |
| Apvienotā Karaliste | UK | Visa Apvienotās Karalistes teritorija, izņemot Whitstable Bay Kentā
  Visa Ziemeļīrijas teritorija, izņemot Killough Bay, Lough Foyle, Carlingford Lough un Strangford Lough

  Gērnsijas teritorija |

Slimība

Dalībvalsts

Kods

To teritorijas daļu ģeogrāfiskās robežas, kurām ir apstiprināti valsts pasākumi

(dalībvalstis, zonas un iecirkņi)

Austeru herpesvīruss 1 μνar (OsHV-1 μνar)

Īrija

IE

1. iecirknis: Sheephaven Bay

2. iecirknis: Gweebara Bay

3. iecirknis: Killala, Broadhaven un Blacksod Bays

4. iecirknis: Streamstown Bay

5. iecirknis: Bertraghboy un Galway Bay

6. iecirknis: Poulnasharry, Askeaton un Ballylongford Bays

7. iecirknis: Kenmare Bay

8. iecirknis: Dunmanus Bay

9. iecirknis: Kinsale Bay

Apvienotā Karaliste

UK

Visa Apvienotās Karalistes teritorija, izņemot Whitstable Bay Kentā

Visa Ziemeļīrijas teritorija, izņemot Killough Bay, Lough Foyle, Carlingford Lough un Strangford Lough

Gērnsijas teritorija

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 15.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/38

---

ADĀ UN EK MUITAS SADARBĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2012

(2012. gada 29. novembris)

par atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti 1. protokolā Pagaidu nolīgumā, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstu īpašo situāciju attiecībā uz konservētām tunzivīm un tunzivju filejām

(2012/787/ES)

MUITAS SADARBĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, un jo īpaši tā 1. protokola 41. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (1) (turpmāk “pagaidu EPN”), piemēro provizoriski no 2012. gada 14. maija starp Savienību un Madagaskaras Republiku, Maurīcijas Republiku, Seišelu Salu Republiku un Zimbabves Republiku. |
| --- | --- |

(1)

Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (1) (turpmāk “pagaidu EPN”), piemēro provizoriski no 2012. gada 14. maija starp Savienību un Madagaskaras Republiku, Maurīcijas Republiku, Seišelu Salu Republiku un Zimbabves Republiku.

| (2) | Pagaidu EPN 1. protokolā ietverta jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīcija un administratīvās sadarbības metodēs ietverti izcelsmes noteikumi ADĀ valstu izcelsmes ražojumu importam uz Savienību. |
| --- | --- |

(2)

Pagaidu EPN 1. protokolā ietverta jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīcija un administratīvās sadarbības metodēs ietverti izcelsmes noteikumi ADĀ valstu izcelsmes ražojumu importam uz Savienību.

| (3) | Saskaņā ar pagaidu EPN 1. protokola 42. panta 8. punktu atkāpes no minētajiem izcelsmes noteikumiem piešķir automātiski gada kvotas ietvaros 8 000 tonnām konservētu tunzivju un 2 000 tonnām tunzivju fileju. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar pagaidu EPN 1. protokola 42. panta 8. punktu atkāpes no minētajiem izcelsmes noteikumiem piešķir automātiski gada kvotas ietvaros 8 000 tonnām konservētu tunzivju un 2 000 tonnām tunzivju fileju.

| (4) | Lai nodrošinātu efektīvu un pilnīgu pieejamo kvotu izlietošanu, Maurīcija, Seišelu Salas un Madagaskara pieprasīja atkāpi, kas attiecas uz ikgadējo daudzumu 8 000 tonnām konservētu tunzivju un 2 000 tonnām tunzivju fileju, ko importē Savienībā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu efektīvu un pilnīgu pieejamo kvotu izlietošanu, Maurīcija, Seišelu Salas un Madagaskara pieprasīja atkāpi, kas attiecas uz ikgadējo daudzumu 8 000 tonnām konservētu tunzivju un 2 000 tonnām tunzivju fileju, ko importē Savienībā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim.

| (5) | Tā kā pieprasītie daudzumi ietilpst ikgadējās kvotas robežās, ko piešķir automātiski pēc pieprasījuma ADĀ valstīm, Muitas sadarbības komitejai būtu jāpiešķir ADĀ valstīm vispārējās kvotas. Tāpēc būtu jāpiešķir atkāpe ADĀ valstīm attiecībā uz konservētām tunzivīm un tunzivju filejām pieprasītajā apjomā. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā pieprasītie daudzumi ietilpst ikgadējās kvotas robežās, ko piešķir automātiski pēc pieprasījuma ADĀ valstīm, Muitas sadarbības komitejai būtu jāpiešķir ADĀ valstīm vispārējās kvotas. Tāpēc būtu jāpiešķir atkāpe ADĀ valstīm attiecībā uz konservētām tunzivīm un tunzivju filejām pieprasītajā apjomā.

| (6) | Pagaidu EPN 1. protokola 42. panta 8. punktā minētie “tunzivs konservi” nozīmē konservētas tunzivis, ko sedz augu eļļa, vai cita veida. Uz šāda veida tunzivīm Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (2) (“kombinētā nomenklatūra”) I pielikumā attiecas termins “konservēts”. Terminā “ilglaicīgai uzglabāšanai sagatavotas tunzivis” ietilpst konservētas tunzivis, kā arī tunzivis vakuumiepakojumā plastmasas maisiņos vai citos traukos. Tāpēc ir piemēroti izmantot terminu “konservētas tunzivis”. |
| --- | --- |

(6)

Pagaidu EPN 1. protokola 42. panta 8. punktā minētie “tunzivs konservi” nozīmē konservētas tunzivis, ko sedz augu eļļa, vai cita veida. Uz šāda veida tunzivīm Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (2) (“kombinētā nomenklatūra”) I pielikumā attiecas termins “konservēts”. Terminā “ilglaicīgai uzglabāšanai sagatavotas tunzivis” ietilpst konservētas tunzivis, kā arī tunzivis vakuumiepakojumā plastmasas maisiņos vai citos traukos. Tāpēc ir piemēroti izmantot terminu “konservētas tunzivis”.

| (7) | Skaidrības labad vajadzētu skaidri noteikt: lai konservētām tunzivīm un tunzivju filejām varētu piemērot atkāpi, vienīgās nenoteiktas izcelsmes izejvielas, ko var izmantot konservētu tunzivju un tunzivju fileju ražošanā ar KN kodu 1604 14 16, ir tunzivis HS pozīcijās 0302 vai 0303. |
| --- | --- |

(7)

Skaidrības labad vajadzētu skaidri noteikt: lai konservētām tunzivīm un tunzivju filejām varētu piemērot atkāpi, vienīgās nenoteiktas izcelsmes izejvielas, ko var izmantot konservētu tunzivju un tunzivju fileju ražošanā ar KN kodu 1604 14 16, ir tunzivis HS pozīcijās 0302 vai 0303.

| (8) | Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3), ir paredzēti tarifu kvotu pārvaldības noteikumi. Lai nodrošinātu efektīvu pārvaldību, ko ciešā sadarbībā veic ADĀ valstis, Savienības muitas iestādes un Komisija, šie noteikumi mutatis mutandis būtu jāpiemēro daudzumiem, kas importēti saskaņā ar atkāpi, kura piešķirta ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3), ir paredzēti tarifu kvotu pārvaldības noteikumi. Lai nodrošinātu efektīvu pārvaldību, ko ciešā sadarbībā veic ADĀ valstis, Savienības muitas iestādes un Komisija, šie noteikumi mutatis mutandis būtu jāpiemēro daudzumiem, kas importēti saskaņā ar atkāpi, kura piešķirta ar šo lēmumu.

| (9) | Atkāpe būtu jāpiešķir uz pieciem gadiem, kā paredzēts pagaidu EPN 1. protokola 42. panta 10. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(9)

Atkāpe būtu jāpiešķir uz pieciem gadiem, kā paredzēts pagaidu EPN 1. protokola 42. panta 10. punkta a) apakšpunktā.

| (10) | Lai varētu efektīvāk uzraudzīt, kā šī atkāpe tiek izmantota, ADĀ valstīm regulāri būtu jāiesniedz Komisijai dati par izdotajiem preču pārvadājumu sertifikātiem EUR.1, |
| --- | --- |

(10)

Lai varētu efektīvāk uzraudzīt, kā šī atkāpe tiek izmantota, ADĀ valstīm regulāri būtu jāiesniedz Komisijai dati par izdotajiem preču pārvadājumu sertifikātiem EUR.1,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Atkāpjoties no pagaidu EPN 1. protokola un saskaņā ar minētā protokola 42. panta 8. punktu konservētas tunzivis un tunzivju filejas (HS pozīcija 1604), kuras ražotas no nenoteiktas izcelsmes tunzivīm (HS pozīcija 0302 vai 0303), uzskatāmas par ADĀ valstu izcelsmes izstrādājumiem saskaņā ar šā lēmuma 2. līdz 5. panta noteikumiem.

2. pants

Lēmuma 1. pantā paredzēto atkāpi katru gadu piemēro produktiem un daudzumiem, kas noteikti šā lēmuma pielikumā, kas ir deklarēti laišanai brīvā apgrozībā Savienībā no ADĀ valstīm periodā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim.

3. pants

Pielikumā noteiktos daudzumus pārvalda saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu.

4. pants

ADĀ valstu muitas dienesti veic 1. pantā minēto produktu eksporta kvantitatīvās pārbaudes.

Visos pārvadājumu sertifikātos EUR.1, ko tās izdod saistībā ar 1. pantā minētajiem produktiem, jābūt atsaucei uz šo lēmumu.

Pēc katra ceturkšņa līdz nākamā mēneša beigām šo valstu muitas iestādes, izmantojot Muitas sadarbības komitejas sekretariātu, nosūta Komisijai pārskatu par daudzumiem, attiecībā uz kuriem saskaņā ar šo lēmumu ir izsniegti EUR.1 sertifikāti, un šo sertifikātu kārtas numurus.

5. pants

Saskaņā ar šo lēmumu izsniegto preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 7. ailē jābūt vienai no šādām norādēm:

“Derogation – Decision No 1/2012 of the ESA-EU Customs Cooperation Committee of (..)”; “Dérogation – Décision no 1/2012 du Comité de Coopération Douanière AfOA-UE du (..)”.

6. pants

1.   ADĀ valstis un Savienība veic pasākumus, kas no to puses vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai.

2.   Ja Savienība, pamatojoties uz objektīvu informāciju, ir konstatējusi pārkāpumus vai krāpšanu, vai atkārtotu nespēju izpildīt 4. pantā noteiktos pienākumus, Savienība var prasīt uz laiku apturēt 1. pantā minēto atbrīvojumu saskaņā ar pagaidu EPN 22. panta 5. un 6. punktā paredzēto procedūru.

7. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Šo lēmumu piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

Briselē, 2012. gada 29. novembrī

ADĀ un EK Muitas sadarbības komitejas vārdā –

līdzpriekšsēdētāji

Péter KOVÁCS, Vivianne FOCK TAVE

---

(1)  OV L 111, 24.4.2012., 2. lpp.

1

(2)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

2

(3)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas Nr. | KN kods | Preču apraksts | Periods | Daudzumi
  (tonnas) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1618 | ex 1604 14 11, ex 1604 14 18, ex 1604 20 70 | Konservētas tunzivis (1) | 1.1.2013.–31.12.2013. | 8 000 |
| 1.1.2014.–31.12.2014. | 8 000 |
| 1.1.2015.–31.12.2015. | 8 000 |
| 1.1.2016.–31.12.2016. | 8 000 |
| 1.1.2017.–31.12.2017. | 8 000 |
| 09.1619 | 1604 14 16 | Tunzivju filejas | 1.1.2013.–31.12.2013. | 2 000 |
| 1.1.2014.–31.12.2014. | 2 000 |
| 1.1.2015.–31.12.2015. | 2 000 |
| 1.1.2016.–31.12.2016. | 2 000 |
| 1.1.2017.–31.12.2017. | 2 000 |

Kārtas Nr.

KN kods

Preču apraksts

Periods

Daudzumi

(tonnas)

09.1618

ex 1604 14 11, ex 1604 14 18, ex 1604 20 70

Konservētas tunzivis (1)

1.1.2013.–31.12.2013.

8 000

1.1.2014.–31.12.2014.

8 000

1.1.2015.–31.12.2015.

8 000

1.1.2016.–31.12.2016.

8 000

1.1.2017.–31.12.2017.

8 000

09.1619

1604 14 16

Tunzivju filejas

1.1.2013.–31.12.2013.

2 000

1.1.2014.–31.12.2014.

2 000

1.1.2015.–31.12.2015.

2 000

1.1.2016.–31.12.2016.

2 000

1.1.2017.–31.12.2017.

2 000

---

(1)  Jebkādā iepakojumā, ja vien izstrādājumu uzskata par konservētu HS pozīcijas 1604 nozīmē.

---

Labojumi

| 15.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/41

---

Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 692/2012 (2012. gada 24. jūlijs), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 43/2012 un (ES) Nr. 44/2012 attiecībā uz divragainās velnrajas aizsardzību un dažām zvejas iespējām

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 203, 2012. gada 31. jūlijs
  )

3. lappusē, 3. panta trešajā daļā:

tekstu:

“Atkāpjoties no šā panta otrās daļas, regulas 1. panta 1. punktu, 2. panta 2. un 4. punktu, I pielikuma 1. punktu un II pielikuma 1. punktu piemēro no ..”

lasīt šādi:

“Tomēr 1. panta 1. punktu, 2. panta 2. un 4. punktu, I pielikuma 1. punktu un II pielikuma 1. punktu piemēro no ..”.

11. lappusē, II pielikuma 2. punkta f) apakšpunktā:

tekstu:

| “f) | ierakstu par makreli IIIa un IV zonā un ES ūdeņos IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā aizstāj ar šādu: ..” |
| --- | --- |

“f)

ierakstu par makreli IIIa un IV zonā un ES ūdeņos IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā aizstāj ar šādu: ..”

lasīt šādi:

| “f) | ierakstu par makreli IIIa un IV zonā un ES ūdeņos IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā aizstāj ar šādu: ..”. |
| --- | --- |

“f)

ierakstu par makreli IIIa un IV zonā un ES ūdeņos IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā aizstāj ar šādu: ..”.

18. lappusē, II pielikuma 4. punkta a) apakšpunktā, ierakstā par Savienību:

tekstu:

“5 330,5”

lasīt šādi:

“5 292”.

18. lappusē, II pielikuma 4. punkta b) apakšpunktā:

svītro b) apakšpunktu.

21. lappusē, II pielikuma 4. punkta g) apakšpunktā:

Pēc g) apakšpunkta pievieno šādu jaunu apakšpunktu:

| “h) | ierakstu par balto Amerikas jūrasvēdzeli NAFO 3NO zonā aizstāj ar šādu:














  “Suga | : | Baltā Amerikas jūrasvēdzele

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- | --- |

“h)

ierakstu par balto Amerikas jūrasvēdzeli NAFO 3NO zonā aizstāj ar šādu:

“Suga

:

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

Urophycis tenuis

| Zona | : | NAFO 3NO
  (HKW/N3NO.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

(HKW/N3NO.)

Spānija

1 273

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

1 667

Savienība

2 940

KPN

5 000”;”

21. lappusē, II pielikuma 6. punktā:

tekstu:

| “6) | regulas VI pielikuma 2. punktu aizstāj ar šādu:






  “2. | Maksimālais ES kuģu skaits, kam IOTC konvencijas apgabalā ir atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis:

  VI PIELIKUMS

  IOTC KONVENCIJAS APGABALS







  1. | Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot tropiskās tunzivis IOTC konvencijas apgabalā







  Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits | Kapacitāte
  (bruto tilpība) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 22 | 61 364 |
| Francija | 22 | 33 604 |
| Portugāle | 5 | 1 627 |
| Savienība | 49 | 96 595 |

“6)

regulas VI pielikuma 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.

Maksimālais ES kuģu skaits, kam IOTC konvencijas apgabalā ir atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis:

VI PIELIKUMS

IOTC KONVENCIJAS APGABALS

1.

Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot tropiskās tunzivis IOTC konvencijas apgabalā

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Kapacitāte

(bruto tilpība)

Spānija

22

61 364

Francija

22

33 604

Portugāle

5

1 627

Savienība

49

96 595

| 2. | Maksimālais ES kuģu skaits, kam IOTC konvencijas apgabalā atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis







  Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits | Kapacitāte
  (bruto tilpība) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 27 | 11 590 |
| Francija | 41 | 5 382 |
| Portugāle | 15 | 6 925 |
| Apvienotā Karaliste | 4 | 1 400 |
| Savienība | 87 | 25 297 |

2.

Maksimālais ES kuģu skaits, kam IOTC konvencijas apgabalā atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Kapacitāte

(bruto tilpība)

Spānija

27

11 590

Francija

41

5 382

Portugāle

15

6 925

Apvienotā Karaliste

4

1 400

Savienība

87

25 297

| 3. | Šā pielikuma 1. punktā minētajiem kuģiem IOTC konvencijas apgabalā ir atļauts zvejot arī zobenzivis un garspuru tunzivis. |
| --- | --- |

3.

Šā pielikuma 1. punktā minētajiem kuģiem IOTC konvencijas apgabalā ir atļauts zvejot arī zobenzivis un garspuru tunzivis.

| 4. | Šā pielikuma 2. punktā minētajiem kuģiem IOTC konvencijas apgabalā ir atļauts zvejot arī tropiskās tunzivis. |
| --- | --- |

4.

Šā pielikuma 2. punktā minētajiem kuģiem IOTC konvencijas apgabalā ir atļauts zvejot arī tropiskās tunzivis.

lasīt šādi:

| “6) | regulas VI pielikuma 2. punktu aizstāj ar šādu:






  “2. | Maksimālais ES kuģu skaits, kam IOTC konvencijas apgabalā atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis







  Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits | Kapacitāte
  (bruto tilpība) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 27 | 11 590 |
| Francija | 41 | 5 382 |
| Portugāle | 15 | 6 925 |
| Apvienotā Karaliste | 4 | 1 400 |
| Savienība | 87 | 25 297” ” |

“6)

regulas VI pielikuma 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.

Maksimālais ES kuģu skaits, kam IOTC konvencijas apgabalā atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis

IOTC

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Kapacitāte

(bruto tilpība)

Spānija

27

11 590

Francija

41

5 382

Portugāle

15

6 925

Apvienotā Karaliste

4

1 400

Savienība

87

25 297” ”

---

| 15.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/43

---

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1155/2012 (2012. gada 5. decembris), ar ko 183. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 335, 2012. gada 7. decembris
  )

41. lappusē pielikuma b) ierakstā:

tekstu:

| “b) | Benevolence International Foundation (alias a) Al-Bir Al-Dawalia, b) BIF, c) BIF-USA, d) Mezhdunarodnyj Blagotvoritel’nyj Fond). Adrese: a) 8820, Mobile Avenue, 1A, Oak Lawn, Illinois, 60453, United States of America, b) P.O. box 548, Worth, Illinois, 60482, United States of America, c) (iepriekšējā atrašanās vieta) 9838, S. Roberts Road, Suite 1W, Palos Hills, Illinois, 60465, United States of America, d) (iepriekšējā atrašanās vieta) 20- 24, Branford Place, Suite 705, Newark, New Jersey, 07102, United States of America, e) PO box 1937, Khartoum, Republic of the Sudan, f) Bangladeša, g) Gazas sektors, h) Jemena. Papildu informācija: a) darba devēja identifikācijas numurs: 36-3823186 (Amerikas Savienotās Valstis), b) Nīderlandē esošā fonda nosaukums: Stichting Benevolence International Nederland (BIN).” |
| --- | --- |

“b)

Benevolence International Foundation (alias a) Al-Bir Al-Dawalia, b) BIF, c) BIF-USA, d) Mezhdunarodnyj Blagotvoritel’nyj Fond). Adrese: a) 8820, Mobile Avenue, 1A, Oak Lawn, Illinois, 60453, United States of America, b) P.O. box 548, Worth, Illinois, 60482, United States of America, c) (iepriekšējā atrašanās vieta) 9838, S. Roberts Road, Suite 1W, Palos Hills, Illinois, 60465, United States of America, d) (iepriekšējā atrašanās vieta) 20- 24, Branford Place, Suite 705, Newark, New Jersey, 07102, United States of America, e) PO box 1937, Khartoum, Republic of the Sudan, f) Bangladeša, g) Gazas sektors, h) Jemena. Papildu informācija: a) darba devēja identifikācijas numurs: 36-3823186 (Amerikas Savienotās Valstis), b) Nīderlandē esošā fonda nosaukums: Stichting Benevolence International Nederland (BIN).”

lasīt šādi:

| “b) | Benevolence International Fund (alias a) Benevolent International Fund, b) BIF-Canada). Adrese: a) 2465, Cawthra Road, Unit 203, Mississauga, Ontario, L5A 3P2 Canada; b) PO box 1508, Station B, Mississauga, Ontario, L4Y 4G2 Canada; c) PO box 40015, 75, King Street South, Waterloo, Ontario, N2J 4V1 Canada; d) 92, King Street, 201, Waterloo, Ontario, N2J 1P5 Canada. Papildu informācija: saistīta ar Benevolence International Foundation. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 21.11.2002.” |
| --- | --- |

“b)

Benevolence International Fund (alias a) Benevolent International Fund, b) BIF-Canada). Adrese: a) 2465, Cawthra Road, Unit 203, Mississauga, Ontario, L5A 3P2 Canada; b) PO box 1508, Station B, Mississauga, Ontario, L4Y 4G2 Canada; c) PO box 40015, 75, King Street South, Waterloo, Ontario, N2J 4V1 Canada; d) 92, King Street, 201, Waterloo, Ontario, N2J 1P5 Canada. Papildu informācija: saistīta ar Benevolence International Foundation. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 21.11.2002.”

---

| 15.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/43

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 601/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 181, 2012. gada 12. jūlijs
  )

41. lappusē 25. panta 1. punktā, piektajā un sestajā rindā:

tekstu:

“3 664 t CO2/t C,”

lasīt šādi:

“3,664 t CO2/t C,”.

45. lappusē 36. panta 3. punktā, trešajā rindā:

tekstu:

“3 664 t CO2/t C.”

lasīt šādi:

“3,664 t CO2/t C.”

---