# Euroopa Liidu L 299/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.299.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 299 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide27. oktoober 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.299.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 299

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide27. oktoober 2012

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/26/EL, 25. oktoober 2012, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega direktiivi 2001/83/EÜ (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/28/EL, 25. oktoober 2012, orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta (
  1
  ) | 5 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 994/2012/EL, 25. oktoober 2012, liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta (
  1
  ) | 13 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/26/EL, 25. oktoober 2012, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega direktiivi 2001/83/EÜ (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/28/EL, 25. oktoober 2012, orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta (
  1
  )

1

5

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 994/2012/EL, 25. oktoober 2012, liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta (
  1
  )

1

13

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 995/2012, 26. oktoober 2012, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1608/2003/EÜ (teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta) rakendamiseks (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 996/2012, 26. oktoober 2012, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 284/2012 (
  1
  ) | 31 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 997/2012, 26. oktoober 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 42 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/664/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 25. oktoober 2012, sõidukite registreerimisandmetega seotud automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Rootsis | 44 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/665/ÜVJP, 26. oktoober 2012, millega muudetakse otsust 2010/638/ÜVJP Guinea Vabariigi vastu suunatud piiravate meetmete kohta | 45 |
| | | 2012/666/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 25. oktoober 2012, millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga Ungaris
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7433 all)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2012/667/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 25. oktoober 2012, millega kehtestatakse liidu rahaline toetus kulutuste katteks, mis on tehtud seoses erakorraliste meetmetega lindude gripi vastu võitlemiseks Madalmaades 2011. aastal
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7440 all) | 47 |
| | | 2012/668/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 25. oktoober 2012, millega kehtestatakse liidu rahaline toetus kulutuste katteks, mis on tehtud seoses erakorraliste meetmetega suu- ja sõrataudi vastu võitlemiseks Bulgaarias 2011. aastal
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7454 all) | 49 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 995/2012, 26. oktoober 2012, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1608/2003/EÜ (teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta) rakendamiseks (
  1
  )

1

18

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 996/2012, 26. oktoober 2012, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 284/2012 (
  1
  )

1

31

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 997/2012, 26. oktoober 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

42

OTSUSED

2012/664/EL

*

Nõukogu otsus, 25. oktoober 2012, sõidukite registreerimisandmetega seotud automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Rootsis

44

*

Nõukogu otsus 2012/665/ÜVJP, 26. oktoober 2012, millega muudetakse otsust 2010/638/ÜVJP Guinea Vabariigi vastu suunatud piiravate meetmete kohta

45

2012/666/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 25. oktoober 2012, millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga Ungaris
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7433 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7433 all)

1

46

2012/667/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 25. oktoober 2012, millega kehtestatakse liidu rahaline toetus kulutuste katteks, mis on tehtud seoses erakorraliste meetmetega lindude gripi vastu võitlemiseks Madalmaades 2011. aastal
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7440 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7440 all)

47

2012/668/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 25. oktoober 2012, millega kehtestatakse liidu rahaline toetus kulutuste katteks, mis on tehtud seoses erakorraliste meetmetega suu- ja sõrataudi vastu võitlemiseks Bulgaarias 2011. aastal
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7454 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7454 all)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 27.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2012/26/EL,

25. oktoober 2012,

millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega direktiivi 2001/83/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hiljutised ravimiohutuse järelevalvega seotud vahejuhtumid liidus osutavad vajadusele kehtestada liidu tasandil automaatne menetlus ohutusega seotud erijuhtudel, et tagada juhtumi hindamine ja selle käsitlemine kõikides liikmesriikides, kus asjaomane ravim on lubatud. Tuleks täpsustada liikmesriigi tasandil heakskiidetud ravimeid puudutavate liidu eri menetluste kohaldamisala, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivis 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) (3). |
| --- | --- |

(1)

Hiljutised ravimiohutuse järelevalvega seotud vahejuhtumid liidus osutavad vajadusele kehtestada liidu tasandil automaatne menetlus ohutusega seotud erijuhtudel, et tagada juhtumi hindamine ja selle käsitlemine kõikides liikmesriikides, kus asjaomane ravim on lubatud. Tuleks täpsustada liikmesriigi tasandil heakskiidetud ravimeid puudutavate liidu eri menetluste kohaldamisala, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivis 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) (3).

| (2) | Lisaks ei tohiks müügiloa omaniku omaalgatuslik tegevus tekitada olukorda, kus liidus lubatud ravimite ohutuse või kasulikkusega seotud probleeme ei käsitleta kõikides liikmesriikides vajalikul määral. Seepärast peaks müügiloa omanik olema kohustatud teatama asjaomastele pädevatele asutustele ja Euroopa ravimiametile, mis põhjusel kõrvaldati ravim turult, katkestati ravimi turustamine, taotleti müügiloa tühistamist või jäeti müügiluba pikendamata. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks ei tohiks müügiloa omaniku omaalgatuslik tegevus tekitada olukorda, kus liidus lubatud ravimite ohutuse või kasulikkusega seotud probleeme ei käsitleta kõikides liikmesriikides vajalikul määral. Seepärast peaks müügiloa omanik olema kohustatud teatama asjaomastele pädevatele asutustele ja Euroopa ravimiametile, mis põhjusel kõrvaldati ravim turult, katkestati ravimi turustamine, taotleti müügiloa tühistamist või jäeti müügiluba pikendamata.

| (3) | Asjakohane on veelgi täpsustada ja tugevdada tavamenetlust ning liidu kiirmenetlust, et tagada koordineerimine, kiire hindamine kiireloomulistel juhtudel ning võimalus võtta vajaduse korral rahvatervise kaitseks koheseid meetmeid enne liidu tasandil otsuse tegemist. Tavamenetlus tuleks algatada ravimite kvaliteeti, ohutust või tõhusust käsitlevate küsimuste korral, kui see on seotud liidu huvidega. Liidu kiirmenetlus tuleks algatada niisugusel juhul, kui on vaja kiiresti hinnata kahtlusi, mis tulenevad ravimiohutuse järelevalve toimingute andmete hindamisest. Olenemata sellest, kas kohaldatakse liidu kiirmenetlust või tavamenetlust, ning olenemata tsentraliseeritud või detsentraliseeritud menetlusest, mille kohaselt ravimile luba anti, peaks ravimiohutuse riskihindamise komitee esitama alati oma soovituse, kui meetmete võtmise alus põhineb ravimiohutuse järelevalvega seotud andmetel. On asjakohane, et koordineerimisgrupp ja inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee lähtuvad küsimuse hindamisel kõnealusest soovitusest. |
| --- | --- |

(3)

Asjakohane on veelgi täpsustada ja tugevdada tavamenetlust ning liidu kiirmenetlust, et tagada koordineerimine, kiire hindamine kiireloomulistel juhtudel ning võimalus võtta vajaduse korral rahvatervise kaitseks koheseid meetmeid enne liidu tasandil otsuse tegemist. Tavamenetlus tuleks algatada ravimite kvaliteeti, ohutust või tõhusust käsitlevate küsimuste korral, kui see on seotud liidu huvidega. Liidu kiirmenetlus tuleks algatada niisugusel juhul, kui on vaja kiiresti hinnata kahtlusi, mis tulenevad ravimiohutuse järelevalve toimingute andmete hindamisest. Olenemata sellest, kas kohaldatakse liidu kiirmenetlust või tavamenetlust, ning olenemata tsentraliseeritud või detsentraliseeritud menetlusest, mille kohaselt ravimile luba anti, peaks ravimiohutuse riskihindamise komitee esitama alati oma soovituse, kui meetmete võtmise alus põhineb ravimiohutuse järelevalvega seotud andmetel. On asjakohane, et koordineerimisgrupp ja inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee lähtuvad küsimuse hindamisel kõnealusest soovitusest.

| (4) | Juhul kui liidu kiirmenetlust ei algatata, on asjakohane, et liikmesriigid teavitavad koordineerimisgruppi juhtumitest, mis on seotud uute vastunäidustuste, soovitusliku doosi vähendamise või näidustuse piiramisega ravimite puhul, millele on väljastatud luba detsentraliseeritud menetluse ja vastastikuse tunnustamise menetluse kohaselt. Kõnealuste ravimite puhul ühtlustamise tagamiseks võib koordineerimisgrupp arutada, kas on vaja võtta meetmeid juhul, kui ükski liikmesriik ei ole algatanud tavamenetlust. |
| --- | --- |

(4)

Juhul kui liidu kiirmenetlust ei algatata, on asjakohane, et liikmesriigid teavitavad koordineerimisgruppi juhtumitest, mis on seotud uute vastunäidustuste, soovitusliku doosi vähendamise või näidustuse piiramisega ravimite puhul, millele on väljastatud luba detsentraliseeritud menetluse ja vastastikuse tunnustamise menetluse kohaselt. Kõnealuste ravimite puhul ühtlustamise tagamiseks võib koordineerimisgrupp arutada, kas on vaja võtta meetmeid juhul, kui ükski liikmesriik ei ole algatanud tavamenetlust.

| (5) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt ühtlustada ravimiohutuse järelevalve eeskirjad liidu tasandil, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(5)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt ühtlustada ravimiohutuse järelevalve eeskirjad liidu tasandil, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (6) | Seepärast tuleks direktiivi 2001/83/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks direktiivi 2001/83/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2001/83/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 23a teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Juhul kui ravimi turustamine liikmesriigis ajutiselt või püsivalt lõpetatakse, teavitab müügiloa omanik nimetatud liikmesriigi pädevat asutust. Teade edastatakse, välja arvatud eriolukordades, vähemalt kaks kuud enne toote turustamise katkestamist. Müügiloa omanik teatab kooskõlas artikli 123 lõikega 2 pädevale asutusele kõnealuse meetme põhjused.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 23a teine lõik asendatakse järgmisega:

„Juhul kui ravimi turustamine liikmesriigis ajutiselt või püsivalt lõpetatakse, teavitab müügiloa omanik nimetatud liikmesriigi pädevat asutust. Teade edastatakse, välja arvatud eriolukordades, vähemalt kaks kuud enne toote turustamise katkestamist. Müügiloa omanik teatab kooskõlas artikli 123 lõikega 2 pädevale asutusele kõnealuse meetme põhjused.”

| 2) | Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Juhul kui on täidetud üks artikli 107i lõikes 1 loetletud tingimustest, kohaldatakse siiski artiklites 107i–107k sätestatud menetlust.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Juhul kui on täidetud üks artikli 107i lõikes 1 loetletud tingimustest, kohaldatakse siiski artiklites 107i–107k sätestatud menetlust.”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui komiteele suunatud küsimus puudutab ravimivalikut või ravimiklassi, võib amet taandada menetluse teatud konkreetsetele loa osadele.
  Sellisel juhul kohaldatakse kõnealuste ravimite suhtes artiklit 35 ainult juhul, kui nad on hõlmatud käesolevas peatükis kirjeldatud loamenetlusega.
  Kui käesoleva artikli kohaselt algatatud menetluse kohaldamisalasse kuulub ravimivalik või ravimiklass, kaasatakse menetlusse ka määruse (EÜ) nr 726/2004 kohaselt lubatud ravimid, mis kuuluvad sellesse ravimivalikusse või ravimiklassi.
  3.   Piiramata lõike 1 kohaldamist, võib liikmesriik juhul, kui mõnes menetluse etapis on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid rahvatervise kaitseks, peatada müügiloa ja keelata asjaomase ravimi kasutamise oma territooriumil kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni. Liikmesriik teavitab meetme põhjustest komisjoni, ametit ja teisi liikmesriike hiljemalt kõnealuse meetme võtmisele järgneval tööpäeval.
  4.   Kui käesoleva artikli alusel algatatud menetluse kohaldamisalasse, mis on kindlaks määratud kooskõlas lõikega 2, kuuluvad määruse (EÜ) nr 726/2004 kohaselt lubatud ravimid, võib komisjon juhul, kui mõnes menetluse etapis on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid rahvatervise kaitseks, peatada asjaomaste ravimite müügiload ja keelata nende ravimite kasutamise kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni. Komisjon teavitab ametit ja liikmesriike meetme põhjustest hiljemalt kõnealuse meetme võtmisele järgneval tööpäeval.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui komiteele suunatud küsimus puudutab ravimivalikut või ravimiklassi, võib amet taandada menetluse teatud konkreetsetele loa osadele.

Sellisel juhul kohaldatakse kõnealuste ravimite suhtes artiklit 35 ainult juhul, kui nad on hõlmatud käesolevas peatükis kirjeldatud loamenetlusega.

Kui käesoleva artikli kohaselt algatatud menetluse kohaldamisalasse kuulub ravimivalik või ravimiklass, kaasatakse menetlusse ka määruse (EÜ) nr 726/2004 kohaselt lubatud ravimid, mis kuuluvad sellesse ravimivalikusse või ravimiklassi.

3.   Piiramata lõike 1 kohaldamist, võib liikmesriik juhul, kui mõnes menetluse etapis on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid rahvatervise kaitseks, peatada müügiloa ja keelata asjaomase ravimi kasutamise oma territooriumil kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni. Liikmesriik teavitab meetme põhjustest komisjoni, ametit ja teisi liikmesriike hiljemalt kõnealuse meetme võtmisele järgneval tööpäeval.

4.   Kui käesoleva artikli alusel algatatud menetluse kohaldamisalasse, mis on kindlaks määratud kooskõlas lõikega 2, kuuluvad määruse (EÜ) nr 726/2004 kohaselt lubatud ravimid, võib komisjon juhul, kui mõnes menetluse etapis on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid rahvatervise kaitseks, peatada asjaomaste ravimite müügiload ja keelata nende ravimite kasutamise kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni. Komisjon teavitab ametit ja liikmesriike meetme põhjustest hiljemalt kõnealuse meetme võtmisele järgneval tööpäeval.”

| 3) | Artikli 34 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui vastavalt käesoleva direktiivi artikli 31 lõike 2 kolmandale lõigule kuuluvad artikli 31 alusel algatatud menetluse kohaldamisalasse määruse (EÜ) nr 726/2004 kohaselt lubatud ravimid, teeb komisjon vajaduse korral otsuse müügilubasid muuta, need peatada või tühistada või keelduda asjaomaseid müügilubasid pikendamast.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 34 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

„Kui vastavalt käesoleva direktiivi artikli 31 lõike 2 kolmandale lõigule kuuluvad artikli 31 alusel algatatud menetluse kohaldamisalasse määruse (EÜ) nr 726/2004 kohaselt lubatud ravimid, teeb komisjon vajaduse korral otsuse müügilubasid muuta, need peatada või tühistada või keelduda asjaomaseid müügilubasid pikendamast.”

| 4) | Artiklis 37 asendatakse sõnad „Artikleid 35 ja 36 kohaldatakse” sõnadega „Artiklit 35 kohaldatakse”. |
| --- | --- |

4)

Artiklis 37 asendatakse sõnad „Artikleid 35 ja 36 kohaldatakse” sõnadega „Artiklit 35 kohaldatakse”.

| 5) | Artiklit 63 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Artiklites 54, 59 ja 62 loetletud markeerimisandmed märgitakse selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, mille on käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks määranud kindlaks liikmesriik, kus ravimit turustatakse.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 63 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Artiklites 54, 59 ja 62 loetletud markeerimisandmed märgitakse selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, mille on käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks määranud kindlaks liikmesriik, kus ravimit turustatakse.”;

| b) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Infoleht peab olema kirjutatud ja kujundatud selgelt ja arusaadavalt, võimaldades kasutajatel kohaselt käituda, vajaduse korral tervishoiuspetsialistide abiga. Infoleht peab olema selgesti loetav selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, mille on käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks määranud kindlaks liikmesriik, kus ravimit turustatakse.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Infoleht peab olema kirjutatud ja kujundatud selgelt ja arusaadavalt, võimaldades kasutajatel kohaselt käituda, vajaduse korral tervishoiuspetsialistide abiga. Infoleht peab olema selgesti loetav selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, mille on käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks määranud kindlaks liikmesriik, kus ravimit turustatakse.”;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „Kui ravimit ei kavatseta tarnida otse patsiendile või kui ravimi kättesaadavusega on tõsiseid probleeme, võivad pädevad asutused tingimusel, et võetakse asjakohased meetmed inimeste tervise kaitseks, vabastada konkreetsete ravimite markeeringud ja infolehed teatavate andmete sisaldamise kohustusest. Nad võivad anda ka täieliku või osalise vabastuse kohustusest, et markeeringud ja pakendi infolehed peavad olema selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, mille on käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks määranud kindlaks liikmesriik, kus ravimit turustatakse.” |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„Kui ravimit ei kavatseta tarnida otse patsiendile või kui ravimi kättesaadavusega on tõsiseid probleeme, võivad pädevad asutused tingimusel, et võetakse asjakohased meetmed inimeste tervise kaitseks, vabastada konkreetsete ravimite markeeringud ja infolehed teatavate andmete sisaldamise kohustusest. Nad võivad anda ka täieliku või osalise vabastuse kohustusest, et markeeringud ja pakendi infolehed peavad olema selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, mille on käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks määranud kindlaks liikmesriik, kus ravimit turustatakse.”

| 6) | Artikkel 85a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 85a
  Ravimite hulgimüügi korral kolmandatesse riikidesse ei kohaldata artiklit 76 ning artikli 80 esimese lõigu punkti c. Lisaks ei kohaldata artikli 80 esimese lõigu punkte b ja ca, kui ravim on saadud otse kolmandast riigist, kuid seda ei ole imporditud. Sellisel juhul tagavad hulgimüüjad siiski, et ravimid on saadud üksnes isikutelt, kes on volitatud tarnima ravimeid või kellel on sellekohane õigus asjaomase kolmanda riigi kohaldatavate õigus- ja haldusnormide kohaselt. Kui hulgimüüjad tarnivad ravimeid kolmandates riikides asuvatele isikutele, tagavad nad, et tarneid tehakse üksnes isikutele, kellel on volitus või õigus võtta vastu hulgimüügiks ettenähtud ravimeid või tarnida neid üldsusele asjaomase kolmanda riigi kohaldatavate õigus- ja haldusnormide kohaselt. Artiklis 82 sätestatud tingimusi kohaldatakse ravimite tarnimisel kolmandates riikides asuvatele isikutele, kellel on volitus või õigus tarnida ravimeid üldsusele.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 85a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 85a

Ravimite hulgimüügi korral kolmandatesse riikidesse ei kohaldata artiklit 76 ning artikli 80 esimese lõigu punkti c. Lisaks ei kohaldata artikli 80 esimese lõigu punkte b ja ca, kui ravim on saadud otse kolmandast riigist, kuid seda ei ole imporditud. Sellisel juhul tagavad hulgimüüjad siiski, et ravimid on saadud üksnes isikutelt, kes on volitatud tarnima ravimeid või kellel on sellekohane õigus asjaomase kolmanda riigi kohaldatavate õigus- ja haldusnormide kohaselt. Kui hulgimüüjad tarnivad ravimeid kolmandates riikides asuvatele isikutele, tagavad nad, et tarneid tehakse üksnes isikutele, kellel on volitus või õigus võtta vastu hulgimüügiks ettenähtud ravimeid või tarnida neid üldsusele asjaomase kolmanda riigi kohaldatavate õigus- ja haldusnormide kohaselt. Artiklis 82 sätestatud tingimusi kohaldatakse ravimite tarnimisel kolmandates riikides asuvatele isikutele, kellel on volitus või õigus tarnida ravimeid üldsusele.”

| 7) | Artikli 107i lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriik või vajaduse korral komisjon algatab lähtuvalt ravimiohutuse järelevalve toimingute andmete hindamisest tulenevatest kahtlustest käesoleva jao kohase menetluse ning teavitab sellest teisi liikmesriike, ametit ja komisjoni, kui:






  a) | tal on kavas peatada või tühistada müügiluba; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 107i lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriik või vajaduse korral komisjon algatab lähtuvalt ravimiohutuse järelevalve toimingute andmete hindamisest tulenevatest kahtlustest käesoleva jao kohase menetluse ning teavitab sellest teisi liikmesriike, ametit ja komisjoni, kui:

a)

tal on kavas peatada või tühistada müügiluba;

| b) | tal on kavas keelustada ravimitarned; |
| --- | --- |

b)

tal on kavas keelustada ravimitarned;

| c) | tal on kavas keelduda müügiloa pikendamisest või |
| --- | --- |

c)

tal on kavas keelduda müügiloa pikendamisest või

| d) | müügiloa omanik on talle teatanud, et ohutuskaalutlustel on ta katkestanud ravimi turulelaskmise või võtnud meetmeid müügiloa tühistamiseks või müügiloa omanikul on kavas nimetatud meetmeid võtta või ta ei ole taotlenud müügiloa pikendamist. |
| --- | --- |

d)

müügiloa omanik on talle teatanud, et ohutuskaalutlustel on ta katkestanud ravimi turulelaskmise või võtnud meetmeid müügiloa tühistamiseks või müügiloa omanikul on kavas nimetatud meetmeid võtta või ta ei ole taotlenud müügiloa pikendamist.

1a.   Liikmesriik või komisjon, kui see on asjakohane, teavitab lähtuvalt ravimiohutuse järelevalve toimingute andmete hindamisest tulenevatest kahtlustest teisi liikmesriike, ametit ja komisjoni, kui ta leiab, et on vaja teatada ravimi uutest vastunäidustustest, vähendada selle soovituslikku doosi või piirata ravimi näidustusi. Teates esitatakse kaalutav meede ja selle põhjendus.

Liikmesriik või komisjon, kui see on asjakohane, algatab juhul, kui peetakse vajalikuks võtta kiireloomulisi meetmeid, käesolevas jaos sätestatud menetluse kõikidel käesolevas lõikes osutatud juhtudel.

Kui käesolevas jaos sätestatud menetlust ei algatata, teavitatakse III jaotise 4. peatükis sätestatud menetluste kohaselt loa saanud ravimite puhul juhtumist koordineerimisgruppi.

Artiklit 31 kohaldatakse liidu huvidega seotud juhtudel.

1b.   Käesolevas jaos sätestatud menetluse algatamise korral kontrollib amet, kas ohutusalane kahtlus on seotud muude ravimitega kui see, mida teave hõlmab, ja kas see on ühine kõikide sama ravimivaliku või ravimiklassi ravimite puhul.

Kui asjaomane ravim on müügiloa saanud rohkem kui ühes liikmesriigis, teavitab amet põhjendamatu viivituseta menetluse algatajat kontrolli tulemustest ning kohaldatakse artiklites 107j ja 107k sätestatud menetlusi. Vastasel juhul tegeleb ohutusalase kahtlusega asjaomane liikmesriik. Amet või liikmesriik, kui see on asjakohane, teavitab müügiloa omanikke menetluse algatamisest.”

| 8) | Artikli 107i lõikes 2 asendatakse sõnad „käesoleva artikli lõike 1” sõnadega „käesoleva artikli lõigete 1 ja 1a”. |
| --- | --- |

8)

Artikli 107i lõikes 2 asendatakse sõnad „käesoleva artikli lõike 1” sõnadega „käesoleva artikli lõigete 1 ja 1a”.

| 9) | Artikli 107i lõike 3 teises lõigus asendatakse sõnad „lõike 1 kohaselt” sõnadega „lõigete 1 ja 1a kohaselt”. |
| --- | --- |

9)

Artikli 107i lõike 3 teises lõigus asendatakse sõnad „lõike 1 kohaselt” sõnadega „lõigete 1 ja 1a kohaselt”.

| 10) | Artikli 107i lõikes 5 asendatakse sõnad „lõikes 1” sõnadega „lõigetes 1 ja 1a”. |
| --- | --- |

10)

Artikli 107i lõikes 5 asendatakse sõnad „lõikes 1” sõnadega „lõigetes 1 ja 1a”.

| 11) | Artikli 107j lõike 1 esimeses lõigus asendatakse sõnad „artikli 107i lõikes 1” sõnadega „artikli 107i lõigetes 1 ja 1a”. |
| --- | --- |

11)

Artikli 107j lõike 1 esimeses lõigus asendatakse sõnad „artikli 107i lõikes 1” sõnadega „artikli 107i lõigetes 1 ja 1a”.

| 12) | Artiklit 123 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Müügiloa omanik on kohustatud viivitamata teavitama asjaomaseid liikmesriike kõikidest ravimi turustamise peatamiseks, ravimi turult kõrvaldamiseks või müügiloa tühistamise taotlemiseks võetud meetmetest, samuti otsusest mitte taotleda müügiloa pikendamist ja vastavatest põhjustest. Müügiloa omanik on kohustatud eelkõige teatama, kas ta on selliselt toiminud mõnel artiklis 116 ja artikli 117 lõikes 1 sätestatud alusel.
  2a.   Müügiloa omanik esitab vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 teate ka siis, kui meede võetakse kolmandas riigis artiklis 116 või artikli 117 lõikes 1 sätestatud alusel.
  2b.   Müügiloa omanik teavitab ka ametit, kui käesoleva artikli lõigetes 2 või 2a osutatud meede on võetud mõnel artiklis 116 või artikli 117 lõikes 1 osutatud alusel.
  2c.   Amet edastab lõike 2b kohaselt saadud teated põhjendamatu viivituseta kõikidele liikmesriikidele.”; |
| --- | --- | --- |

12)

Artiklit 123 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Müügiloa omanik on kohustatud viivitamata teavitama asjaomaseid liikmesriike kõikidest ravimi turustamise peatamiseks, ravimi turult kõrvaldamiseks või müügiloa tühistamise taotlemiseks võetud meetmetest, samuti otsusest mitte taotleda müügiloa pikendamist ja vastavatest põhjustest. Müügiloa omanik on kohustatud eelkõige teatama, kas ta on selliselt toiminud mõnel artiklis 116 ja artikli 117 lõikes 1 sätestatud alusel.

2a.   Müügiloa omanik esitab vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 teate ka siis, kui meede võetakse kolmandas riigis artiklis 116 või artikli 117 lõikes 1 sätestatud alusel.

2b.   Müügiloa omanik teavitab ka ametit, kui käesoleva artikli lõigetes 2 või 2a osutatud meede on võetud mõnel artiklis 116 või artikli 117 lõikes 1 osutatud alusel.

2c.   Amet edastab lõike 2b kohaselt saadud teated põhjendamatu viivituseta kõikidele liikmesriikidele.”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Amet avaldab igal aastal nende ravimite loetelu, millele on liidus müügiloa andmisest keeldutud, mille müügiluba on liidus tühistatud või peatatud, mille tarnimine on keelatud või mis on turult kõrvaldatud, sealhulgas selle meetme põhjused.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Amet avaldab igal aastal nende ravimite loetelu, millele on liidus müügiloa andmisest keeldutud, mille müügiluba on liidus tühistatud või peatatud, mille tarnimine on keelatud või mis on turult kõrvaldatud, sealhulgas selle meetme põhjused.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 28. oktoobril 2013. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad kõnealuseid sätteid alates 28. oktoobrist 2013.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 25. oktoober 2012

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 201.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 4. oktoobri 2012. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

3

---

| 27.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/5

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2012/28/EL,

25. oktoober 2012,

orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1 ning artikleid 62 ja 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud õigusakti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikides asuvad avalikud raamatukogud, haridusasutused, muuseumid, arhiivid, filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevad asutused ja avalikkust teenindavad ringhäälinguorganisatsioonid tegelevad Euroopa digitaalraamatukogude loomiseks oma kogude või arhiivide ulatusliku digiteerimisega. Nad aitavad kaasa Euroopa kultuuripärandi säilitamisele ja levitamisele, mis on samuti oluline Euroopa digitaalraamatukogude, näiteks Europeana loomiseks. Trükimaterjalide massilise digiteerimise ning otsingu- ja indekseerimise tehnilised võimalused suurendavad raamatukogude kogude väärtust teadusuuringute jaoks. Suurte veebipõhiste raamatukogude loomine hõlbustab elektrooniliste otsingu- ja uuringuvahendite kasutamist ning avab uue uuringuallika teadlastele ja akadeemikutele, kes muidu peaksid piirduma tavapärasemate ja mittedigitaalsete otsingumeetoditega. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikides asuvad avalikud raamatukogud, haridusasutused, muuseumid, arhiivid, filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevad asutused ja avalikkust teenindavad ringhäälinguorganisatsioonid tegelevad Euroopa digitaalraamatukogude loomiseks oma kogude või arhiivide ulatusliku digiteerimisega. Nad aitavad kaasa Euroopa kultuuripärandi säilitamisele ja levitamisele, mis on samuti oluline Euroopa digitaalraamatukogude, näiteks Europeana loomiseks. Trükimaterjalide massilise digiteerimise ning otsingu- ja indekseerimise tehnilised võimalused suurendavad raamatukogude kogude väärtust teadusuuringute jaoks. Suurte veebipõhiste raamatukogude loomine hõlbustab elektrooniliste otsingu- ja uuringuvahendite kasutamist ning avab uue uuringuallika teadlastele ja akadeemikutele, kes muidu peaksid piirduma tavapärasemate ja mittedigitaalsete otsingumeetoditega.

| (2) | Teadmiste ja uuenduste vaba liikumise edendamise vajalikkus on strateegia „Euroopa 2020” oluline osa, nagu on kindlaks määratud komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, mis ühe juhtalgatusena hõlmab ka Euroopa digitaalarengu tegevuskava väljatöötamist. |
| --- | --- |

(2)

Teadmiste ja uuenduste vaba liikumise edendamise vajalikkus on strateegia „Euroopa 2020” oluline osa, nagu on kindlaks määratud komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, mis ühe juhtalgatusena hõlmab ka Euroopa digitaalarengu tegevuskava väljatöötamist.

| (3) | Vastavalt komisjoni teatises „Euroopa digitaalarengu tegevuskava” sätestatule on Euroopa digitaalarengu tegevuskava üks põhimeede luua õigusraamistik, mis hõlbustaks selliste teoste ja muude objektide digiteerimist ja levitamist, mis on kaitstud autoriõigusega või autoriõigusega kaasnevate õigustega ning millele õigusi omavat isikut ei ole tuvastatud või ei ole teda tuvastamisest hoolimata leitud (nn orbteosed). Käesolev direktiiv on suunatud orbteoste staatuse õigusliku määratlemise eriomase probleemi lahendamisele ja sellest orbteosena käsitatava teose või fonogrammi õigustatud kasutajatele ja lubatud kasutusviisidele tulenevatele tagajärgedele. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt komisjoni teatises „Euroopa digitaalarengu tegevuskava” sätestatule on Euroopa digitaalarengu tegevuskava üks põhimeede luua õigusraamistik, mis hõlbustaks selliste teoste ja muude objektide digiteerimist ja levitamist, mis on kaitstud autoriõigusega või autoriõigusega kaasnevate õigustega ning millele õigusi omavat isikut ei ole tuvastatud või ei ole teda tuvastamisest hoolimata leitud (nn orbteosed). Käesolev direktiiv on suunatud orbteoste staatuse õigusliku määratlemise eriomase probleemi lahendamisele ja sellest orbteosena käsitatava teose või fonogrammi õigustatud kasutajatele ja lubatud kasutusviisidele tulenevatele tagajärgedele.

| (4) | Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikides välja töötatavaid erilahendusi, mille eesmärk on tegeleda ulatuslikumate massilise digiteerimise küsimustega, näiteks läbimüüdud teoste puhul. Kõnealustes lahendustes võetakse arvesse eri liiki sisu ja eri kasutajate eripära ning tuginetakse asjaomaste sidusrühmade vahelisele konsensusele. Seda lähenemisviisi on järgitud ka komisjoni egiidi all koostatud vastastikuse mõistmise memorandumis läbimüüdud teoste digiteerimise ja kättesaadavaks tegemise peamiste põhimõtete kohta, mille Euroopa raamatukogude, autorite, kirjastajate ja kollektiivse esindamise organisatsioonide esindajad allkirjastasid 20. septembril 2011. Käesolev direktiiv ei piira kõnealuse memorandumi kohaldamist, milles kutsutakse liikmesriike ja komisjoni üles tagama, et kasutajate, õiguste omajate ja õiguste kollektiivse haldamise organisatsioonide vahel sõlmitud vabatahtlikud kokkulepped litsentseerida läbimüüdud teoste kasutamist vastastikuse mõistmise memorandumi põhimõtete alusel järgiksid nii riiklikus kui ka piiriüleses kontekstis õiguskindluse nõuet. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikides välja töötatavaid erilahendusi, mille eesmärk on tegeleda ulatuslikumate massilise digiteerimise küsimustega, näiteks läbimüüdud teoste puhul. Kõnealustes lahendustes võetakse arvesse eri liiki sisu ja eri kasutajate eripära ning tuginetakse asjaomaste sidusrühmade vahelisele konsensusele. Seda lähenemisviisi on järgitud ka komisjoni egiidi all koostatud vastastikuse mõistmise memorandumis läbimüüdud teoste digiteerimise ja kättesaadavaks tegemise peamiste põhimõtete kohta, mille Euroopa raamatukogude, autorite, kirjastajate ja kollektiivse esindamise organisatsioonide esindajad allkirjastasid 20. septembril 2011. Käesolev direktiiv ei piira kõnealuse memorandumi kohaldamist, milles kutsutakse liikmesriike ja komisjoni üles tagama, et kasutajate, õiguste omajate ja õiguste kollektiivse haldamise organisatsioonide vahel sõlmitud vabatahtlikud kokkulepped litsentseerida läbimüüdud teoste kasutamist vastastikuse mõistmise memorandumi põhimõtete alusel järgiksid nii riiklikus kui ka piiriüleses kontekstis õiguskindluse nõuet.

| (5) | Autoriõigus on loomesektori majanduslik alus, kuna see stimuleerib innovatsiooni, loomingut, investeeringuid ja toodangut. Teoste massilise digiteerimise ja levitamisega kaitstakse seetõttu Euroopa kultuuripärandit. Autoriõigus on oluline vahend loomesektori töö tasustamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Autoriõigus on loomesektori majanduslik alus, kuna see stimuleerib innovatsiooni, loomingut, investeeringuid ja toodangut. Teoste massilise digiteerimise ja levitamisega kaitstakse seetõttu Euroopa kultuuripärandit. Autoriõigus on oluline vahend loomesektori töö tasustamise tagamiseks.

| (6) | Õiguste omajatel on ainuõigus oma teoseid ja muid kaitstud objekte reprodutseerida ja üldsusele kättesaadavaks teha. Ainuõigus ühtlustati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiviga 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) (3) ning sellest tulenevalt on nõutav, et enne teose või muu kaitstud objekti digiteerimist ja üldsusele kättesaadavaks tegemist saadakse õiguste omaja nõusolek. |
| --- | --- |

(6)

Õiguste omajatel on ainuõigus oma teoseid ja muid kaitstud objekte reprodutseerida ja üldsusele kättesaadavaks teha. Ainuõigus ühtlustati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiviga 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) (3) ning sellest tulenevalt on nõutav, et enne teose või muu kaitstud objekti digiteerimist ja üldsusele kättesaadavaks tegemist saadakse õiguste omaja nõusolek.

| (7) | Orbteoste puhul ei ole võimalik saada eelnevat nõusolekut reprodutseerimiseks ega üldsusele kättesaadavaks tegemiseks. |
| --- | --- |

(7)

Orbteoste puhul ei ole võimalik saada eelnevat nõusolekut reprodutseerimiseks ega üldsusele kättesaadavaks tegemiseks.

| (8) | Liikmesriikide erinevad lähenemisviisid orbteose staatuse tunnustamisele võivad kujutada endast takistust siseturu toimimisele, orbteoste kasutamisele ja piiriülese juurdepääsu tagamisele orbteostele. Erinevad strateegiad võivad kaasa tuua ka piirangud kultuurisisu hõlmavate teenuste ja toodete vabale liikumisele. Seetõttu on vaja tagada orbteose staatuse vastastikune tunnustamine, kuna see võimaldab juurdepääsu orbteostele kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriikide erinevad lähenemisviisid orbteose staatuse tunnustamisele võivad kujutada endast takistust siseturu toimimisele, orbteoste kasutamisele ja piiriülese juurdepääsu tagamisele orbteostele. Erinevad strateegiad võivad kaasa tuua ka piirangud kultuurisisu hõlmavate teenuste ja toodete vabale liikumisele. Seetõttu on vaja tagada orbteose staatuse vastastikune tunnustamine, kuna see võimaldab juurdepääsu orbteostele kõikides liikmesriikides.

| (9) | Õiguskindluse tagamiseks siseturul seoses orbteoste kasutamisega avalikes raamatukogudes, haridusasutustes, muuseumides, arhiivides, filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevates asutustes ja avalikkust teenindavates ringhäälinguorganisatsioonides on eelkõige vaja ühist lähenemisviisi orbteose staatuse määratlemisel ja orbteoste lubatud kasutusviiside kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(9)

Õiguskindluse tagamiseks siseturul seoses orbteoste kasutamisega avalikes raamatukogudes, haridusasutustes, muuseumides, arhiivides, filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevates asutustes ja avalikkust teenindavates ringhäälinguorganisatsioonides on eelkõige vaja ühist lähenemisviisi orbteose staatuse määratlemisel ja orbteoste lubatud kasutusviiside kindlaksmääramisel.

| (10) | Orbteoseid sisaldavad ka avalikkust teenindavate ringhäälinguorganisatsioonide arhiivides talletatavad ja nende toodetud kinematograafilised või audiovisuaalsed teosed ja fonogrammid. Võttes arvesse ringhäälinguorganisatsioonide kui fonogrammide ja audiovisuaalse materjali tootjate eriseisundit ning vajadust piirata tulevikus orbteoste hulka, on asjakohane sätestada ringhäälinguorganisatsioonide arhiivides talletatavate teoste ja fonogrammide suhtes käesoleva direktiivi kohaldamise tähtpäev. |
| --- | --- |

(10)

Orbteoseid sisaldavad ka avalikkust teenindavate ringhäälinguorganisatsioonide arhiivides talletatavad ja nende toodetud kinematograafilised või audiovisuaalsed teosed ja fonogrammid. Võttes arvesse ringhäälinguorganisatsioonide kui fonogrammide ja audiovisuaalse materjali tootjate eriseisundit ning vajadust piirata tulevikus orbteoste hulka, on asjakohane sätestada ringhäälinguorganisatsioonide arhiivides talletatavate teoste ja fonogrammide suhtes käesoleva direktiivi kohaldamise tähtpäev.

| (11) | Avalikkust teenindavate ringhäälinguorganisatsioonide arhiivides talletatavad kinematograafilised ja audiovisuaalsed teosed ning fonogrammid peaksid käesoleva direktiivi tähenduses hõlmama kinematograafilisi ja audiovisuaalseid teoseid ja fonogramme, mis on kõnealuste organisatsioonide või teiste ühistootmises osalevate avalikkust teenindavate ringhäälinguorganisatsioonide poolt tellitud nende ainukasutuseks. Avalikkust teenindavate ringhäälinguorganisatsioonide arhiivides talletatavad kinematograafilised ja audiovisuaalsed teosed ning fonogrammid, mis ei ole toodetud või tellitud kõnealuste organisatsioonide poolt, kuid mille kasutamine on neile lubatud litsentsilepingu alusel, ei peaks kuuluma käesoleva direktiivi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(11)

Avalikkust teenindavate ringhäälinguorganisatsioonide arhiivides talletatavad kinematograafilised ja audiovisuaalsed teosed ning fonogrammid peaksid käesoleva direktiivi tähenduses hõlmama kinematograafilisi ja audiovisuaalseid teoseid ja fonogramme, mis on kõnealuste organisatsioonide või teiste ühistootmises osalevate avalikkust teenindavate ringhäälinguorganisatsioonide poolt tellitud nende ainukasutuseks. Avalikkust teenindavate ringhäälinguorganisatsioonide arhiivides talletatavad kinematograafilised ja audiovisuaalsed teosed ning fonogrammid, mis ei ole toodetud või tellitud kõnealuste organisatsioonide poolt, kuid mille kasutamine on neile lubatud litsentsilepingu alusel, ei peaks kuuluma käesoleva direktiivi reguleerimisalasse.

| (12) | Rahvusvahelise tava kohaselt tuleks käesolevat direktiivi kohaldada üksnes teoste ja fonogrammide suhtes, mis avaldati esmakordselt mõne liikmesriigi territooriumil või, kui avaldamist ei toimunud, mis anti esmakordselt eetrisse mõne liikmesriigi territooriumil või, kui avaldamist ega eetrisse andmist ei toimunud, mis tehti üldsusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi kohaselt õigustatud isikute poolt õiguste omajate nõusolekul. Viimasel juhul tuleks käesolevat direktiivi kohaldada üksnes tingimusel, et on põhjust eeldada, et õiguste omajad ei ole vastu käesoleva direktiivi kohaselt lubatud kasutamisele. |
| --- | --- |

(12)

Rahvusvahelise tava kohaselt tuleks käesolevat direktiivi kohaldada üksnes teoste ja fonogrammide suhtes, mis avaldati esmakordselt mõne liikmesriigi territooriumil või, kui avaldamist ei toimunud, mis anti esmakordselt eetrisse mõne liikmesriigi territooriumil või, kui avaldamist ega eetrisse andmist ei toimunud, mis tehti üldsusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi kohaselt õigustatud isikute poolt õiguste omajate nõusolekul. Viimasel juhul tuleks käesolevat direktiivi kohaldada üksnes tingimusel, et on põhjust eeldada, et õiguste omajad ei ole vastu käesoleva direktiivi kohaselt lubatud kasutamisele.

| (13) | Enne teose või fonogrammi käsitamist orbteosena tuleks heas usus viia läbi hoolikas otsing teosele või fonogrammile õigusi omavate isikute, sealhulgas teoses või fonogrammis sisalduvatele teostele ja muudele kaitstud objektidele õigusi omavate isikute leidmiseks. Liikmesriikidel peaks olema lubatud ette näha, et hoolika otsingu võivad läbi viia kas käesolevas direktiivis osutatud või muud organisatsioonid. Muud organisatsioonid võivad nõuda hoolika otsingu läbiviimise teenuse eest tasu. |
| --- | --- |

(13)

Enne teose või fonogrammi käsitamist orbteosena tuleks heas usus viia läbi hoolikas otsing teosele või fonogrammile õigusi omavate isikute, sealhulgas teoses või fonogrammis sisalduvatele teostele ja muudele kaitstud objektidele õigusi omavate isikute leidmiseks. Liikmesriikidel peaks olema lubatud ette näha, et hoolika otsingu võivad läbi viia kas käesolevas direktiivis osutatud või muud organisatsioonid. Muud organisatsioonid võivad nõuda hoolika otsingu läbiviimise teenuse eest tasu.

| (14) | Autoriõiguste ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kaitse kõrge taseme tagamiseks liidus on asjakohane näha ette ühtlustatud lähenemisviis hoolika otsingu läbiviimiseks. Hoolikas otsing peaks hõlmama teoste ja muude kaitstud objektide kohta teavet pakkuvate selliste allikate kasutamist, mis on käesoleva direktiivi kohaselt määratud selle liikmesriigi poolt, kus hoolikas otsing läbi tuleb viia. Seejuures võiksid liikmesriigid juhinduda hoolika otsimise suunistest, milles lepiti kokku i2010 digitaalraamatukogu algatuse raames ühe osana loodud digitaalsete raamatukogude alases kõrgetasemelises eksperdirühmas. |
| --- | --- |

(14)

Autoriõiguste ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kaitse kõrge taseme tagamiseks liidus on asjakohane näha ette ühtlustatud lähenemisviis hoolika otsingu läbiviimiseks. Hoolikas otsing peaks hõlmama teoste ja muude kaitstud objektide kohta teavet pakkuvate selliste allikate kasutamist, mis on käesoleva direktiivi kohaselt määratud selle liikmesriigi poolt, kus hoolikas otsing läbi tuleb viia. Seejuures võiksid liikmesriigid juhinduda hoolika otsimise suunistest, milles lepiti kokku i2010 digitaalraamatukogu algatuse raames ühe osana loodud digitaalsete raamatukogude alases kõrgetasemelises eksperdirühmas.

| (15) | Kattuvate otsingute vältimiseks tuleks hoolikas otsing viia läbi liikmesriigis, kus teos või fonogramm esmakordselt avaldati või, kui avaldamist ei toimunud, toimus selle esituse esmakordne eetrisse andmine. Kinematograafiliste või audiovisuaalsete teoste puhul, mille tootja peakorter või peamine elukoht asub liikmesriigis, tuleks hoolikas otsing läbi viia selles liikmesriigis. Kinematograafiliste või audiovisuaalsete teoste puhul, mis on valminud ühistoodanguna ja mille tootjate asukoht on eri liikmesriikides, tuleks hoolikas otsing läbi viia igas vastavas liikmesriigis. Teoste ja fonogrammide suhtes, mida ei ole avaldatud või mida ei ole eetrisse antud, kuid mis on tehtud üldsusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi kohaselt õigustatud isikute poolt õiguste omajate nõusolekul, tuleks hoolikas otsing läbi viia liikmesriigis, kus asub organisatsioon, kes tegi teose või fonogrammi üldsusele õiguste omaja nõusolekul kättesaadavaks. Teoses või fonogrammis sisalduvatele teostele ja muudele kaitstud objektidele õigusi omavate isikute hoolikas otsing tuleks läbi viia liikmesriigis, kus viiakse läbi teost või muud kaitstud objekti sisaldavale teosele või fonogrammile õigusi omavate isikute hoolikas otsing. Ühtlasi tuleks kontrollida muudes riikides kättesaadavaid teabeallikaid, kui tõendid viitavad sellele, et muudes riikides leidub asjakohast teavet õiguste omajate kohta. Hoolikate otsingute tagajärjel võib koguneda mitmesugust teavet, näiteks otsingu dokumentatsioon ja otsingu tulemus. Otsingu dokumentatsioon tuleks arhiveerida, et asjaomastel organisatsioonidel oleks võimalik tõendada, et otsing oli hoolikas. |
| --- | --- |

(15)

Kattuvate otsingute vältimiseks tuleks hoolikas otsing viia läbi liikmesriigis, kus teos või fonogramm esmakordselt avaldati või, kui avaldamist ei toimunud, toimus selle esituse esmakordne eetrisse andmine. Kinematograafiliste või audiovisuaalsete teoste puhul, mille tootja peakorter või peamine elukoht asub liikmesriigis, tuleks hoolikas otsing läbi viia selles liikmesriigis. Kinematograafiliste või audiovisuaalsete teoste puhul, mis on valminud ühistoodanguna ja mille tootjate asukoht on eri liikmesriikides, tuleks hoolikas otsing läbi viia igas vastavas liikmesriigis. Teoste ja fonogrammide suhtes, mida ei ole avaldatud või mida ei ole eetrisse antud, kuid mis on tehtud üldsusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi kohaselt õigustatud isikute poolt õiguste omajate nõusolekul, tuleks hoolikas otsing läbi viia liikmesriigis, kus asub organisatsioon, kes tegi teose või fonogrammi üldsusele õiguste omaja nõusolekul kättesaadavaks. Teoses või fonogrammis sisalduvatele teostele ja muudele kaitstud objektidele õigusi omavate isikute hoolikas otsing tuleks läbi viia liikmesriigis, kus viiakse läbi teost või muud kaitstud objekti sisaldavale teosele või fonogrammile õigusi omavate isikute hoolikas otsing. Ühtlasi tuleks kontrollida muudes riikides kättesaadavaid teabeallikaid, kui tõendid viitavad sellele, et muudes riikides leidub asjakohast teavet õiguste omajate kohta. Hoolikate otsingute tagajärjel võib koguneda mitmesugust teavet, näiteks otsingu dokumentatsioon ja otsingu tulemus. Otsingu dokumentatsioon tuleks arhiveerida, et asjaomastel organisatsioonidel oleks võimalik tõendada, et otsing oli hoolikas.

| (16) | Liikmesriigid peaksid tagama, et asjaomased organisatsioonid dokumenteerivad oma hoolikad otsingud ning et otsingute tulemused, mis koosnevad eelkõige mis tahes leiust, mille kohaselt teost või fonogrammi tuleb käsitada orbteosena käesoleva direktiivi tähenduses, ning teabest staatuse muutuse ja orbteoste kasutamise kohta kõnealuste organisatsioonide poolt, kogutakse ja tehakse laiemale üldsusele kättesaadavaks eelkõige seeläbi, et asjaomane teave säilitatakse sidusandmebaasis. Eelkõige üleeuroopalist mõõdet arvesse võttes ja kattuva tegevuse vältimiseks on asjakohane näha ette eespool nimetatud teavet sisaldava ühtse liidu sidusandmebaasi loomine ning selle läbipaistval viisil laiemale üldsusele kättesaadavaks tegemine. See võimaldab nii organisatsioonidel, kes viivad läbi hoolikaid otsinguid, kui ka õiguste omajatel kõnealusele teabele hõlpsasti juurde pääseda. Sellisena võib andmebaas aidata oluliselt kaasa autoriõiguste võimalike rikkumiste ärahoidmisele ja lõpetamisele eelkõige teoste ja fonogrammide orbteose staatuse muutuste korral. Määrusega (EL) nr 386/2012 (4) määratakse Siseturu Ühtlustamise Ametile („amet”) teatavad ülesanded ja tegevused, mida rahastatakse tema enda eelarvevahenditest ning mille eesmärk on hõlbustada ja toetada liikmesriikide ametiasutuste, erasektori ja liidu institutsioonide tegevust intellektuaalomandiõiguste rikkumiste vastases võitluses, sealhulgas rikkumiste ärahoidmises.
  Eelkõige kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 punkti g kohaselt hõlmavad kõnealused ülesanded niisuguste süsteemide tagamist, mis aitavad parandada liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste vahelist teabevahetust interneti teel asjaomastes küsimustes, ning koostöö edendamist nimetatud ametiasutuste vahel. Seetõttu on asjakohane usaldada ametile niisuguse Euroopa andmebaasi loomine ja haldamine, mis sisaldab käesolevas direktiivis osutatud orbteostega seotud teavet. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid peaksid tagama, et asjaomased organisatsioonid dokumenteerivad oma hoolikad otsingud ning et otsingute tulemused, mis koosnevad eelkõige mis tahes leiust, mille kohaselt teost või fonogrammi tuleb käsitada orbteosena käesoleva direktiivi tähenduses, ning teabest staatuse muutuse ja orbteoste kasutamise kohta kõnealuste organisatsioonide poolt, kogutakse ja tehakse laiemale üldsusele kättesaadavaks eelkõige seeläbi, et asjaomane teave säilitatakse sidusandmebaasis. Eelkõige üleeuroopalist mõõdet arvesse võttes ja kattuva tegevuse vältimiseks on asjakohane näha ette eespool nimetatud teavet sisaldava ühtse liidu sidusandmebaasi loomine ning selle läbipaistval viisil laiemale üldsusele kättesaadavaks tegemine. See võimaldab nii organisatsioonidel, kes viivad läbi hoolikaid otsinguid, kui ka õiguste omajatel kõnealusele teabele hõlpsasti juurde pääseda. Sellisena võib andmebaas aidata oluliselt kaasa autoriõiguste võimalike rikkumiste ärahoidmisele ja lõpetamisele eelkõige teoste ja fonogrammide orbteose staatuse muutuste korral. Määrusega (EL) nr 386/2012 (4) määratakse Siseturu Ühtlustamise Ametile („amet”) teatavad ülesanded ja tegevused, mida rahastatakse tema enda eelarvevahenditest ning mille eesmärk on hõlbustada ja toetada liikmesriikide ametiasutuste, erasektori ja liidu institutsioonide tegevust intellektuaalomandiõiguste rikkumiste vastases võitluses, sealhulgas rikkumiste ärahoidmises.

Eelkõige kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 punkti g kohaselt hõlmavad kõnealused ülesanded niisuguste süsteemide tagamist, mis aitavad parandada liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste vahelist teabevahetust interneti teel asjaomastes küsimustes, ning koostöö edendamist nimetatud ametiasutuste vahel. Seetõttu on asjakohane usaldada ametile niisuguse Euroopa andmebaasi loomine ja haldamine, mis sisaldab käesolevas direktiivis osutatud orbteostega seotud teavet.

| (17) | Teostel ja fonogrammidel võib olla mitu õiguste omajat või need võivad hõlmata muid teoseid või kaitstud objekti. Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada tuvastatud ja leitud õiguste omajate õigusi. Kui vähemalt üks õiguste omaja on tuvastatud ja leitud, ei tohiks teost või fonogrammi käsitada orbteosena. Käesoleva direktiivi kohaselt õigustatud isikutel peaks olema lubatud kasutada teost või fonogrammi, millele õigusi omavat isikut ei ole tuvastatud või leitud, üksnes siis, kui nad on saanud loa tegeleda reprodutseerimisega ja üldsusele kättesaadavaks tegemisega, mis on hõlmatud vastavalt direktiivi 2001/29/EÜ artiklitega 2 ja 3, õiguste omajatelt, kes on tuvastatud ja leitud, sealhulgas teostes või fonogrammides sisalduvate teoste ja muude kaitstud objektide õiguste omajad. Õiguste omajad, kes on tuvastatud ja leitud, saavad anda kõnealuse loa üksnes õiguste suhtes, mis kuuluvad neile kas seetõttu, et õigused on nende endi õigused, või seetõttu, et õigused on neile üle läinud, ning nad ei saa käesoleva direktiivi alusel lubada ühtki kasutusviisi õiguste omajate nimel, keda ei ole tuvastatud ega leitud. Sellele vastavalt saavad õigustatud isikud juhul, kui eelnevalt tuvastamata või leidmata õiguste omajad nõuavad oma õiguste tunnustamist teosele või fonogrammile, jätkata teose või fonogrammi kasutamist üksnes siis, kui kõnealused õiguste omajad annavad selleks loa direktiivi 2001/29/EÜ alusel õiguste suhtes, mis neile kuuluvad. |
| --- | --- |

(17)

Teostel ja fonogrammidel võib olla mitu õiguste omajat või need võivad hõlmata muid teoseid või kaitstud objekti. Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada tuvastatud ja leitud õiguste omajate õigusi. Kui vähemalt üks õiguste omaja on tuvastatud ja leitud, ei tohiks teost või fonogrammi käsitada orbteosena. Käesoleva direktiivi kohaselt õigustatud isikutel peaks olema lubatud kasutada teost või fonogrammi, millele õigusi omavat isikut ei ole tuvastatud või leitud, üksnes siis, kui nad on saanud loa tegeleda reprodutseerimisega ja üldsusele kättesaadavaks tegemisega, mis on hõlmatud vastavalt direktiivi 2001/29/EÜ artiklitega 2 ja 3, õiguste omajatelt, kes on tuvastatud ja leitud, sealhulgas teostes või fonogrammides sisalduvate teoste ja muude kaitstud objektide õiguste omajad. Õiguste omajad, kes on tuvastatud ja leitud, saavad anda kõnealuse loa üksnes õiguste suhtes, mis kuuluvad neile kas seetõttu, et õigused on nende endi õigused, või seetõttu, et õigused on neile üle läinud, ning nad ei saa käesoleva direktiivi alusel lubada ühtki kasutusviisi õiguste omajate nimel, keda ei ole tuvastatud ega leitud. Sellele vastavalt saavad õigustatud isikud juhul, kui eelnevalt tuvastamata või leidmata õiguste omajad nõuavad oma õiguste tunnustamist teosele või fonogrammile, jätkata teose või fonogrammi kasutamist üksnes siis, kui kõnealused õiguste omajad annavad selleks loa direktiivi 2001/29/EÜ alusel õiguste suhtes, mis neile kuuluvad.

| (18) | Õiguste omajatel, kes nõuavad oma õiguste tunnustamist teosele või muule kaitstud objektile, peaks olema õigus orbteose staatus tühistada. Õiguste omajad, kes tühistavad teose või muu kaitstud objekti orbteose staatuse, peaksid saama nende teoste või muu kaitstud objekti kasutamise eest käesoleva direktiivi kohaselt õiglast hüvitist, mille määrab kindlaks liikmesriik, kus on asutatud orbteost kasutav organisatsioon. Liikmesriikidel peaks olema vabadus määrata kindlaks, millistel asjaoludel võib niisuguse hüvitise maksmine toimuda, sealhulgas makse sooritamise tähtaeg. Õiglase hüvitise võimaliku taseme kindlaksmääramisel tuleks muu hulgas võtta nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide kultuuri edendamisega seotud eesmärke, asjaomaste organisatsioonide poolse kasutamise mitteärilist olemust, mis aitab neil organisatsioonidel täita selliseid avalikke huvisid teenivaid ülesandeid nagu õppimise edendamine ja kultuuri levitamine, ning õiguste omajatele tekkida võivat kahju. |
| --- | --- |

(18)

Õiguste omajatel, kes nõuavad oma õiguste tunnustamist teosele või muule kaitstud objektile, peaks olema õigus orbteose staatus tühistada. Õiguste omajad, kes tühistavad teose või muu kaitstud objekti orbteose staatuse, peaksid saama nende teoste või muu kaitstud objekti kasutamise eest käesoleva direktiivi kohaselt õiglast hüvitist, mille määrab kindlaks liikmesriik, kus on asutatud orbteost kasutav organisatsioon. Liikmesriikidel peaks olema vabadus määrata kindlaks, millistel asjaoludel võib niisuguse hüvitise maksmine toimuda, sealhulgas makse sooritamise tähtaeg. Õiglase hüvitise võimaliku taseme kindlaksmääramisel tuleks muu hulgas võtta nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide kultuuri edendamisega seotud eesmärke, asjaomaste organisatsioonide poolse kasutamise mitteärilist olemust, mis aitab neil organisatsioonidel täita selliseid avalikke huvisid teenivaid ülesandeid nagu õppimise edendamine ja kultuuri levitamine, ning õiguste omajatele tekkida võivat kahju.

| (19) | Kui teos või fonogramm on ekslikult tunnistatud orbteoseks ja sellele on eelnenud otsing, mis ei olnud hoolikas, on jätkuvalt võimalik kasutada liikmesriikide õigusaktides sätestatud autoriõiguste rikkumise alaseid õiguskaitsevahendeid vastavalt asjaomastele siseriiklikele õigusnormidele ja liidu õigusele. |
| --- | --- |

(19)

Kui teos või fonogramm on ekslikult tunnistatud orbteoseks ja sellele on eelnenud otsing, mis ei olnud hoolikas, on jätkuvalt võimalik kasutada liikmesriikide õigusaktides sätestatud autoriõiguste rikkumise alaseid õiguskaitsevahendeid vastavalt asjaomastele siseriiklikele õigusnormidele ja liidu õigusele.

| (20) | Õppimise edendamiseks ja kultuuri levitamiseks peaksid liikmesriigid nägema ette erandi või piirangu lisaks neile, mis on sätestatud direktiivi 2001/29/EÜ artiklis 5. Need erandid ja piirangud peaksid lubama teatavatel organisatsioonidel, eelkõige direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis c osutatud organisatsioonidel, ning filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevatel asutustel, mis tegutsevad mittetulunduslikul alusel, samuti avalikkust teenindavatel ringhäälinguorganisatsioonidel orbteoseid reprodutseerida ja üldsusele kättesaadavaks teha direktiivi 2001/29/EÜ tähenduses, kui selline kasutusviis täidab nende asutuste avalikke huvisid teenivaid ülesandeid, milleks on eelkõige nende kogude, sealhulgas digitaalkogude säilitamine, taastamine ning kättesaadavaks tegemine kultuurilistel ja hariduslikel eesmärkidel. Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaksid filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevad asutused hõlmama organisatsioone, kelle liikmesriigid on määranud oma kultuuripärandisse kuuluvate filmide ja muude audiovisuaalsete teoste või fonogrammide kogumiseks, kataloogimiseks, säilitamiseks ja taastamiseks. Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaksid avalikkust teenindavad ringhäälinguorganisatsioonid hõlmama ringhäälinguorganisatsioone, kes osutavad avalikku teenust, nagu selle teeb ülesandeks, määratleb ja korraldab iga liikmesriik. Käesoleva direktiiviga orbteoste kasutamise lubamiseks kehtestatud erand või piirang ei piira direktiivi 2001/29/EÜ artiklis 5 sätestatud erandite ja piirangute kohaldamist. Seda saab kohaldada üksnes teatavatel erijuhtudel, mis ei ole vastuolus kaitstud teose või muu materjali tavapärase kasutamisega ning ei mõjuta põhjendamatult õiguste omaja õiguspäraseid huve. |
| --- | --- |

(20)

Õppimise edendamiseks ja kultuuri levitamiseks peaksid liikmesriigid nägema ette erandi või piirangu lisaks neile, mis on sätestatud direktiivi 2001/29/EÜ artiklis 5. Need erandid ja piirangud peaksid lubama teatavatel organisatsioonidel, eelkõige direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis c osutatud organisatsioonidel, ning filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevatel asutustel, mis tegutsevad mittetulunduslikul alusel, samuti avalikkust teenindavatel ringhäälinguorganisatsioonidel orbteoseid reprodutseerida ja üldsusele kättesaadavaks teha direktiivi 2001/29/EÜ tähenduses, kui selline kasutusviis täidab nende asutuste avalikke huvisid teenivaid ülesandeid, milleks on eelkõige nende kogude, sealhulgas digitaalkogude säilitamine, taastamine ning kättesaadavaks tegemine kultuurilistel ja hariduslikel eesmärkidel. Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaksid filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevad asutused hõlmama organisatsioone, kelle liikmesriigid on määranud oma kultuuripärandisse kuuluvate filmide ja muude audiovisuaalsete teoste või fonogrammide kogumiseks, kataloogimiseks, säilitamiseks ja taastamiseks. Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaksid avalikkust teenindavad ringhäälinguorganisatsioonid hõlmama ringhäälinguorganisatsioone, kes osutavad avalikku teenust, nagu selle teeb ülesandeks, määratleb ja korraldab iga liikmesriik. Käesoleva direktiiviga orbteoste kasutamise lubamiseks kehtestatud erand või piirang ei piira direktiivi 2001/29/EÜ artiklis 5 sätestatud erandite ja piirangute kohaldamist. Seda saab kohaldada üksnes teatavatel erijuhtudel, mis ei ole vastuolus kaitstud teose või muu materjali tavapärase kasutamisega ning ei mõjuta põhjendamatult õiguste omaja õiguspäraseid huve.

| (21) | Digiteerimise ergutamiseks tuleks käesoleva direktiivi kohaselt õigustatud isikutel lubada tulu teenida seoses nendepoolse orbteoste kasutamisega käesoleva direktiivi alusel nende avalikke huvisid teenivate ülesannete täitmisega seotud eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluslepingute raames. |
| --- | --- |

(21)

Digiteerimise ergutamiseks tuleks käesoleva direktiivi kohaselt õigustatud isikutel lubada tulu teenida seoses nendepoolse orbteoste kasutamisega käesoleva direktiivi alusel nende avalikke huvisid teenivate ülesannete täitmisega seotud eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluslepingute raames.

| (22) | Lepingulised suhted võivad kaasa aidata Euroopa kultuuripärandi digiteerimisele, kusjuures avalikel raamatukogudel, haridusasutustel, muuseumidel, arhiividel, filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevatel asutustel ja avalikkust teenindavatel ringhäälinguorganisatsioonidel peaks olema lubatud sõlmida äripartneritega lepinguid orbteoste digiteerimiseks ja üldsusele kättesaadavaks tegemiseks, et teoseid käesoleva direktiiviga lubatud viisil kasutada. Kõnealused lepingud võivad hõlmata selliste partnerite rahalist toetust. Lepingutega ei tohiks käesoleva direktiivi kohaselt õigustatud isikutele kehtestada mingeid piiranguid orbteoste nendepoolse kasutamise suhtes ega tohiks äripartneritele anda mingeid õigusi orbteoseid kasutada või nende kasutamist kontrollida. |
| --- | --- |

(22)

Lepingulised suhted võivad kaasa aidata Euroopa kultuuripärandi digiteerimisele, kusjuures avalikel raamatukogudel, haridusasutustel, muuseumidel, arhiividel, filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevatel asutustel ja avalikkust teenindavatel ringhäälinguorganisatsioonidel peaks olema lubatud sõlmida äripartneritega lepinguid orbteoste digiteerimiseks ja üldsusele kättesaadavaks tegemiseks, et teoseid käesoleva direktiiviga lubatud viisil kasutada. Kõnealused lepingud võivad hõlmata selliste partnerite rahalist toetust. Lepingutega ei tohiks käesoleva direktiivi kohaselt õigustatud isikutele kehtestada mingeid piiranguid orbteoste nendepoolse kasutamise suhtes ega tohiks äripartneritele anda mingeid õigusi orbteoseid kasutada või nende kasutamist kontrollida.

| (23) | Selleks et teha Euroopa kultuuripärand liidu kodanikele kättesaadavamaks, on vaja ka tagada, et ühes liikmesriigis digiteeritud ja üldsusele kättesaadavaks tehtud orbteosed võib teha üldsusele kättesaadavaks ka teistes liikmesriikides. Avalikke huvisid teeniva ülesande täitmise eesmärgil orbteost kasutavad avalikud raamatukogud, haridusasutused, muuseumid, arhiivid, filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevad asutused ja avalikkust teenindavad ringhäälinguorganisatsioonid peaksid suutma teha orbteose teistes liikmesriikides üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et teha Euroopa kultuuripärand liidu kodanikele kättesaadavamaks, on vaja ka tagada, et ühes liikmesriigis digiteeritud ja üldsusele kättesaadavaks tehtud orbteosed võib teha üldsusele kättesaadavaks ka teistes liikmesriikides. Avalikke huvisid teeniva ülesande täitmise eesmärgil orbteost kasutavad avalikud raamatukogud, haridusasutused, muuseumid, arhiivid, filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevad asutused ja avalikkust teenindavad ringhäälinguorganisatsioonid peaksid suutma teha orbteose teistes liikmesriikides üldsusele kättesaadavaks.

| (24) | Käesoleva direktiivi kohaldamine ei mõjuta õiguste haldamise korraldust liikmesriikides, sealhulgas laiendatud kollektiivlitsentse, õiguslikke eeldusi esindamise või ülemineku osas, kollektiivset haldamist või samalaadseid korraldusi või nende kombinatsiooni, sealhulgas massilise digiteerimise jaoks. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva direktiivi kohaldamine ei mõjuta õiguste haldamise korraldust liikmesriikides, sealhulgas laiendatud kollektiivlitsentse, õiguslikke eeldusi esindamise või ülemineku osas, kollektiivset haldamist või samalaadseid korraldusi või nende kombinatsiooni, sealhulgas massilise digiteerimise jaoks.

| (25) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt õiguskindluse tagamist seoses orbteoste kasutamisega, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning orbteoste kasutamise eeskirjade ühtsuse vajaduse tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(25)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt õiguskindluse tagamist seoses orbteoste kasutamisega, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning orbteoste kasutamise eeskirjade ühtsuse vajaduse tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesolevas direktiivis käsitletakse orbteoste teatavaid kasutusviise liikmesriikides asuvates avalikes raamatukogudes, haridusasutustes, muuseumides, arhiivides, filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevates asutustes ja avalikkust teenindavates ringhäälinguorganisatsioonides avalikke huvisid teenivate ülesannete täitmisega seotud eesmärkide saavutamiseks.

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste teoste suhtes:

| a) | raamatu, ajakirja, ajalehe või muu kirjutisena avaldatud teosed, mida talletatakse avalike raamatukogude, haridusasutuste, muuseumide, arhiivide ja filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevate asutuste kogudes, |
| --- | --- |

a)

raamatu, ajakirja, ajalehe või muu kirjutisena avaldatud teosed, mida talletatakse avalike raamatukogude, haridusasutuste, muuseumide, arhiivide ja filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevate asutuste kogudes,

| b) | avalike raamatukogude, haridusasutuste, muuseumide, arhiivide ja filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevate asutuste kogudes talletatavad kinematograafilised ja audiovisuaalsed teosed ning fonogrammid ning |
| --- | --- |

b)

avalike raamatukogude, haridusasutuste, muuseumide, arhiivide ja filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevate asutuste kogudes talletatavad kinematograafilised ja audiovisuaalsed teosed ning fonogrammid ning

| c) | avalikkust teenindavate ringhäälinguorganisatsioonide poolt kuni 31. detsembrini 2002 (kaasa arvatud) toodetud ja nende arhiivides talletatavad kinematograafilised või audiovisuaalsed teosed ning fonogrammid, |
| --- | --- |

c)

avalikkust teenindavate ringhäälinguorganisatsioonide poolt kuni 31. detsembrini 2002 (kaasa arvatud) toodetud ja nende arhiivides talletatavad kinematograafilised või audiovisuaalsed teosed ning fonogrammid,

mis on kaitstud autoriõigusega või autoriõigusega kaasnevate õigustega ja mis esmakordselt avaldati liikmesriigis või, kui avaldamist ei toimunud, mille eetrisse andmine toimus esmakordselt liikmesriigis.

3.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse lõikes 2 osutatud teoste ja fonogrammide suhtes, mida ei ole kunagi avaldatud või mida ei ole kunagi eetrisse antud, kuid mis on tehtud üldsusele kättesaadavaks lõikes 1 osutatud organisatsioonide poolt autoriõiguste omaja nõusolekul tingimusel, et on põhjust eeldada, et õiguste omajad ei ole vastu artiklis 6 osutatud kasutusviisidele. Liikmesriigid võivad käesoleva lõike reguleerimisala piirata, hõlmates üksnes teosed ja fonogrammid, mis on talletatud nimetatud organisatsioonides enne 29. oktoobrit 2014.

4.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse samuti teostele ja muule kaitstud objektile, mis sisalduvad lõigetes 2 ja 3 osutatud teostes või fonogrammides või moodustavad nende lahutamatu osa.

5.   Käesolev direktiiv ei mõjuta õiguste haldamise korraldust liikmesriigi tasandil.

Artikkel 2

Orbteosed

1.   Teos või fonogramm on orbteos, kui ei ole tuvastatud ühtegi teosele või fonogrammile õigusi omavat isikut või kui tuvastamisest hoolimata ei ole ühtegi õiguste omajat leitud vaatamata sellele, et vastavalt artiklile 3 on läbi viidud ja dokumenteeritud õiguste omajate hoolikas otsing.

2.   Kui mitmel isikul on õigus teosele või fonogrammile ja neist ühtegi ei ole tuvastatud või tuvastamisest hoolimata leitud pärast vastavalt artiklile 3 läbiviidud ja registreeritud hoolikat otsingut, võib teost või fonogrammi kasutada käesoleva direktiivi kohaselt tingimusel, et õiguste omajad, kes on tuvastatud ja leitud, on neile kuuluvate õiguste suhtes andnud artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonidele loa direktiivi 2001/29/EÜ artikliga 2 hõlmatud reprodutseerimiseks ja artikliga 3 hõlmatud üldsusele kättesaadavaks tegemiseks.

3.   Lõige 2 ei piira tuvastatud ja leitud isikute õigusi teosele või fonogrammile.

4.   Artiklit 5 kohaldatakse vajalike muudatustega lõikes 2 osutatud tuvastamata või leidmata isikutele, kellel on õigused teostele.

5.   Käesolev direktiiv ei piira anonüümselt või pseudonüümi all loodud teoseid reguleerivate siseriiklike sätete kohaldamist.

Artikkel 3

Hoolikas otsing

1.   Selleks et teha kindlaks, kas teos või fonogramm on orbteos, tagavad artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonid, et iga teose või muu kaitstud objekti puhul viiakse heas usus läbi hoolikas otsing, milleks kasutatakse kõnealuse teose ja muu kaitstud objekti kategooriale vastavaid kohaseid allikaid. Otsing viiakse läbi enne teose või fonogrammi kasutamist.

2.   Teose- või fonogrammikategooriale vastavad kohased allikad määrab liikmesriik, pidades nõu õiguste omajate ja kasutajatega ning hõlmates vähemalt lisas loetletud asjakohaseid allikaid.

3.   Hoolikas otsing viiakse läbi liikmesriigis, kus teos esmakordselt avaldati või, kui avaldamist ei toimunud, eetrisse anti, välja arvatud kinematograafilise või audiovisuaalse teose puhul, mille tootja peakorter või peamine elukoht asub liikmesriigis; viimasel juhul viiakse hoolikas otsing läbi liikmesriigis, kus asub tema peakorter või peamine elukoht.

Artikli 1 lõikes 3 osutatud juhul viiakse hoolikas otsing läbi liikmesriigis, kus on õiguste omaja nõusolekul teose või fonogrammi üldsusele kättesaadavaks teinud organisatsiooni asukoht.

4.   Kui tõendite põhjal on alust arvata, et muudes riikides leidub olulist teavet õiguste omajate kohta, kontrollitakse samuti nendes riikides kättesaadavaid teabeallikaid.

5.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonid dokumenteerivad oma hoolikad otsingud ning annavad liikmesriigi pädevatele asutustele järgmist teavet:

| a) | organisatsioonide läbiviidud hoolikate otsingute tulemused, mille alusel on tehtud järeldus käsitada teost või fonogrammi orbteosena; |
| --- | --- |

a)

organisatsioonide läbiviidud hoolikate otsingute tulemused, mille alusel on tehtud järeldus käsitada teost või fonogrammi orbteosena;

| b) | viis, kuidas organisatsioonid orbteost käesoleva direktiivi kohaselt kasutavad; |
| --- | --- |

b)

viis, kuidas organisatsioonid orbteost käesoleva direktiivi kohaselt kasutavad;

| c) | organisatsioonide kasutatavate teoste ja fonogrammide orbteose staatuse mis tahes muutus vastavalt artiklile 5; |
| --- | --- |

c)

organisatsioonide kasutatavate teoste ja fonogrammide orbteose staatuse mis tahes muutus vastavalt artiklile 5;

| d) | asjaomase organisatsiooni asjakohane kontaktteave. |
| --- | --- |

d)

asjaomase organisatsiooni asjakohane kontaktteave.

6.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et lõikes 5 osutatud teave registreeritakse ühtses avalikus sidusandmebaasis, mille loob ja mida haldab vastavalt määrusele (EL) nr 386/2012 Siseturu Ühtlustamise Amet („amet”). Selleks edastavad liikmesriigid ametile viivitamata kõnealuse teabe pärast selle esitamist artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonide poolt.

Artikkel 4

Orbteose staatuse vastastikune tunnustamine

Teost või fonogrammi, mida ühes liikmesriigis käsitatakse artikli 2 kohaselt orbteosena, käsitatakse orbteosena kõikides liikmesriikides. Kõnealust teost või fonogrammi võib kõigis liikmesriikides käesoleva direktiivi kohaselt kasutada ja sellele juurde pääseda. See kehtib ka artikli 2 lõikes 2 osutatud teoste ja fonogrammide kohta tuvastamata ja leidmata õiguste omajate õiguste osas.

Artikkel 5

Orbteose staatuse tühistamine

Liikmesriigid tagavad, et orbteosena käsitatavale teosele või fonogrammile õigusi omaval isikul oleks igal ajal võimalus oma õiguste ulatuses orbteose staatus tühistada.

Artikkel 6

Orbteoste lubatud kasutusviisid

1.   Liikmesriigid teevad direktiivi 2001/29/EÜ artiklis 2 sätestatud reprodutseerimise ja artiklis 3 sätestatud üldsusele kättesaadavaks tegemise õigusest erandi või piiravad kõnealuseid õigusi, tagamaks et artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonidel lubataks nende kogudes talletatavaid orbteoseid kasutada järgmistel viisidel:

| a) | teha orbteos direktiivi 2001/29/EÜ artikli 3 tähenduses üldsusele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

a)

teha orbteos direktiivi 2001/29/EÜ artikli 3 tähenduses üldsusele kättesaadavaks;

| b) | reprodutseerida orbteost direktiivi 2001/29/EÜ artikli 2 tähenduses digiteerimise, kättesaadavaks tegemise, indekseerimise, kataloogimise, säilitamise või taastamise eesmärgil. |
| --- | --- |

b)

reprodutseerida orbteost direktiivi 2001/29/EÜ artikli 2 tähenduses digiteerimise, kättesaadavaks tegemise, indekseerimise, kataloogimise, säilitamise või taastamise eesmärgil.

2.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonid kasutavad orbteost vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 üksnes avalikke huvisid teenivate ülesannete täitmisega seotud eesmärkidel, eelkõige nende kogudes talletatavate teoste ja fonogrammide säilitamiseks, taastamiseks ning kultuurilistel ja hariduslikel eesmärkidel kättesaadavaks tegemiseks. Organisatsioonid võivad kõnealuse kasutamise käigus teenida tulu üksnes orbteoste digiteerimise ja üldsusele kättesaadavaks tegemise kulude katmise eesmärgil.

3.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonid märgivad orbteose iga kasutuse puhul tuvastatud autorite ja teiste õiguste omajate nimed.

4.   Käesolev direktiiv ei piira kõnealuste organisatsioonide vabadust sõlmida avalikest huvidest lähtuvate ülesannete täitmisel lepinguid, eriti avaliku ja erasektori partnerluskokkuleppeid.

5.   Liikmesriigid näevad ette, et õiguste omajad, kes tühistavad oma teose või muu kaitstud objekti orbteose staatuse, saavad õiglase hüvitise teose ja muu kaitstud objekti kasutamise eest artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonide poolt vastavalt käesoleva artikli lõikele 1. Liikmesriikidel on vabadus määrata, millistel asjaoludel hüvitist makstakse. Nimetatud hüvitise tase määratakse kindlaks liidu õiguses kehtestatud piirmäärasid arvestades selle liikmesriigi õigusaktidega, kus asub kõnealust orbteost kasutav organisatsioon.

Artikkel 7

Muude sätete jätkuv kohaldamine

Käesolev direktiiv ei piira sätete kohaldamist, mis käsitlevad eelkõige patendiõigusi, kaubamärke, disainilahendusi, kasulikke mudeleid, mikrolülituse topograafiat, kirjatüüpe, tingimusjuurdepääsu, ringhäälinguteenuste kaablile juurdepääsu, rahvusliku rikkuse kaitset, sundeksemplari loovutamise kohustusega seonduvaid nõudeid, konkurentsi piiravat tegevust ja kõlvatut konkurentsi käsitlevaid seadusi, ärisaladusi, julgeolekut, konfidentsiaalsust, andmekaitset ja eraelu puutumatust, avalikele dokumentidele juurdepääsu ja lepinguõigusega seonduvat ning eeskirju ajakirjandusvabaduse ja sõnavabaduse kohta meedias.

Artikkel 8

Ajaline kohaldatavus

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõikide artiklis 1 osutatud teoste ja fonogrammide suhtes, mis on 29. oktoobril 2014 või pärast seda kaitstud liikmesriikide autoriõigusealaste õigusaktidega.

2.   Käesoleva direktiivi kohaldamine ei mõjuta enne 29. oktoobrit 2014 sooritatud toiminguid ega omandatud õigusi.

Artikkel 9

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 29. oktoobriks 2014. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 10

Läbivaatamisklausel

Komisjon jälgib pidevalt õigusi käsitlevate teabeallikate arengut ning esitab hiljemalt 29. oktoobriks 2015 ja seejärel igal aastal aruande võimaluse kohta lisada käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kirjastajaid ja teoseid või muid kaitstud objekte, eelkõige üksikuid fotosid ja muid kujutisi, mis praegu ei kuulu selle reguleerimisalasse.

Komisjon esitab hiljemalt 29. oktoobriks 2015 Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta, võttes arvesse digitaalraamatukogude arengut.

Vajaduse korral ning eelkõige siseturu toimimise tagamiseks esitab komisjon ettepanekuid käesoleva direktiivi muutmise kohta.

Liikmesriik, kellel on mõjuvad põhjused arvata, et käesoleva direktiivi rakendamine mõjutab negatiivselt mõnda artikli 1 lõikes 5 osutatud õiguste haldamise siseriiklikku sätet, võib juhtida sellele komisjoni tähelepanu, esitades kogu asjakohase tõendusmaterjali. Komisjon võtab tõendusmaterjali arvesse käesoleva artikli teises lõigus osutatud aruande koostamisel ja direktiivi muudatusettepanekute esitamise vajalikkuse hindamisel.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 12

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 25. oktoober 2012

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  ELT C 376, 22.12.2011, lk 66.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 4. oktoobri 2012. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2012. aasta määrus (EL) nr 386/2012, millega antakse Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) intellektuaalomandi õiguskaitsega seotud ülesannete täitmine, sealhulgas avaliku ja erasektori esindajatest koosneva intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse moodustamine (ELT L 129, 16.5.2012, lk 1).

4

---

LISA

Artikli 3 lõikes 2 osutatud allikate hulka kuuluvad:

| 1) | avaldatud raamatute puhul:






  a) | sundeksemplarid, raamatukogude kataloogid ning raamatukogude ja muude asutuste peetavad normandmestikud; |
| --- | --- | --- |

1)

avaldatud raamatute puhul:

a)

sundeksemplarid, raamatukogude kataloogid ning raamatukogude ja muude asutuste peetavad normandmestikud;

| b) | vastava riigi kirjastajate ja autorite ühendused; |
| --- | --- |

b)

vastava riigi kirjastajate ja autorite ühendused;

| c) | olemasolevad andmebaasid ja registrid, WATCH (kirjanikud, kunstnikud ja nende teoste autoriõiguste omajad (Writers, Artists and their Copyright Holders)), ISBN (raamatu rahvusvaheline standardnumber (International Standard Book Number)) ning trükiste andmebaasis olevad raamatud; |
| --- | --- |

c)

olemasolevad andmebaasid ja registrid, WATCH (kirjanikud, kunstnikud ja nende teoste autoriõiguste omajad (Writers, Artists and their Copyright Holders)), ISBN (raamatu rahvusvaheline standardnumber (International Standard Book Number)) ning trükiste andmebaasis olevad raamatud;

| d) | asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide, eelkõige reprodutseerimisõiguste omajate organisatsioonide andmebaasid; |
| --- | --- |

d)

asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide, eelkõige reprodutseerimisõiguste omajate organisatsioonide andmebaasid;

| e) | mitmeid andmebaase ja registreid hõlmavad allikad, sealhulgas VIAF (virtuaalne rahvusvaheline normandmestik (Virtual International Authority Files)) ja ARROW (juurdepääsetavad autoriõigusteabe ja orbteoste registrid (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works)); |
| --- | --- |

e)

mitmeid andmebaase ja registreid hõlmavad allikad, sealhulgas VIAF (virtuaalne rahvusvaheline normandmestik (Virtual International Authority Files)) ja ARROW (juurdepääsetavad autoriõigusteabe ja orbteoste registrid (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works));

| 2) | ajalehtede, ajakirjade ja perioodikaväljaannete puhul:






  a) | perioodiliste väljaannete ISSN (rahvusvaheline jadaväljaande standardnumber (International Standard Serial Number)); |
| --- | --- | --- |

2)

ajalehtede, ajakirjade ja perioodikaväljaannete puhul:

a)

perioodiliste väljaannete ISSN (rahvusvaheline jadaväljaande standardnumber (International Standard Serial Number));

| b) | raamatukogude ja muude kogude kartoteegid ja kataloogid; |
| --- | --- |

b)

raamatukogude ja muude kogude kartoteegid ja kataloogid;

| c) | sundeksemplar; |
| --- | --- |

c)

sundeksemplar;

| d) | vastava riigi kirjastajate, autorite ja ajakirjanike ühendused; |
| --- | --- |

d)

vastava riigi kirjastajate, autorite ja ajakirjanike ühendused;

| e) | asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide, sealhulgas reprodutseerimisõiguste organisatsioonide andmebaasid; |
| --- | --- |

e)

asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide, sealhulgas reprodutseerimisõiguste organisatsioonide andmebaasid;

| 3) | visuaalteoste, sealhulgas kujutava kunsti, fotograafia, illustreerimise, disaini ja arhitektuuri valdkonda kuuluvate teoste, viimati nimetatud teoste visandite ning muude raamatutes, ajakirjades ja ajalehtedes või muudes teostes sisalduvate teoste puhul:






  a) | punktides 1 ja 2 osutatud allikad; |
| --- | --- | --- |

3)

visuaalteoste, sealhulgas kujutava kunsti, fotograafia, illustreerimise, disaini ja arhitektuuri valdkonda kuuluvate teoste, viimati nimetatud teoste visandite ning muude raamatutes, ajakirjades ja ajalehtedes või muudes teostes sisalduvate teoste puhul:

a)

punktides 1 ja 2 osutatud allikad;

| b) | eelkõige kujutava kunsti asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide, sealhulgas reprodutseerimisõiguste omajate organisatsioonide andmebaasid; |
| --- | --- |

b)

eelkõige kujutava kunsti asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide, sealhulgas reprodutseerimisõiguste omajate organisatsioonide andmebaasid;

| c) | fotoagentuuride andmebaasid, kui see on kohaldatav; |
| --- | --- |

c)

fotoagentuuride andmebaasid, kui see on kohaldatav;

| 4) | audiovisuaalsete teoste ja fonogrammide puhul:






  a) | sundeksemplarid; |
| --- | --- | --- |

4)

audiovisuaalsete teoste ja fonogrammide puhul:

a)

sundeksemplarid;

| b) | vastava riigi tootjate ühendused; |
| --- | --- |

b)

vastava riigi tootjate ühendused;

| c) | filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevate asutuste ja riiklike raamatukogude andmebaasid; |
| --- | --- |

c)

filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevate asutuste ja riiklike raamatukogude andmebaasid;

| d) | andmebaasid, kus kasutatakse asjakohaseid standardeid ja tunnuseid, näiteks ISAN (audiovisuaalteose rahvusvaheline standardnumber (International Standard Audiovisual Number)) audiovisuaalse materjali puhul, ISWC (muusikateose rahvusvaheline standardnumber (International Standard Music Work Code)) muusikateoste puhul ning ISRC (helisalvestise rahvusvaheline standardnumber (International Standard Recording Code)) fonogrammide puhul; |
| --- | --- |

d)

andmebaasid, kus kasutatakse asjakohaseid standardeid ja tunnuseid, näiteks ISAN (audiovisuaalteose rahvusvaheline standardnumber (International Standard Audiovisual Number)) audiovisuaalse materjali puhul, ISWC (muusikateose rahvusvaheline standardnumber (International Standard Music Work Code)) muusikateoste puhul ning ISRC (helisalvestise rahvusvaheline standardnumber (International Standard Recording Code)) fonogrammide puhul;

| e) | eelkõige autorite, esitajate, fonogrammitootjate ja audiovisuaalsektori tootjate asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide andmebaasid; |
| --- | --- |

e)

eelkõige autorite, esitajate, fonogrammitootjate ja audiovisuaalsektori tootjate asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide andmebaasid;

| f) | andmed tegijate kohta ja muu teose pakendil olev teave; |
| --- | --- |

f)

andmed tegijate kohta ja muu teose pakendil olev teave;

| g) | teatavat õiguste omajate kategooriat esindavate muude asjakohaste ühenduste andmebaasid. |
| --- | --- |

g)

teatavat õiguste omajate kategooriat esindavate muude asjakohaste ühenduste andmebaasid.

---

OTSUSED

| 27.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/13

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 994/2012/EL,

25. oktoober 2012,

liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu palus liikmesriikidel teavitada alates 1. jaanuarist 2012 komisjoni kõigist uutest ja olemasolevatest kahepoolsetest energiavaldkonnas sõlmitud kokkulepetest kolmandate riikidega. Komisjon peaks tegema saadud teabe asjakohasel kujul kättesaadavaks kõikidele teistele liikmesriikidele, võttes arvesse vajadust kaitsta tundlikku äriteavet. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu palus liikmesriikidel teavitada alates 1. jaanuarist 2012 komisjoni kõigist uutest ja olemasolevatest kahepoolsetest energiavaldkonnas sõlmitud kokkulepetest kolmandate riikidega. Komisjon peaks tegema saadud teabe asjakohasel kujul kättesaadavaks kõikidele teistele liikmesriikidele, võttes arvesse vajadust kaitsta tundlikku äriteavet.

| (2) | Euroopa Liidu lepingu (ELi lepingu) artikli 4 kohaselt peavad liikmesriigid kasutama kõiki asjakohaseid meetmeid, et tagada aluslepingutest või liidu institutsioonide õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmine. Seepärast peaksid liikmesriigid vältima liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepete vastuolusid liidu õigusega või sellised vastuolud kõrvaldama. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu lepingu (ELi lepingu) artikli 4 kohaselt peavad liikmesriigid kasutama kõiki asjakohaseid meetmeid, et tagada aluslepingutest või liidu institutsioonide õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmine. Seepärast peaksid liikmesriigid vältima liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepete vastuolusid liidu õigusega või sellised vastuolud kõrvaldama.

| (3) | Energia siseturu nõuetekohaseks toimimiseks on vaja, et liitu imporditud energia suhtes kehtiksid täielikult energia siseturu aluseks olevad eeskirjad. Kui energia siseturg ei toimi nõuetekohaselt, seab see liidu energiavarustuse kindluse seisukohast haavatavasse ja ebasoodsasse olukorda ning vähendab Euroopa tööstusele ja tarbijatele avalduda võivat kasu. Liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste energiakokkulepete suur läbipaistvus võimaldaks liidul solidaarselt ja kooskõlastatult tegutseda, et tagada lepete vastavus liidu õigusele ja kindlustada tõhus energiavarustus. Samuti aitaks läbipaistvus saavutada tihedamat liidusisest koostööd energiaalaste välissuhete valdkonnas ning liidu pikaajalisi energeetika, kliima ja energiavarustuse kindlusega seotud poliitilisi eesmärke. |
| --- | --- |

(3)

Energia siseturu nõuetekohaseks toimimiseks on vaja, et liitu imporditud energia suhtes kehtiksid täielikult energia siseturu aluseks olevad eeskirjad. Kui energia siseturg ei toimi nõuetekohaselt, seab see liidu energiavarustuse kindluse seisukohast haavatavasse ja ebasoodsasse olukorda ning vähendab Euroopa tööstusele ja tarbijatele avalduda võivat kasu. Liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste energiakokkulepete suur läbipaistvus võimaldaks liidul solidaarselt ja kooskõlastatult tegutseda, et tagada lepete vastavus liidu õigusele ja kindlustada tõhus energiavarustus. Samuti aitaks läbipaistvus saavutada tihedamat liidusisest koostööd energiaalaste välissuhete valdkonnas ning liidu pikaajalisi energeetika, kliima ja energiavarustuse kindlusega seotud poliitilisi eesmärke.

| (4) | Seetõttu tuleks luua uus teabevahetusmehhanism. See peaks hõlmama ainult selliseid valitsustevahelisi kokkuleppeid, mis mõjutavad energia siseturgu või liidu energiavarustuse kindlust, kuna need kaks küsimust on omavahel lahutamatult seotud. Liikmesriikide ülesandeks on anda esialgne hinnang selle kohta, kas asjaomane valitsustevaheline kokkulepe või muu tekst, millele on valitsustevahelises kokkuleppes selgesõnaliselt osutatud, mõjutab energia siseturgu või liidu energiavarustuse kindlust; kahtluse korral peaks liikmesriigid konsulteerima komisjoniga. Energia siseturgu või liidu energiavarustuse kindlust ei mõjuta põhimõtteliselt kokkulepped, mis on kehtivuse kaotanud või mida enam ei rakendata, ning seetõttu ei peaks need olema kõnealuse teabevahetusmehhanismiga hõlmatud. Teabevahetusmehhanism peaks hõlmama eelkõige kõiki valitsustevahelisi kokkuleppeid, mis mõjutavad gaasi, nafta või elektriga varustamist püsiinfrastruktuuri kaudu või liitu imporditava energia kogust. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks luua uus teabevahetusmehhanism. See peaks hõlmama ainult selliseid valitsustevahelisi kokkuleppeid, mis mõjutavad energia siseturgu või liidu energiavarustuse kindlust, kuna need kaks küsimust on omavahel lahutamatult seotud. Liikmesriikide ülesandeks on anda esialgne hinnang selle kohta, kas asjaomane valitsustevaheline kokkulepe või muu tekst, millele on valitsustevahelises kokkuleppes selgesõnaliselt osutatud, mõjutab energia siseturgu või liidu energiavarustuse kindlust; kahtluse korral peaks liikmesriigid konsulteerima komisjoniga. Energia siseturgu või liidu energiavarustuse kindlust ei mõjuta põhimõtteliselt kokkulepped, mis on kehtivuse kaotanud või mida enam ei rakendata, ning seetõttu ei peaks need olema kõnealuse teabevahetusmehhanismiga hõlmatud. Teabevahetusmehhanism peaks hõlmama eelkõige kõiki valitsustevahelisi kokkuleppeid, mis mõjutavad gaasi, nafta või elektriga varustamist püsiinfrastruktuuri kaudu või liitu imporditava energia kogust.

| (5) | Teabevahetusmehhanism ei peaks hõlmama neid valitsustevahelisi kokkuleppeid, mis tuleb tervikuna komisjonile esitada vastavalt muudele liidu õigusaktidele. Mainitud erand ei peaks kehtima selliste kolmandate riikidega sõlmitud valitsustevaheliste kokkulepete suhtes, mis mõjutavad gaasiinfrastruktuuri ja -tarnete arendamist ja kasutamist ning millest tuleb komisjoni teavitada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määruse (EL) nr 994/2010 (milles käsitletakse gaasivarustuse kindluse tagamise meetmeid) (3) artikli 13 lõike 6 punktile a. Sellistest kokkulepetest tuleks teavitada käesolevas otsuses sätestatud eeskirjade kohaselt. Topelttöö vältimiseks tuleks käesoleva otsuse kohast teatamist lugeda määruse (EL) nr 994/2010 artikli 13 lõike 6 punktis a sätestatud kohustuse täitmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Teabevahetusmehhanism ei peaks hõlmama neid valitsustevahelisi kokkuleppeid, mis tuleb tervikuna komisjonile esitada vastavalt muudele liidu õigusaktidele. Mainitud erand ei peaks kehtima selliste kolmandate riikidega sõlmitud valitsustevaheliste kokkulepete suhtes, mis mõjutavad gaasiinfrastruktuuri ja -tarnete arendamist ja kasutamist ning millest tuleb komisjoni teavitada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määruse (EL) nr 994/2010 (milles käsitletakse gaasivarustuse kindluse tagamise meetmeid) (3) artikli 13 lõike 6 punktile a. Sellistest kokkulepetest tuleks teavitada käesolevas otsuses sätestatud eeskirjade kohaselt. Topelttöö vältimiseks tuleks käesoleva otsuse kohast teatamist lugeda määruse (EL) nr 994/2010 artikli 13 lõike 6 punktis a sätestatud kohustuse täitmiseks.

| (6) | Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvaid küsimusi käsitlevaid valitsustevahelisi kokkuleppeid käesoleva otsusega ei hõlmata. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvaid küsimusi käsitlevaid valitsustevahelisi kokkuleppeid käesoleva otsusega ei hõlmata.

| (7) | Käesolev otsus ei loo äriüksuste vaheliste kokkulepetega seotud kohustusi. Siiski ei takista see liikmesriikidel edastada komisjonile vabatahtlikult kaubanduskokkuleppeid, millele on valitsustevahelistes kokkulepetes selgesõnaliselt viidatud. Kuna kaubanduskokkulepped võivad sisaldada regulatiivsätteid, peaks ettevõtjatel, kes peavad läbirääkimisi kaubanduskokkulepete sõlmimiseks kolmandate riikide ettevõtjatega, olema lisaks ka võimalus küsida nõu komisjonilt, et vältida lepete võimalikku vastuolu liidu õigusega. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus ei loo äriüksuste vaheliste kokkulepetega seotud kohustusi. Siiski ei takista see liikmesriikidel edastada komisjonile vabatahtlikult kaubanduskokkuleppeid, millele on valitsustevahelistes kokkulepetes selgesõnaliselt viidatud. Kuna kaubanduskokkulepped võivad sisaldada regulatiivsätteid, peaks ettevõtjatel, kes peavad läbirääkimisi kaubanduskokkulepete sõlmimiseks kolmandate riikide ettevõtjatega, olema lisaks ka võimalus küsida nõu komisjonilt, et vältida lepete võimalikku vastuolu liidu õigusega.

| (8) | Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kõik olemasolevad valitsustevahelised kokkulepped, mis on juba jõustunud või mida kohaldatakse rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikli 25 kohaselt ajutiselt, ning kõik uued valitsustevahelised kokkulepped. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kõik olemasolevad valitsustevahelised kokkulepped, mis on juba jõustunud või mida kohaldatakse rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikli 25 kohaselt ajutiselt, ning kõik uued valitsustevahelised kokkulepped.

| (9) | Liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kavandatavate või läbirääkimisel olevate valitsustevaheliste energiakokkulepete suurem läbipaistvus aitaks kaasa liikmesriikide ühtsele lähenemisele sellistele lepingutele, samuti kokkulepete vastavusele liidu õigusele ning liidu energiavarustuse kindlusele. Seetõttu peaks liikmesriikidel olema võimalus teavitada komisjoni läbirääkimistest uute valitsustevaheliste kokkulepete sõlmimiseks või olemasolevate valitsustevaheliste kokkulepete muutmiseks. Kui liikmesriigid sellise variandi valivad, peaksid nad hoidma komisjoni korrapäraselt kursis käimasolevate läbirääkimistega. Liikmesriikidel peaks olema võimalus kutsuda komisjoni osalema läbirääkimistel vaatlejana.
  Komisjonil peaks olema õigus osaleda läbirääkimistel vaatlejana ka omal soovil asjaomaste liikmesriikide nõusolekul. Samuti peaks liikmesriikidel olema võimalus paluda kolmandate riikidega peetavatel läbirääkimistel komisjoni abi. Komisjonil peaks sellisel juhul olema võimalus anda nõu, kuidas vältida vastuolu liidu õigusega, ning juhtida tähelepanu liidu energiapoliitika eesmärkidele ja liikmesriikide vahelise solidaarsuse põhimõttele. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kavandatavate või läbirääkimisel olevate valitsustevaheliste energiakokkulepete suurem läbipaistvus aitaks kaasa liikmesriikide ühtsele lähenemisele sellistele lepingutele, samuti kokkulepete vastavusele liidu õigusele ning liidu energiavarustuse kindlusele. Seetõttu peaks liikmesriikidel olema võimalus teavitada komisjoni läbirääkimistest uute valitsustevaheliste kokkulepete sõlmimiseks või olemasolevate valitsustevaheliste kokkulepete muutmiseks. Kui liikmesriigid sellise variandi valivad, peaksid nad hoidma komisjoni korrapäraselt kursis käimasolevate läbirääkimistega. Liikmesriikidel peaks olema võimalus kutsuda komisjoni osalema läbirääkimistel vaatlejana.

Komisjonil peaks olema õigus osaleda läbirääkimistel vaatlejana ka omal soovil asjaomaste liikmesriikide nõusolekul. Samuti peaks liikmesriikidel olema võimalus paluda kolmandate riikidega peetavatel läbirääkimistel komisjoni abi. Komisjonil peaks sellisel juhul olema võimalus anda nõu, kuidas vältida vastuolu liidu õigusega, ning juhtida tähelepanu liidu energiapoliitika eesmärkidele ja liikmesriikide vahelise solidaarsuse põhimõttele.

| (10) | Komisjon peaks hindama olemasolevate valitsusvaheliste kokkulepete kooskõla liidu õigusega. Vastuolu korral peaksid liikmesriigid tegema kõik sobiva lahenduse leidmiseks, millega avastatud vastuolu kõrvaldada. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon peaks hindama olemasolevate valitsusvaheliste kokkulepete kooskõla liidu õigusega. Vastuolu korral peaksid liikmesriigid tegema kõik sobiva lahenduse leidmiseks, millega avastatud vastuolu kõrvaldada.

| (11) | Selleks et tagada suurem läbipaistvus ja vältida potentsiaalset vastuolu liidu õigusega, peaks liikmesriikidel olema võimalus teavitada komisjoni kavandatavast valitsustevahelisest kokkuleppest enne läbirääkimiste alustamist või nende toimumise ajal. Kui valitsustevahelise kokkuleppe üle läbirääkimisi pidanud liikmesriik on teavitanud komisjoni enne läbirääkimiste lõpuleviimist kõnealusel viisil ning esitanud talle valitsustevahelise kokkuleppe eelnõu, peaks komisjonil olema võimalus teavitada kõnealust liikmesriiki oma arvamusest kõnealuse kokkuleppe kooskõla kohta liidu õigusega. Kui komisjon on arvamusel, et liikmesriik ei ole täitnud oma Euroopa Liidu toimimise lepingust (ELi toimimise leping) tulenevaid kohustusi, on tal vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 258 õigus algatada rikkumismenetlus. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada suurem läbipaistvus ja vältida potentsiaalset vastuolu liidu õigusega, peaks liikmesriikidel olema võimalus teavitada komisjoni kavandatavast valitsustevahelisest kokkuleppest enne läbirääkimiste alustamist või nende toimumise ajal. Kui valitsustevahelise kokkuleppe üle läbirääkimisi pidanud liikmesriik on teavitanud komisjoni enne läbirääkimiste lõpuleviimist kõnealusel viisil ning esitanud talle valitsustevahelise kokkuleppe eelnõu, peaks komisjonil olema võimalus teavitada kõnealust liikmesriiki oma arvamusest kõnealuse kokkuleppe kooskõla kohta liidu õigusega. Kui komisjon on arvamusel, et liikmesriik ei ole täitnud oma Euroopa Liidu toimimise lepingust (ELi toimimise leping) tulenevaid kohustusi, on tal vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 258 õigus algatada rikkumismenetlus.

| (12) | Kõik käesoleva otsusega hõlmatud lõplikud, ratifitseeritud valitsustevahelised kokkulepped tuleks edastada komisjonile, et võimaldada kõikide teiste liikmesriikide teavitamist. |
| --- | --- |

(12)

Kõik käesoleva otsusega hõlmatud lõplikud, ratifitseeritud valitsustevahelised kokkulepped tuleks edastada komisjonile, et võimaldada kõikide teiste liikmesriikide teavitamist.

| (13) | Komisjon peaks tegema kogu saadud teabe kõigile teistele liikmesriikidele turvalisel elektroonilisel kujul kättesaadavaks. Komisjon peaks täitma liikmesriikide taotlused käsitada esitatud teavet konfidentsiaalsena. Seevastu ei tohiks konfidentsiaalsustaotlused piirata komisjoni juurdepääsu konfidentsiaalsele teabele, kuna komisjonil on oma hinnangute koostamiseks vaja terviklikku teavet. Komisjon peaks vastutama konfidentsiaalsusklausli kohaldamise tagamise eest. Konfidentsiaalsustaotlused ei tohiks piirata dokumentidele juurdepääsu õigust, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (4). |
| --- | --- |

(13)

Komisjon peaks tegema kogu saadud teabe kõigile teistele liikmesriikidele turvalisel elektroonilisel kujul kättesaadavaks. Komisjon peaks täitma liikmesriikide taotlused käsitada esitatud teavet konfidentsiaalsena. Seevastu ei tohiks konfidentsiaalsustaotlused piirata komisjoni juurdepääsu konfidentsiaalsele teabele, kuna komisjonil on oma hinnangute koostamiseks vaja terviklikku teavet. Komisjon peaks vastutama konfidentsiaalsusklausli kohaldamise tagamise eest. Konfidentsiaalsustaotlused ei tohiks piirata dokumentidele juurdepääsu õigust, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (4).

| (14) | Kui liikmesriik käsitleb valitsustevahelist kokkulepet konfidentsiaalsena, peaks ta esitama komisjonile sellest kokkuvõtte teiste liikmesriikide teavitamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(14)

Kui liikmesriik käsitleb valitsustevahelist kokkulepet konfidentsiaalsena, peaks ta esitama komisjonile sellest kokkuvõtte teiste liikmesriikide teavitamise eesmärgil.

| (15) | Pidev valitsustevahelisi kokkuleppeid käsitleva teabe vahetamine liidu tasandil peaks võimaldama välja töötada parimad tavad. Kõnealustest parimatest tavadest lähtudes peaks komisjon välja töötama liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelistes kokkulepetes kasutatavad vabatahtlikud standardsätted, tehes seejuures liidu välispoliitikat käsitlevates küsimustes vajaduse korral koostööd Euroopa välisteenistusega. Kõnealuste standardsätete kasutamise eesmärgiks peaks olema valitsustevaheliste kokkulepete ja liidu õiguse, eelkõige konkurentsiõiguse ja energia siseturu eeskirjade ning liidu sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepete vahelise vastuolu vältimine. Nende kasutamine peaks olema vabatahtlik ning nende sisu peaks olema võimalik kohandada vastavalt konkreetsele asjaolule. |
| --- | --- |

(15)

Pidev valitsustevahelisi kokkuleppeid käsitleva teabe vahetamine liidu tasandil peaks võimaldama välja töötada parimad tavad. Kõnealustest parimatest tavadest lähtudes peaks komisjon välja töötama liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelistes kokkulepetes kasutatavad vabatahtlikud standardsätted, tehes seejuures liidu välispoliitikat käsitlevates küsimustes vajaduse korral koostööd Euroopa välisteenistusega. Kõnealuste standardsätete kasutamise eesmärgiks peaks olema valitsustevaheliste kokkulepete ja liidu õiguse, eelkõige konkurentsiõiguse ja energia siseturu eeskirjade ning liidu sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepete vahelise vastuolu vältimine. Nende kasutamine peaks olema vabatahtlik ning nende sisu peaks olema võimalik kohandada vastavalt konkreetsele asjaolule.

| (16) | Pidades silmas energia siseturu olemasolu ning liidu energiapoliitika eesmärke, peaksid liikmesriigid kõnealust ühist energiastrateegiat ja selle eesmärke arvesse võtma liidu energiapoliitikat mõjutavate valitsusvaheliste energiavaldkonnas sõlmitavate kokkulepete alaste läbirääkimiste pidamisel. |
| --- | --- |

(16)

Pidades silmas energia siseturu olemasolu ning liidu energiapoliitika eesmärke, peaksid liikmesriigid kõnealust ühist energiastrateegiat ja selle eesmärke arvesse võtma liidu energiapoliitikat mõjutavate valitsusvaheliste energiavaldkonnas sõlmitavate kokkulepete alaste läbirääkimiste pidamisel.

| (17) | Suuremad vastastikused teadmised olemasolevatest ja uutest valitsustevahelistest kokkulepetest peaksid võimaldama paremini kooskõlastada energiaalast tegevust nii liikmesriikide endi kui ka liikmesriikide ja komisjoni vahel. Selline parem kooskõla peaks aitama liikmesriikidel täielikult ära kasutada liidu poliitilist ja majanduslikku kaalukust ning võimaldama komisjonil pakkuda lahendusi valitsustevaheliste kokkulepetega seotud probleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Suuremad vastastikused teadmised olemasolevatest ja uutest valitsustevahelistest kokkulepetest peaksid võimaldama paremini kooskõlastada energiaalast tegevust nii liikmesriikide endi kui ka liikmesriikide ja komisjoni vahel. Selline parem kooskõla peaks aitama liikmesriikidel täielikult ära kasutada liidu poliitilist ja majanduslikku kaalukust ning võimaldama komisjonil pakkuda lahendusi valitsustevaheliste kokkulepetega seotud probleemide lahendamiseks.

| (18) | Komisjon peaks hõlbustama ja toetama liikmesriikide tegevuse kooskõlastamist, et tugevdada tootja-, transiidi- ja tarbijariikide suhtes võetava kindla ja tõhusa kooskõlastatud lähenemisviisi abil liidu üldist strateegilist rolli. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon peaks hõlbustama ja toetama liikmesriikide tegevuse kooskõlastamist, et tugevdada tootja-, transiidi- ja tarbijariikide suhtes võetava kindla ja tõhusa kooskõlastatud lähenemisviisi abil liidu üldist strateegilist rolli.

| (19) | Teabevahetusmehhanism, sealhulgas selle rakendamise käigus liikmesriikide poolt läbiviidavad hindamised, ei piira rikkumisi, riigiabi ja konkurentsivõimet käsitlevate liidu eeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(19)

Teabevahetusmehhanism, sealhulgas selle rakendamise käigus liikmesriikide poolt läbiviidavad hindamised, ei piira rikkumisi, riigiabi ja konkurentsivõimet käsitlevate liidu eeskirjade kohaldamist.

| (20) | Komisjon peaks hindama, kas käesolev otsus on piisav ja tõhus, et tagada valitsustevaheliste kokkulepete ja liidu õiguse kooskõla ning valitsustevaheliste kokkulepetega seotud tegevuse parem kooskõlastamine liikmesriikide vahel energeetika valdkonnas. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon peaks hindama, kas käesolev otsus on piisav ja tõhus, et tagada valitsustevaheliste kokkulepete ja liidu õiguse kooskõla ning valitsustevaheliste kokkulepetega seotud tegevuse parem kooskõlastamine liikmesriikide vahel energeetika valdkonnas.

| (21) | Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt valitsustevahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabe vahetamine liikmesriikide ja komisjoni vahel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva otsuse mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(21)

Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt valitsustevahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabe vahetamine liikmesriikide ja komisjoni vahel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva otsuse mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesoleva otsusega luuakse mehhanism artiklis 2 määratletud energiavaldkonnas sõlmitud valitsustevahelisi kokkuleppeid käsitleva teabe vahetamiseks liikmesriikide ja komisjoni vahel, eesmärgiga optimeerida siseturu toimimist energiavaldkonnas.

2.   Käesolevat otsust ei kohaldata valitsustevaheliste kokkulepete suhtes, mille kohta tervikuna kehtib muu liidu õiguses sätestatud eriomane teavitamismenetlus.

Erandina esimesest lõigust kohaldatakse käesolevat otsust määruse (EL) nr 994/2010 artikli 13 lõike 6 punkti a kohaselt komisjonile teatavaks tehtavatele valitsustevahelistele kokkulepetele.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „valitsustevaheline kokkulepe”– ühe või enama liikmesriigi ning ühe või enama kolmanda riigi vaheline õiguslikult siduv kokkulepe, mis mõjutab energia siseturu korraldust või toimimist või liidu energiavarustuse kindlust, või, kui sellises õiguslikult siduvas kokkuleppes käsitletakse ka muid küsimusi, hõlmab käesoleva otsuse kohaldamisel valitsustevahelise kokkuleppe mõiste üksnes selle energiaalaseid sätteid, sh kõnealuste energiaalaste sätete suhtes kohaldatavaid üldsätteid;

2)   „olemasolev valitsustevaheline kokkulepe”– valitsustevaheline kokkulepe, mis jõustus või mida kohaldatakse ajutiselt enne käesoleva otsuse jõustumist.

Artikkel 3

Liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus

1.   Hiljemalt 17. veebruariks 2013 esitavad liikmesriigid komisjonile kõik olemasolevad valitsustevahelised kokkulepped, sealhulgas nende lisad, ja kõik neisse tehtud muudatused. Kui kõnealustes olemasolevates valitsustevahelistes kokkulepetes on selgesõnaliselt osutatud muudele tekstidele, esitavad liikmesriigid komisjonile ka need muud tekstid juhul, kui need sisaldavad elemente, mis mõjutavad energia siseturu toimimist või liidu energiavarustuse kindlust. See kohustus ei kehti äriüksuste vaheliste kokkulepete suhtes.

Käesoleva lõike kohaldamisel loetakse esitatuks need olemasolevad valitsustevahelised kokkulepped, mis on esitatud komisjonile käesoleva otsuse jõustumise kuupäevaks vastavalt määruse (EL) nr 994/2010 artikli 13 lõike 6 punktile a, tingimusel et need on esitatud vastavalt käesoleva lõike esimese lõigu nõuetele. Hiljemalt 17. veebruariks 2013 teatavad liikmesriigid komisjonile, kas kõnealuste valitsusvaheliste kokkulepete mõnda osa tuleks käsitleda konfidentsiaalsena ning kas esitatud teavet võib jagada teiste liikmesriikidega.

Kui liikmesriik esitab käesoleva lõike kohaselt komisjonile olemasolevad valitsusvahelised kokkulepped, mis jäävad samuti määruse (EL) nr 994/2010 artikli 13 lõike 6 punkti a reguleerimisalasse, loetakse nimetatud artiklis sätestatud teatamiskohustus täidetuks.

2.   Kui komisjonil on pärast esialgset hindamist kahtlusi, kas lõike 1 alusel esitatud kokkulepped vastavad liidu õigusele, eelkõige liidu konkurentsiõigusele ja energia siseturgu reguleerivatele õigusaktidele, annab komisjon sellest asjaomastele liikmesriikidele teada üheksa kuu jooksul alates kõnealuste kokkulepete esitamisest.

3.   Liikmesriik võib valitsustevahelise kokkuleppe sõlmimiseks või olemasoleva valitsustevahelise kokkuleppe muutmiseks kolmanda riigiga peetavate läbirääkimiste eel või nende käigus komisjoni kirjalikult teavitada läbirääkimiste eesmärkidest ja sätetest, mida läbirääkimistel käsitletakse, ning võib anda muud asjakohast teavet. Kui liikmesriik teavitab komisjoni läbirääkimistest, hoiab ta komisjoni käimasolevate läbirääkimistega korrapäraselt kursis.

Asjaomane liikmesriik annab komisjonile teada, kas esimese lõigu alusel esitatud teavet võib jagada teiste liikmesriikidega. Kui teavet võib jagada, teeb komisjon saadud teabe kõigile liikmesriikide turvalisel elektroonilisel kujul kättesaadavaks, välja arvatud artikli 4 kohaselt konfidentsiaalseks tunnistatud teave.

4.   Kui liikmesriik teavitab lõike 3 kohaselt komisjoni läbirääkimistest, võib komisjon anda läbirääkimisi pidavale liikmesriigile nõu, kuidas vältida läbiräägitava valitsustevahelise kokkuleppe või olemasoleva valitsustevahelise kokkuleppe muudatuse vastuolu liidu õigusega.

5.   Pärast valitsustevahelise kokkuleppe või valitsustevahelise kokkuleppe muudatuse ratifitseerimist esitab asjaomane liikmesriik komisjonile vastava valitsustevahelise kokkuleppe või valitsustevahelise kokkuleppe muudatuse, sealhulgas kõik nende lisad.

Kui valitsustevahelises kokkuleppes või valitsustevahelise kokkuleppe muudatuses on selgesõnaliselt osutatud muudele tekstidele, esitavad liikmesriigid lisaks veel kõnealused tekstid juhul, kui need sisaldavad elemente, mis mõjutavad energia siseturu toimimist või liidu energiavarustuse kindlust. See kohustust ei kehti äriüksuste vaheliste kokkulepete suhtes.

6.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 7 ja artikli 4 kohaldamist, teeb komisjon käesoleva artikli lõigete 1 ja 5 alusel saadud dokumendid kõigile teistele liikmesriikidele turvalisel elektroonilisel kujul kättesaadavaks.

7.   Kui liikmesriik annab komisjonile artikli 4 kohaselt juhise mitte teha olemasolevat valitsustevahelist kokkulepet, olemasoleva valitsustevahelise kokkuleppe muudatust või uut valitsustevahelist kokkulepet kättesaadavaks teistele liikmesriikidele, teeb ta kättesaadavaks esitatud teabe kokkuvõtte. Kokkuvõte sisaldab kokkuleppe või muudatuse kohta vähemalt järgnevat:

| a) | sisu, |
| --- | --- |

a)

sisu,

| b) | eesmärk ja reguleerimisala, |
| --- | --- |

b)

eesmärk ja reguleerimisala,

| c) | kehtivusaeg, |
| --- | --- |

c)

kehtivusaeg,

| d) | osalised, |
| --- | --- |

d)

osalised,

| e) | teave peamiste elementide kohta. |
| --- | --- |

e)

teave peamiste elementide kohta.

Komisjon teeb kokkuvõtted kõigile teistele liikmesriikidele elektroonilisel kujul kättesaadavaks.

Artikkel 4

Konfidentsiaalsus

1.   Liikmesriik võib komisjonile artikli 3 lõigete 1 kuni 6 kohaselt teavet esitades märkida, kas mingit osa sellest teabest (äriteave või muu teave), mille avalikustamine võiks kahjustada asjaomaste osapoolte tegevust, tuleb käsitleda konfidentsiaalsena ja kas esitatud teavet võib teiste liikmesriikidega jagada. Komisjon arvestab neid suuniseid.

2.   Käesoleva artikli kohased konfidentsiaalsustaotlused ei piira komisjoni juurdepääsu konfidentsiaalsele teabele. Komisjon tagab, et konfidentsiaalsele teabele pääsevad ligi ainult need komisjoni talitused, kellele teabe kättesaamine on vältimatult vajalik.

Artikkel 5

Komisjoni abi

Kui liikmesriik annab komisjonile artikli 3 lõike 3 kohaselt teada läbirääkimistest, võib ta paluda kõnealuste läbirääkimiste vältel komisjoni abi.

Asjaomase liikmesriigi taotluse korral või komisjoni taotluse korral ning asjaomase liikmesriigi kirjalikul nõusolekul võib komisjon osaleda läbirääkimistel vaatlejana.

Kui komisjoni osaleb vaatlejana, võib ta anda läbirääkimisi pidavale liikmesriigile nõu, kuidas vältida läbiräägitava valitsustevahelise kokkuleppe või läbiräägitava valitsustevahelise kokkuleppe muudatuse vastuolu liidu õigusega.

Artikkel 6

Vastavuse hindamine

1.   Kui liikmesriik ei ole valitsustevahelise kokkuleppe sõlmimist või olemasoleva valitsustevahelise kokkuleppe muutmist käsitlevate läbirääkimiste käigus oma hinnangule tuginedes suutnud jõuda kindlale järeldusele, et kavandatav valitsustevaheline kokkulepe või läbiräägitav muudatus on vastavuses liidu õigusega, teatab ta sellest komisjonile enne läbirääkimiste lõpuleviimist ja esitab asjaomase kokkuleppe või muudatuse eelnõu koos kõigi lisadega komisjonile.

2.   Komisjoni annab nelja nädala jooksul alates asjaomase kokkuleppe või muudatuse eelnõu, sealhulgas lisade kättesaamisest asjaomasele liikmesriigile teada kõigist kahtlustest seoses valitsustevahelise kokkuleppe või muudatuse eelnõu vastavusega liidu õigusele. Kui komisjon kõnealuse perioodi jooksul ei vasta, siis loetakse, et komisjonil kahtlused puuduvad.

3.   Kui komisjon teatab lõike 1 alusel liikmesriigile, et tal on kahtlusi, teavitab ta asjaomast liikmesriiki oma arvamusest valitsustevahelise kokkuleppe või muudatuse eelnõu vastavuse kohta liidu õigusele 10 nädala jooksul alates lõike 2 kohaste dokumentide kättesaamisest (hindamisperiood). Asjaomase liikmesriigi nõusolekul võidakse hindamisperioodi pikendada. Kui komisjon ei ole hindamisperioodi jooksul arvamust esitanud, siis loetakse, et komisjonil ei ole vastuväiteid.

4.   Kui asjaolud seda võimaldavad, võidakse kokkuleppel komisjoniga lõigetes 2 ja 3 nimetatud tähtaegu lühendada.

Artikkel 7

Liikmesriikide vaheline kooskõlastamine

Komisjon hõlbustab ja toetab liikmesriikide tegevuse kooskõlastamist, eesmärgiga:

| a) | vaadata läbi valitsustevaheliste kokkulepete valdkonnas toimuvad arengud ning püüelda järjepidevuse ja ühtsuse poole liidu energiaalastes välissuhetes peamiste tootja-, transiidi- ja tarbijariikidega; |
| --- | --- |

a)

vaadata läbi valitsustevaheliste kokkulepete valdkonnas toimuvad arengud ning püüelda järjepidevuse ja ühtsuse poole liidu energiaalastes välissuhetes peamiste tootja-, transiidi- ja tarbijariikidega;

| b) | selgitada välja valitsustevaheliste kokkulepetega seotud ühised probleemid ja kaaluda nende lahendamiseks vajalikke meetmeid ning pakkuda vajadusel välja lahendused; |
| --- | --- |

b)

selgitada välja valitsustevaheliste kokkulepetega seotud ühised probleemid ja kaaluda nende lahendamiseks vajalikke meetmeid ning pakkuda vajadusel välja lahendused;

| c) | töötada parimatele tavadele tuginedes ja liikmesriikidega konsulteerides välja vabatahtlikud standardsätted, mille kasutamine parandaks tunduvalt tulevaste valitsustevaheliste kokkulepete kooskõla liidu õigusega; |
| --- | --- |

c)

töötada parimatele tavadele tuginedes ja liikmesriikidega konsulteerides välja vabatahtlikud standardsätted, mille kasutamine parandaks tunduvalt tulevaste valitsustevaheliste kokkulepete kooskõla liidu õigusega;

| d) | soodustada vajadusel selliste mitmepoolsete valitsustevaheliste kokkulepete väljatöötamist, millesse on kaasatud mitu liikmesriiki või liit tervikuna. |
| --- | --- |

d)

soodustada vajadusel selliste mitmepoolsete valitsustevaheliste kokkulepete väljatöötamist, millesse on kaasatud mitu liikmesriiki või liit tervikuna.

Artikkel 8

Aruandlus ja läbivaatamine

1.   Komisjon esitab 1. jaanuariks 2016 Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele aruande käesoleva otsuse kohaldamise kohta.

2.   Aruandes hinnatakse eeskätt seda, mil määral aitab käesolev otsus kaasa valitsustevaheliste kokkulepete ja liidu õiguse kooskõla tagamisele ning valitsustevaheliste kokkulepetega seotud tegevuse kõrgetasemelisele kooskõlastamisele liikmesriikide vahel. Hinnatakse ka käesoleva otsuse mõju liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele läbirääkimistele ning kas käesoleva otsuse reguleerimisala ja selles sätestatud menetlused on asjakohased.

3.   Pärast käesoleva artikli lõikes 1 osutatud esimese aruande esitamist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kolme aasta järel aruande artikli 3 kohaselt saadud teabe kohta, võttes asjakohaselt arvesse käesolevas otsuse konfidentsiaalsussätteid.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 10

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 25. oktoober 2012

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  ELT C 68, 6.3.2012, lk 65.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seisukoht seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 4. oktoobri 2012. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 295, 12.11.2010, lk 1.

3

(4)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

4

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 27.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 995/2012,

26. oktoober 2012,

millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1608/2003/EÜ (teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta) rakendamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsust nr 1608/2003/EÜ teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pidades silmas teadust ja tehnoloogiat käsitleva statistika arengusuundi ning nõudmist uue, üksikasjalikuma ja sagedamini koostatava statistika järele, tuleks kehtestada otsuse nr 1608/2003/EÜ uued rakendusmeetmed. |
| --- | --- |

(1)

Pidades silmas teadust ja tehnoloogiat käsitleva statistika arengusuundi ning nõudmist uue, üksikasjalikuma ja sagedamini koostatava statistika järele, tuleks kehtestada otsuse nr 1608/2003/EÜ uued rakendusmeetmed.

| (2) | Jätkuma peaks statistiline toetus praegustes poliitikavaldkondades tehtavatele otsustele ja poliitika uutest algatustest tulenevate lisanõuete täitmine, et tagada olemasolevate vahendite kasutamine parimal viisil ja vähendada võimalikult palju vastamisega kaasnevat koormust. |
| --- | --- |

(2)

Jätkuma peaks statistiline toetus praegustes poliitikavaldkondades tehtavatele otsustele ja poliitika uutest algatustest tulenevate lisanõuete täitmine, et tagada olemasolevate vahendite kasutamine parimal viisil ja vähendada võimalikult palju vastamisega kaasnevat koormust.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009 (2) Euroopa statistika kohta moodustab võrdlusraamistiku eelkõige nende eeskirjade jaoks, mis käsitlevad juurdepääsu haldusandmete allikatele ja statistiliste andmete konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009 (2) Euroopa statistika kohta moodustab võrdlusraamistiku eelkõige nende eeskirjade jaoks, mis käsitlevad juurdepääsu haldusandmete allikatele ja statistiliste andmete konfidentsiaalsust.

| (4) | On vaja tagada Euroopa teadust ja tehnoloogiat käsitleva statistika vastavus muudele rahvusvahelistele standarditele. Sellepärast tuleb võtta arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ning muude rahvusvaheliste organisatsioonide tehtud tööd. Võrdlusraamistik peaks koosnema eelkõige teadus- ja arendustegevuse statistikat käsitlevast Frascati käsiraamatust, teadusele ja tehnoloogiale pühendatud inimressursside statistikat käsitlevast Canberra käsiraamatust, OECD välja antud OECD patendistatistika käsiraamatust ning innovatsioonialast statistikat käsitlevast Oslo käsiraamatust, mille on ühiselt välja andnud OECD ja Euroopa Komisjon (Eurostat). |
| --- | --- |

(4)

On vaja tagada Euroopa teadust ja tehnoloogiat käsitleva statistika vastavus muudele rahvusvahelistele standarditele. Sellepärast tuleb võtta arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ning muude rahvusvaheliste organisatsioonide tehtud tööd. Võrdlusraamistik peaks koosnema eelkõige teadus- ja arendustegevuse statistikat käsitlevast Frascati käsiraamatust, teadusele ja tehnoloogiale pühendatud inimressursside statistikat käsitlevast Canberra käsiraamatust, OECD välja antud OECD patendistatistika käsiraamatust ning innovatsioonialast statistikat käsitlevast Oslo käsiraamatust, mille on ühiselt välja andnud OECD ja Euroopa Komisjon (Eurostat).

| (5) | Selguse huvides tuleks kehtetuks tunnistada komisjoni 22. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 753/2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1608/2003/EÜ teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika kohta, (3) ning komisjoni 13. augusti 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1450/2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1608/2003/EÜ innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta (4). |
| --- | --- |

(5)

Selguse huvides tuleks kehtetuks tunnistada komisjoni 22. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 753/2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1608/2003/EÜ teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika kohta, (3) ning komisjoni 13. augusti 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1450/2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1608/2003/EÜ innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta (4).

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevas määruses sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa teadust ja tehnoloogiat käsitleva statistika koostamise kohta.

Artikkel 2

1.   Käesolev määrus hõlmab järgmisi valdkondi:

| a) | teadus- ja arendustegevuse statistika; |
| --- | --- |

a)

teadus- ja arendustegevuse statistika;

| b) | valitsuse eelarveeraldiste või uurimis- ja arendustegevuse kulude statistika (GBAORD); |
| --- | --- |

b)

valitsuse eelarveeraldiste või uurimis- ja arendustegevuse kulude statistika (GBAORD);

| c) | innovatsiooni käsitlev statistika; |
| --- | --- |

c)

innovatsiooni käsitlev statistika;

| d) | teaduse ja tehnoloogia inimressursse käsitlev statistika, kaasa arvatud soo ja liikuvuse statistika, patendistatistika, kõrgtehnoloogia ja teadmispõhiste teenuste statistika ning muu teadust ja tehnoloogiat käsitlev statistika. |
| --- | --- |

d)

teaduse ja tehnoloogia inimressursse käsitlev statistika, kaasa arvatud soo ja liikuvuse statistika, patendistatistika, kõrgtehnoloogia ja teadmispõhiste teenuste statistika ning muu teadust ja tehnoloogiat käsitlev statistika.

Statistiliste muutujate loendid, hõlmatud tegevused ja sektorid, tulemuste jaotus, sagedus, andmete esitamise tähtajad ning vaatlusperiood täpsustatakse I ja II lisas.

Punktis d nimetatud valdkondades saadakse vajalikud andmed peamiselt olemasolevast statistikast või muudest andmebaasidest, vastavalt I lisa 3. jaole.

2.   Statistiliste muutujate loendid, hõlmatud tegevused ja sektorid, tulemuste jaotus, sagedus, andmete esitamise tähtajad ning muud I ja II lisas sätestatud statistilised näitajad vaadatakse vajaduse korral perioodiliselt läbi.

Artikkel 3

Liikmesriigid koguvad vajalikud andmed erinevate allikate (näiteks valikuuringud, haldusandmete allikad või muud andmeallikad) kombinatsioonide abil. Mis puutub kvaliteeti või statistilistesse hindamismenetlustesse, peavad muud andmeallikad olema vähemalt samaväärsed valikuuringute või haldusandmete allikatega.

Artikkel 4

I ja II lisas osutatud statistikad põhinevad ühtlustatud mõistetel ja määratlustel, mis sisalduvad eelkõige Frascati käsiraamatu (teadus- ja arendustegevuse statistika), Canberra käsiraamatu (teaduse ja tehnoloogia inimressursse käsitlev statistika), OECD patendistatistika käsiraamatu (patendistatistika), Oslo käsiraamatu (innovatsiooni käsitlev statistika) või muude ühtlustatud standardite kõige uuemates versioonides.

Artikkel 5

Liikmesriigid esitavad I ja II lisas loetletud muutujad, sealhulgas konfidentsiaalsed andmed komisjonile (Eurostatile) komisjoni (Eurostati) ja liikmesriikide koostöös määratletud tehnilise standardi abil.

Liikmesriigid võivad üksikandmed komisjonile (Eurostatile) esitada vabatahtlikkuse alusel komisjoni (Eurostat) määratletud tehnilise standardi abil.

Artikkel 6

1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada esitatud andmete kvaliteet.

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) standardsed kvaliteediaruanded järgmiste valdkondade andmete kohta:

| a) | teadus- ja arendustegevuse statistika; |
| --- | --- |

a)

teadus- ja arendustegevuse statistika;

| b) | valitsuse eelarveeraldiste või teadus- ja arendustegevuse kulude statistika (GBAORD); |
| --- | --- |

b)

valitsuse eelarveeraldiste või teadus- ja arendustegevuse kulude statistika (GBAORD);

| c) | innovatsioon. |
| --- | --- |

c)

innovatsioon.

Teadus- ja arendustegevuse statistika puhul koostatakse eraldi kvaliteediaruanded ettevõtlussektori, valitsussektori ning kõrgharidussektori jaoks. Eraõigusliku mittetulundussektori kvaliteediaruanded koostatakse vaid siis, kui selle teadus- ja arendustegevuse kulud moodustavad rohkem kui 5 % teadus- ja arendustegevuse riiklikest kogukuludest.

3.   Liikmesriigid koostavad kvaliteediaruanded vastavalt III lisas kehtestatud eeskirjadele ning hõlmavad määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 määratletud kvaliteedikriteeriumid.

4.   Esimesed teadus- ja arendustegevuse ning GBAORD statistika kvaliteediaruanded koostatakse vaatlusaastat 2011 käsitlevate andmete kohta ning need esitatakse 31. oktoobriks 2013. Innovatsiooni käsitleva statistika esimesed kvaliteediaruanded koostatakse vaatlusaastat 2012 käsitlevate andmete kohta ning need esitatakse 31. oktoobriks 2014. Järgmised kvaliteediaruanded esitatakse komisjonile (Eurostatile) igal teisel aastal 22 kuu jooksul pärast selle vaatlusaasta lõppu, mille kohta andmeid koguti.

Artikkel 7

Määrused (EÜ) nr 753/2004 ja (EÜ) nr 1450/2004 tunnistatakse kehtetuks.

Määrust (EÜ) nr 753/2004 kohaldatakse siiski jätkuvalt teadus- ja arendustegevuse ning GBAORD statistika suhtes vaatlusaasta 2011 puhul.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 26. oktoober 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 230, 16.9.2003, lk 1.

1

(2)  ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

2

(3)  ELT L 118, 23.4.2004, lk 23.

3

(4)  ELT L 267, 14.8.2004, lk 32.

4

---

I LISA

TEADUST JA TEHNOLOOGIAT KÄSITLEV STATISTIKA

1.   jagu

Teadus- ja arendustegevuse statistika

1.   Statistika koostatakse kogu majandust hõlmava teadus- ja arendustegevuse kohta. Tulemused puudutavad kõikide teadus- ja arendustegevuse üksuste kogumit, mis on liigitatud ühise majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori jagude A kuni U alla vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1893/2006 (1) (NACE Rev.2).

2.   Statistilised üksused, mida kasutatakse punktis 3 loetletud statistika koostamiseks, on järgmised: a) ettevõtted riiklikul tasandil koostatava statistika puhul ja b) kohalikud üksused piirkondlikul tasandil koostatava statistika puhul (NUTS 2). Statistiliste üksuste määratlused (ettevõtted ja kohalikud üksused) on sätestatud nõukogu 15. märtsi 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 696/93 statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks (2).

3.   Koostatava statistika loend (sealhulgas selle jaotus) on toodud allpool.

| Kood | Pealkiri | Kõik sektorid | Teostava sektori alusel |
| --- | --- | --- | --- |
| Ettevõtlussektor | Kõrgharidussektor | Valitsussektor | Eraõiguslik mittetulundussektor | Märkused |
| 1.11 | Teadus- ja arendustöötajate arv |
| | Jaotuseta | 1.11.0.0 | 1.11.0.1 | 1.11.0.2 | 1.11.0.3 | 1.11.0.4 | |
| | Elukutse ja soo alusel | 1.11.1.0 | 1.11.1.1 | 1.11.1.2 | 1.11.1.3 | 1.11.1.4 | |
| | Kvalifikatsiooni ja soo alusel | 1.11.2.0 | 1.11.2.1 | 1.11.2.2 | 1.11.2.3 | 1.11.2.4 | Ei ole kohustuslik |
| | Põhitegevusala alusel (NACE) | | 1.11.3.1 | | | | |
| | Peamise teadusvaldkonna ja soo alusel | | | 1.11.4.2 | 1.11.4.3 | | |
| | Piirkonna alusel (NUTS 2) | 1.11.5.0 | 1.11.5.1 | 1.11.5.2 | 1.11.5.3 | 1.11.5.4 | |
| | Piirkonna (NUTS 2) ja soo alusel | 1.11.6.0 | 1.11.6.1 | 1.11.6.2 | 1.11.6.3 | 1.11.6.4 | Ei ole kohustuslik |
| | Põhitegevusala (NACE) ja soo alusel | | 1.11.7.1 | | | | |
| 1.12 | Teadlaste arv |
| | Jaotuseta | 1.12.0.0 | 1.12.0.1 | 1.12.0.2 | 1.12.0.3 | 1.12.0.4 | |
| | Soo alusel | 1.12.1.0 | 1.12.1.1 | 1.12.1.2 | 1.12.1.3 | 1.12.1.4 | |
| | Kvalifikatsiooni ja soo alusel | 1.12.2.0 | 1.12.2.1 | 1.12.2.2 | 1.12.2.3 | 1.12.2.4 | Ei ole kohustuslik |
| | Põhitegevusala (NACE) ja soo alusel | | 1.12.3.1 | | | | |
| | Peamise teadusvaldkonna ja soo alusel | | | 1.12.4.2 | 1.12.4.3 | | |
| | Piirkonna alusel (NUTS 2) | 1.12.5.0 | 1.12.5.1 | 1.12.5.2 | 1.12.5.3 | 1.12.5.4 | |
| | Piirkonna (NUTS 2) ja soo alusel | 1.12.6.0 | 1.12.6.1 | 1.12.6.2 | 1.12.6.3 | 1.12.6.4 | Ei ole kohustuslik |
| | Vanuserühma ja soo alusel | 1.12.7.0 | 1.12.7.1 | 1.12.7.2 | 1.12.7.3 | 1.12.7.4 | Ei ole kohustuslik |
| | Kodakondsuse ja soo alusel | 1.12.8.0 | 1.12.8.1 | 1.12.8.2 | 1.12.8.3 | 1.12.8.4 | Ei ole kohustuslik |
| 1.13 | Teadus- ja arendustöötajate arv (täistööajale taandatud töötajad) |
| | Jaotuseta | 1.13.0.0 | 1.13.0.1 | 1.13.0.2 | 1.13.0.3 | 1.13.0.4 | Kord aastas |
| | Elukutse alusel | 1.13.1.0 | 1.13.1.1 | 1.13.1.2 | 1.13.1.3 | 1.13.1.4 | |
| | Kvalifikatsiooni alusel | 1.13.2.0 | 1.13.2.1 | 1.13.2.2 | 1.13.2.3 | 1.13.2.4 | Ei ole kohustuslik |
| | Põhitegevusala alusel (NACE) | | 1.13.3.1 | | | | |
| | Peamise teadusvaldkonna ja soo alusel | | | 1.13.4.2 | 1.13.4.3 | | Ei ole kohustuslik |
| | Piirkonna alusel (NUTS 2) | 1.13.5.0 | 1.13.5.1 | 1.13.5.2 | 1.13.5.3 | 1.13.5.4 | |
| | Suurusklassi alusel | | 1.13.6.1 | | | | Ei ole kohustuslik suurusklassile 0 ning ühest üheksa töötajani |
| 1.14 | Teadlaste arv (täistööajale taandatud töötajad) |
| | Jaotuseta | 1.14.0.0 | 1.14.0.1 | 1.14.0.2 | 1.14.0.3 | 1.14.0.4 | Kord aastas |
| | Soo alusel | 1.14.1.0 | 1.14.1.1 | 1.14.1.2 | 1.14.1.3 | 1.14.1.4 | Ei ole kohustuslik |
| | Kvalifikatsiooni alusel | 1.14.2.0 | 1.14.2.1 | 1.14.2.2 | 1.14.2.3 | 1.14.2.4 | Ei ole kohustuslik |
| | Põhitegevusala alusel (NACE) | | 1.14.3.1 | | | | |
| | Peamise teadusvaldkonna ja soo alusel | | | 1.14.4.2 | 1.14.4.3 | | Ei ole kohustuslik |
| | Piirkonna alusel (NUTS 2) | 1.14.5.0 | 1.14.5.1 | 1.14.5.2 | 1.14.5.3 | 1.14.5.4 | |
| | Piirkonna (NUTS 2) ja soo alusel | 1.14.6.0 | 1.14.6.1 | 1.14.6.2 | 1.14.6.3 | 1.14.6.4 | Ei ole kohustuslik |
| | Suurusklassi alusel | | 1.14.7.1 | | | | Ei ole kohustuslik suurusklassile 0 ning ühest üheksa töötajani |
| 1.20 | Ettevõttesisese teadus- ja arendustegevuse kulutused |
| | Jaotuseta | 1.20.0.0 | 1.20.0.1 | 1.20.0.2 | 1.20.0.3 | 1.20.0.4 | Kord aastas |
| | Rahaliste vahendite päritolu alusel | 1.20.1.0 | 1.20.1.1 | 1.20.1.2 | 1.20.1.3 | 1.20.1.4 | |
| | Teadus- ja arendustegevuse liigi alusel | 1.20.3.0 | 1.20.3.1 | 1.20.3.2 | 1.20.3.3 | 1.20.3.4 | Ei ole kohustuslik kõrgharidussektori ja jaotuse Kõik sektorid puhul |
| | Kululiikide alusel | 1.20.4.0 | 1.20.4.1 | 1.20.4.2 | 1.20.4.3 | 1.20.4.4 | |
| | Põhitegevusala alusel (NACE) | | 1.20.5.1.1 | | | | |
| Tootevaldkonna (NACE) alusel | | 1.20.5.1.2 | | | | Ei ole kohustuslik |
| | Suurusklassi alusel | | 1.20.6.1 | | | | Ei ole kohustuslik suurusklassile 0 ning ühest üheksa töötajani |
| | Rahaliste vahendite päritolu ja suurusklassi alusel | | 1.20.7.1 | | | | Ei ole kohustuslik suurusklassile 0 ning ühest üheksa töötajani |
| | Peamise teadusvaldkonna alusel | | | 1.20.8.2 | 1.20.8.3 | | |
| | Sotsiaalmajandusliku eesmärgi alusel | | | | 1.20.9.3 | | Ei ole kohustuslik |
| | Piirkonna alusel (NUTS 2) | 1.20.10.0 | 1.20.10.1 | 1.20.10.2 | 1.20.10.3 | 1.20.10.4 | |

Kood

Pealkiri

Kõik sektorid

Teostava sektori alusel

Ettevõtlussektor

Kõrgharidussektor

Valitsussektor

Eraõiguslik mittetulundussektor

Märkused

1.11

Teadus- ja arendustöötajate arv

Jaotuseta

1.11.0.0

1.11.0.1

1.11.0.2

1.11.0.3

1.11.0.4

Elukutse ja soo alusel

1.11.1.0

1.11.1.1

1.11.1.2

1.11.1.3

1.11.1.4

Kvalifikatsiooni ja soo alusel

1.11.2.0

1.11.2.1

1.11.2.2

1.11.2.3

1.11.2.4

Ei ole kohustuslik

Põhitegevusala alusel (NACE)

1.11.3.1

Peamise teadusvaldkonna ja soo alusel

1.11.4.2

1.11.4.3

Piirkonna alusel (NUTS 2)

1.11.5.0

1.11.5.1

1.11.5.2

1.11.5.3

1.11.5.4

Piirkonna (NUTS 2) ja soo alusel

1.11.6.0

1.11.6.1

1.11.6.2

1.11.6.3

1.11.6.4

Ei ole kohustuslik

Põhitegevusala (NACE) ja soo alusel

1.11.7.1

1.12

Teadlaste arv

Jaotuseta

1.12.0.0

1.12.0.1

1.12.0.2

1.12.0.3

1.12.0.4

Soo alusel

1.12.1.0

1.12.1.1

1.12.1.2

1.12.1.3

1.12.1.4

Kvalifikatsiooni ja soo alusel

1.12.2.0

1.12.2.1

1.12.2.2

1.12.2.3

1.12.2.4

Ei ole kohustuslik

Põhitegevusala (NACE) ja soo alusel

1.12.3.1

Peamise teadusvaldkonna ja soo alusel

1.12.4.2

1.12.4.3

Piirkonna alusel (NUTS 2)

1.12.5.0

1.12.5.1

1.12.5.2

1.12.5.3

1.12.5.4

Piirkonna (NUTS 2) ja soo alusel

1.12.6.0

1.12.6.1

1.12.6.2

1.12.6.3

1.12.6.4

Ei ole kohustuslik

Vanuserühma ja soo alusel

1.12.7.0

1.12.7.1

1.12.7.2

1.12.7.3

1.12.7.4

Ei ole kohustuslik

Kodakondsuse ja soo alusel

1.12.8.0

1.12.8.1

1.12.8.2

1.12.8.3

1.12.8.4

Ei ole kohustuslik

1.13

Teadus- ja arendustöötajate arv (täistööajale taandatud töötajad)

Jaotuseta

1.13.0.0

1.13.0.1

1.13.0.2

1.13.0.3

1.13.0.4

Kord aastas

Elukutse alusel

1.13.1.0

1.13.1.1

1.13.1.2

1.13.1.3

1.13.1.4

Kvalifikatsiooni alusel

1.13.2.0

1.13.2.1

1.13.2.2

1.13.2.3

1.13.2.4

Ei ole kohustuslik

Põhitegevusala alusel (NACE)

1.13.3.1

Peamise teadusvaldkonna ja soo alusel

1.13.4.2

1.13.4.3

Ei ole kohustuslik

Piirkonna alusel (NUTS 2)

1.13.5.0

1.13.5.1

1.13.5.2

1.13.5.3

1.13.5.4

Suurusklassi alusel

1.13.6.1

Ei ole kohustuslik suurusklassile 0 ning ühest üheksa töötajani

1.14

Teadlaste arv (täistööajale taandatud töötajad)

Jaotuseta

1.14.0.0

1.14.0.1

1.14.0.2

1.14.0.3

1.14.0.4

Kord aastas

Soo alusel

1.14.1.0

1.14.1.1

1.14.1.2

1.14.1.3

1.14.1.4

Ei ole kohustuslik

Kvalifikatsiooni alusel

1.14.2.0

1.14.2.1

1.14.2.2

1.14.2.3

1.14.2.4

Ei ole kohustuslik

Põhitegevusala alusel (NACE)

1.14.3.1

Peamise teadusvaldkonna ja soo alusel

1.14.4.2

1.14.4.3

Ei ole kohustuslik

Piirkonna alusel (NUTS 2)

1.14.5.0

1.14.5.1

1.14.5.2

1.14.5.3

1.14.5.4

Piirkonna (NUTS 2) ja soo alusel

1.14.6.0

1.14.6.1

1.14.6.2

1.14.6.3

1.14.6.4

Ei ole kohustuslik

Suurusklassi alusel

1.14.7.1

Ei ole kohustuslik suurusklassile 0 ning ühest üheksa töötajani

1.20

Ettevõttesisese teadus- ja arendustegevuse kulutused

Jaotuseta

1.20.0.0

1.20.0.1

1.20.0.2

1.20.0.3

1.20.0.4

Kord aastas

Rahaliste vahendite päritolu alusel

1.20.1.0

1.20.1.1

1.20.1.2

1.20.1.3

1.20.1.4

Teadus- ja arendustegevuse liigi alusel

1.20.3.0

1.20.3.1

1.20.3.2

1.20.3.3

1.20.3.4

Ei ole kohustuslik kõrgharidussektori ja jaotuse Kõik sektorid puhul

Kululiikide alusel

1.20.4.0

1.20.4.1

1.20.4.2

1.20.4.3

1.20.4.4

Põhitegevusala alusel (NACE)

1.20.5.1.1

Tootevaldkonna (NACE) alusel

1.20.5.1.2

Ei ole kohustuslik

Suurusklassi alusel

1.20.6.1

Ei ole kohustuslik suurusklassile 0 ning ühest üheksa töötajani

Rahaliste vahendite päritolu ja suurusklassi alusel

1.20.7.1

Ei ole kohustuslik suurusklassile 0 ning ühest üheksa töötajani

Peamise teadusvaldkonna alusel

1.20.8.2

1.20.8.3

Sotsiaalmajandusliku eesmärgi alusel

1.20.9.3

Ei ole kohustuslik

Piirkonna alusel (NUTS 2)

1.20.10.0

1.20.10.1

1.20.10.2

1.20.10.3

1.20.10.4

4.   Kõik muutujad esitatakse iga kahe aasta järel paaritul aastal, välja arvatud juhul, kui punktis 3 sisalduvates tabelites sätestatakse, et need tuleb esitada kord aastas.

5.   Esimene vaatlusaasta, mille kohta punktis 3 loetletud statistika koostatakse, on kalendriaasta 2012.

6.   Tulemused edastatakse 18 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest. Lisaks sellele edastatakse iga-aastase sagedusega muutujate esialgsed andmed kümne kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest.

7.   Tulemuste koostamine

| 7.1. | Elukutse alusel koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt: teadlased ning muud teadus- ja arendustöötajad. |
| --- | --- |

7.1.

Elukutse alusel koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt: teadlased ning muud teadus- ja arendustöötajad.

| 7.2. | Kvalifikatsiooni alusel koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt: doktorikraad (ISCED 2011 aste 8), muud teaduskraadid ja kolmanda taseme haridust tõendavad diplomid (ISCED 2011 astmed 5, 6 ja 7) ning muu kvalifikatsioon. |
| --- | --- |

7.2.

Kvalifikatsiooni alusel koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt: doktorikraad (ISCED 2011 aste 8), muud teaduskraadid ja kolmanda taseme haridust tõendavad diplomid (ISCED 2011 astmed 5, 6 ja 7) ning muu kvalifikatsioon.

| 7.3. | Peamise teadusvaldkonna alusel koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt: loodusteadused, inseneriteadused ja tehnoloogia, arstiteadus, põllumajandusteadus, sotsiaalteadus ja humanitaarteadused. |
| --- | --- |

7.3.

Peamise teadusvaldkonna alusel koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt: loodusteadused, inseneriteadused ja tehnoloogia, arstiteadus, põllumajandusteadus, sotsiaalteadus ja humanitaarteadused.

| 7.4. | Suurusklassi alusel koostatud statistika tulemused jagatakse järgmisteks suurusklassideks: 0 töötajat, 1–9 töötajat, 10–49 töötajat, 50–249 töötajat, 250–499 töötajat, 500 ja rohkem töötajat. |
| --- | --- |

7.4.

Suurusklassi alusel koostatud statistika tulemused jagatakse järgmisteks suurusklassideks: 0 töötajat, 1–9 töötajat, 10–49 töötajat, 50–249 töötajat, 250–499 töötajat, 500 ja rohkem töötajat.

| 7.5. | Rahaliste vahendite päritolu alusel koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt: ettevõtlussektor, valitsussektor, mittetulundussektor, kõrgharidussektor ja välismaa. Kategooria „välismaa” jagatakse järgmisteks osadeks: välismaa ettevõtted, Euroopa Komisjon, rahvusvahelised organisatsioonid ja muud allikad. Kategooria „välismaa ettevõtted” jagatakse osadeks „välismaa ettevõtted samas rühmas” ja „muud välismaa ettevõtted”. |
| --- | --- |

7.5.

Rahaliste vahendite päritolu alusel koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt: ettevõtlussektor, valitsussektor, mittetulundussektor, kõrgharidussektor ja välismaa. Kategooria „välismaa” jagatakse järgmisteks osadeks: välismaa ettevõtted, Euroopa Komisjon, rahvusvahelised organisatsioonid ja muud allikad. Kategooria „välismaa ettevõtted” jagatakse osadeks „välismaa ettevõtted samas rühmas” ja „muud välismaa ettevõtted”.

| 7.6. | Statistika tulemused teadus- ja arendustegevuse liigi alusel jagatakse alusuuringuteks, rakendusuuringuteks ja eksperimentaalarenduseks. |
| --- | --- |

7.6.

Statistika tulemused teadus- ja arendustegevuse liigi alusel jagatakse alusuuringuteks, rakendusuuringuteks ja eksperimentaalarenduseks.

| 7.7. | Kululiikide alusel koostatud statistika tulemused jagatakse jooksvateks kuludeks (tööjõukulud ja muud kulud) ning kapitalikuludeks. |
| --- | --- |

7.7.

Kululiikide alusel koostatud statistika tulemused jagatakse jooksvateks kuludeks (tööjõukulud ja muud kulud) ning kapitalikuludeks.

| 7.8. | Sotsiaalmajandusliku eesmärgi alusel koostatud statistika tulemused jagatakse vastavalt analüüsi ja teadusprogrammide ja eelarvete võrdluse (NABS) loetelule peatüki tasandil. |
| --- | --- |

7.8.

Sotsiaalmajandusliku eesmärgi alusel koostatud statistika tulemused jagatakse vastavalt analüüsi ja teadusprogrammide ja eelarvete võrdluse (NABS) loetelule peatüki tasandil.

| 7.9. | Statistika tulemused vanuserühma järgi jaotatakse järgmisteks vanuseklassideks (aastates): kuni 25, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 ja vanemad. |
| --- | --- |

7.9.

Statistika tulemused vanuserühma järgi jaotatakse järgmisteks vanuseklassideks (aastates): kuni 25, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 ja vanemad.

| 7.10. | Statistika tulemused kodakondsuse järgi jagatakse järgmisteks kategooriateks: riigi kodakondsus, muude ELi liikmesriikide kodakondsus, muude Euroopa riikide kodakondsus, Põhja-Ameerika riikide kodakondsus, Kesk- ja Lõuna-Ameerika riikide kodakondsus; Aasia riikide kodakondsus, Aafrika riikide kodakondsus, muu riigi kodakondsus. |
| --- | --- |

7.10.

Statistika tulemused kodakondsuse järgi jagatakse järgmisteks kategooriateks: riigi kodakondsus, muude ELi liikmesriikide kodakondsus, muude Euroopa riikide kodakondsus, Põhja-Ameerika riikide kodakondsus, Kesk- ja Lõuna-Ameerika riikide kodakondsus; Aasia riikide kodakondsus, Aafrika riikide kodakondsus, muu riigi kodakondsus.

| 7.11. | Põhitegevusala alusel ja tootevaldkonna alusel koostatud statistika tulemused (NACE Rev. 2) jagatakse järgmisteks NACE Rev. 2 osadeks, gruppideks ja kogumiteks:
  „01, 02, 03”, „05, 06, 07, 08, 09”, „10–33”, „10, 11, 12”, „10, 11”, „12”, „13, 14, 15”, „13”, „14”, „15”, „16, 17, 18”, „16”, „17”, „18”, „19”, „20”, „21”, „22”, „23”, „24”, „25, 26, 27, 28, 29, 30”, „25”, „25.4”, „26”, „26.1”, „26.2”, „26.3”, „26.4”, „26.5”, „26.6”, „26.7”, „27”, „28”, „29”, „30”, „30.1”, „30.2”, „30.3”, „30.4”, „31”, „32”, „32.5”, „33”, „35, 36, 37, 38, 39”, „35, 36”, „37, 38, 39”, „41, 42, 43”, „45, 46, 47, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82”, „45, 46, 47”, „49, 50, 51, 52, 53”, „55, 56”, „58, 59, 60, 61, 62, 63”, „61”, „62”, „63”, „64, 65, 66”, „68”, „69, 70, 71, 72, 73, 74, 75”, „71”, „72”, „72.1”, „72.2”, „77, 78, 79, 80, 81, 82”, „84, 85”, „86, 87, 88”, „86”, „87, 88”, „90, 91, 92, 93”, „94, 95, 96, 97, 98, 99”, „01–99”. |
| --- | --- |

7.11.

Põhitegevusala alusel ja tootevaldkonna alusel koostatud statistika tulemused (NACE Rev. 2) jagatakse järgmisteks NACE Rev. 2 osadeks, gruppideks ja kogumiteks:

„01, 02, 03”, „05, 06, 07, 08, 09”, „10–33”, „10, 11, 12”, „10, 11”, „12”, „13, 14, 15”, „13”, „14”, „15”, „16, 17, 18”, „16”, „17”, „18”, „19”, „20”, „21”, „22”, „23”, „24”, „25, 26, 27, 28, 29, 30”, „25”, „25.4”, „26”, „26.1”, „26.2”, „26.3”, „26.4”, „26.5”, „26.6”, „26.7”, „27”, „28”, „29”, „30”, „30.1”, „30.2”, „30.3”, „30.4”, „31”, „32”, „32.5”, „33”, „35, 36, 37, 38, 39”, „35, 36”, „37, 38, 39”, „41, 42, 43”, „45, 46, 47, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82”, „45, 46, 47”, „49, 50, 51, 52, 53”, „55, 56”, „58, 59, 60, 61, 62, 63”, „61”, „62”, „63”, „64, 65, 66”, „68”, „69, 70, 71, 72, 73, 74, 75”, „71”, „72”, „72.1”, „72.2”, „77, 78, 79, 80, 81, 82”, „84, 85”, „86, 87, 88”, „86”, „87, 88”, „90, 91, 92, 93”, „94, 95, 96, 97, 98, 99”, „01–99”.

8.   Selles jaos määratletud statistikaga seonduvad mõisted ja määratlused on sätestatud Frascati käsiraamatus.

9.   Vabatahtlikkuse alusel teevad komisjon ja/või liikmesriigid prooviuuringuid täiendavate muutujate ning teadus- ja arendustegevuse statistika jaotuste kohta, et tugevdada teadus- ja arendustegevuse poliitika kujundamise teaduslikke aluseid. Nimetatud prooviuuringute eesmärk on hinnata andmete kogumise asjakohasust ja võimalikkust, võttes arvesse andmete kättesaadavusest tulenevat eelist võrreldes nende kogumisega seotud kulutuste ja ettevõtete koormusega. Prooviuuringute teemad otsustatakse tihedas koostöös liikmesriikidega.

2.   jagu

Teadus- ja arendustegevuse alaste valitsuse eelarveeraldiste või teadus- ja arendustegevuse kulude statistika

1.   Koostada tuleb järgmine statistika:

| Kood | Pealkiri |
| --- | --- |
| 21.0 | Valitsuse assigneeringud teadus- ja arendustegevusele esialgses eelarves (parlamendi poolt eelarveaasta alguses heaks kiidetud eelarves) |
| 21.1 | Valitsuse assigneeringud teadus- ja arendustegevusele lõplikus eelarves (muudetud eelarves, mis on heaks kiidetud eelarveaastal) |
| 22.0 | Avaliku sektori finantseering riikidevaheliselt koordineeritud teadus- ja arendustegevusele |

Kood

Pealkiri

21.0

Valitsuse assigneeringud teadus- ja arendustegevusele esialgses eelarves (parlamendi poolt eelarveaasta alguses heaks kiidetud eelarves)

21.1

Valitsuse assigneeringud teadus- ja arendustegevusele lõplikus eelarves (muudetud eelarves, mis on heaks kiidetud eelarveaastal)

22.0

Avaliku sektori finantseering riikidevaheliselt koordineeritud teadus- ja arendustegevusele

2.   Kõik muutujad esitatakse kord aastas.

3.   Esimene vaatlusaasta, mille kohta statistika koostatakse, on kalendriaasta 2012.

4.   Tulemused esitatakse kuue kuu jooksul vaatlusperioodi kalendriaasta lõpust muutuja 21.0 kohta (sealhulgas kõik jaotused) ja 12 kuu jooksul muutujate 21.1 ja 22.0 kohta (sealhulgas kõik jaotused).

5.   Tulemuste koostamine

| 5.1. | Statistika tulemused, mis on koostatud muutujate 21.0 ja 21.1 kohta, jagatakse vastavalt analüüsi ja teadusprogrammide ja eelarvete võrdluse (NABS 2007) loetelule peatüki tasandil. |
| --- | --- |

5.1.

Statistika tulemused, mis on koostatud muutujate 21.0 ja 21.1 kohta, jagatakse vastavalt analüüsi ja teadusprogrammide ja eelarvete võrdluse (NABS 2007) loetelule peatüki tasandil.

| 5.2. | Muutuja 21.1 kohta koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt:






  a) | vastavalt analüüsi ja teadusprogrammide ja eelarvete võrdluse (NABS 2007) loetelule alampeatüki tasandil – ei ole kohustuslik; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Muutuja 21.1 kohta koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt:

a)

vastavalt analüüsi ja teadusprogrammide ja eelarvete võrdluse (NABS 2007) loetelule alampeatüki tasandil – ei ole kohustuslik;

| b) | projektipõhiseks rahastamiseks ja institutsiooniliseks rahastamiseks – ei ole kohustuslik. |
| --- | --- |

b)

projektipõhiseks rahastamiseks ja institutsiooniliseks rahastamiseks – ei ole kohustuslik.

| 5.3. | Muutuja 22.0 kohta koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt: riiklikud osamaksed piiriülestele avalik-õiguslikele teadus- ja arendustegevusega tegelejatele, riiklikud osamaksed üleeuroopalistesse avalik-õiguslikesse teadus- ja arendusprogrammidesse ning riiklikud osamaksed kahe- või mitmepoolsetesse avalik-õiguslikesse teadus- ja arendusprogrammidesse, mis on välja töötatud liikmesriikide valitsuste vahel (ning koos kandidaatriikide ja EFTA riikidega). |
| --- | --- |

5.3.

Muutuja 22.0 kohta koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt: riiklikud osamaksed piiriülestele avalik-õiguslikele teadus- ja arendustegevusega tegelejatele, riiklikud osamaksed üleeuroopalistesse avalik-õiguslikesse teadus- ja arendusprogrammidesse ning riiklikud osamaksed kahe- või mitmepoolsetesse avalik-õiguslikesse teadus- ja arendusprogrammidesse, mis on välja töötatud liikmesriikide valitsuste vahel (ning koos kandidaatriikide ja EFTA riikidega).

6.   Selles jaos määratletud statistikaga seonduvad mõisted ja määratlused on sätestatud Frascati käsiraamatus või muudes ühtlustatud standardites.

3.   jagu

Muu teadust ja tehnoloogiat käsitlev statistika

Töö, mis on seotud teadust ja tehnoloogiat käsitleva statistika muude valdkondadega, viitab täpsemalt järgmistele tegevusaladele:

| a) | teaduse ja tehnoloogia inimressursse käsitlev statistika (sealhulgas soo ja liikuvuse statistika) (HRST): laiahaardelise HRST-statistika raamistiku arendamine ja rakendamine peamiselt olemasolevate riiklike ja rahvusvaheliste andmebaaside tõhusama kasutamise abil (sealhulgas Euroopa statistikasüsteemides). Erilist tähelepanu tuleb pöörata soolistele aspektidele; |
| --- | --- |

a)

teaduse ja tehnoloogia inimressursse käsitlev statistika (sealhulgas soo ja liikuvuse statistika) (HRST): laiahaardelise HRST-statistika raamistiku arendamine ja rakendamine peamiselt olemasolevate riiklike ja rahvusvaheliste andmebaaside tõhusama kasutamise abil (sealhulgas Euroopa statistikasüsteemides). Erilist tähelepanu tuleb pöörata soolistele aspektidele;

| b) | patendistatistika: laiahaardelise patendistatistika raamistiku arendamine ja rakendamine regulaarse rahvusvahelise ja riikliku patendistatistika koostamise ja näitajate abil, mis põhinevad riiklikes ja rahvusvahelistes patendiametites olemasolevatel andmetel; |
| --- | --- |

b)

patendistatistika: laiahaardelise patendistatistika raamistiku arendamine ja rakendamine regulaarse rahvusvahelise ja riikliku patendistatistika koostamise ja näitajate abil, mis põhinevad riiklikes ja rahvusvahelistes patendiametites olemasolevatel andmetel;

| c) | kõrgtehnoloogiliste tööstusharude ja teadmistepõhiste teenuste statistika: kõrgtehnoloogiatööstuse ja teadmistepõhiste teenuste statistika laiahaardelise raamistiku arendamine ja rakendamine peamiselt olemasolevate riiklike ja rahvusvaheliste andmebaaside tõhusama kasutamise abil (sealhulgas Euroopa statistikasüsteemis). See töö hõlmab ka tegevuste ja toodete määratlemist ja klassifitseerimist, nende tegevusalade majandustegevuse mõõtmist ja nende panust majanduse kui terviku toimimisse; |
| --- | --- |

c)

kõrgtehnoloogiliste tööstusharude ja teadmistepõhiste teenuste statistika: kõrgtehnoloogiatööstuse ja teadmistepõhiste teenuste statistika laiahaardelise raamistiku arendamine ja rakendamine peamiselt olemasolevate riiklike ja rahvusvaheliste andmebaaside tõhusama kasutamise abil (sealhulgas Euroopa statistikasüsteemis). See töö hõlmab ka tegevuste ja toodete määratlemist ja klassifitseerimist, nende tegevusalade majandustegevuse mõõtmist ja nende panust majanduse kui terviku toimimisse;

| d) | muu teadust ja tehnoloogiat käsitlev statistika: täiendav arendus- ja rakendamistöö on seotud muu hulgas statistikaga, mis käsitleb biotehnoloogiat, nanotehnoloogiat või muid valdkondi, kus teadus ja tehnoloogia mängivad olulist rolli Euroopa Liidu prioriteetide (näiteks tervishoid, julgeolek, keskkond ja kliimamuutused) saavutamisel. |
| --- | --- |

d)

muu teadust ja tehnoloogiat käsitlev statistika: täiendav arendus- ja rakendamistöö on seotud muu hulgas statistikaga, mis käsitleb biotehnoloogiat, nanotehnoloogiat või muid valdkondi, kus teadus ja tehnoloogia mängivad olulist rolli Euroopa Liidu prioriteetide (näiteks tervishoid, julgeolek, keskkond ja kliimamuutused) saavutamisel.

Käesolevas jaos nimetatud valdkondade kohta saadakse vajalikud andmed enamasti olemasolevast statistikast või muudest teabeallikatest (näiteks sotsiaal- või majandusvaldkonna statistika).

---

(1)  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

(2)  EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1.

---

II LISA

INNOVATSIOONI KÄSITLEV STATISTIKA

1.   jagu

Punktis 2 loetletud statistika koostamiseks kasutatakse statistilist ühikut „ettevõte”. Statistiliste üksuste määratlused (ettevõte) on sätestatud määruses (EMÜ) nr 696/93.

2.   jagu

Liikmesriigid koostavad innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika järgmiselt:

| Muutuja | Pealkiri | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 1 | Innovatiivsete ettevõtete arv | Absoluutväärtus ja % kõigist ettevõtetest |
| 2 | Innovatiivsete ettevõtete arv, kes on turule toonud uusi või märkimisväärselt parandatud, turul või ettevõttes uudseid tooteid | Absoluutväärtus, % kõigist ettevõtetest ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtetest |
| 3 | Innovatiivse tegevuse käive seoses uute või märkimisväärselt parandatud, turul uudsete toodetega | Absoluutväärtus, % kogukäibest ja % innovatiivsete ettevõtete käibest |
| 4 | Innovatiivse tegevuse käive seoses uute või märkimisväärselt parandatud ja ettevõtte jaoks uute, kuid turul tuntud toodetega | Absoluutväärtus, % kogukäibest ja % innovatiivsete ettevõtete käibest |
| 5 | Innovatsioonialast koostööd tegevate innovatiivsete ettevõtete arv | Absoluutväärtus ja % innovatiivsetest ettevõtetest |
| 6 | Kulutused innovatsioonile | Absoluutväärtus, % kogukäibest ja % innovatiivsete ettevõtete käibest |
| 7 | Innovatiivsete ettevõtete arv, kes on teatanud olulise innovatsioonialase mõjuga eesmärkidest | Absoluutväärtus ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtetest – ei ole kohustuslik |
| 8 | Innovatiivsete ettevõtete arv, kes on olnud väga olulised teabeallikad seoses innovatsiooniga | Absoluutväärtus ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtetest – ei ole kohustuslik |
| 9 | Ettevõtete arv, kes seisid vastamisi oluliste takistavate teguritega | Absoluutväärtus, % kõigist ettevõtetest, % kõigist innovatiivsetest ettevõtetest ja % mitteinnovatiivsetest ettevõtetest |
| 10 | Innovatiivsete ettevõtete arv, kes arendasid uuendused välja ise või koos muude ettevõtete/institutsioonidega | Absoluutväärtus ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtetest |

Muutuja

Pealkiri

Märkused

1

Innovatiivsete ettevõtete arv

Absoluutväärtus ja % kõigist ettevõtetest

2

Innovatiivsete ettevõtete arv, kes on turule toonud uusi või märkimisväärselt parandatud, turul või ettevõttes uudseid tooteid

Absoluutväärtus, % kõigist ettevõtetest ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtetest

3

Innovatiivse tegevuse käive seoses uute või märkimisväärselt parandatud, turul uudsete toodetega

Absoluutväärtus, % kogukäibest ja % innovatiivsete ettevõtete käibest

4

Innovatiivse tegevuse käive seoses uute või märkimisväärselt parandatud ja ettevõtte jaoks uute, kuid turul tuntud toodetega

Absoluutväärtus, % kogukäibest ja % innovatiivsete ettevõtete käibest

5

Innovatsioonialast koostööd tegevate innovatiivsete ettevõtete arv

Absoluutväärtus ja % innovatiivsetest ettevõtetest

6

Kulutused innovatsioonile

Absoluutväärtus, % kogukäibest ja % innovatiivsete ettevõtete käibest

7

Innovatiivsete ettevõtete arv, kes on teatanud olulise innovatsioonialase mõjuga eesmärkidest

Absoluutväärtus ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtetest – ei ole kohustuslik

8

Innovatiivsete ettevõtete arv, kes on olnud väga olulised teabeallikad seoses innovatsiooniga

Absoluutväärtus ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtetest – ei ole kohustuslik

9

Ettevõtete arv, kes seisid vastamisi oluliste takistavate teguritega

Absoluutväärtus, % kõigist ettevõtetest, % kõigist innovatiivsetest ettevõtetest ja % mitteinnovatiivsetest ettevõtetest

10

Innovatiivsete ettevõtete arv, kes arendasid uuendused välja ise või koos muude ettevõtete/institutsioonidega

Absoluutväärtus ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtetest

Lisaks eespool loetletud statistikale võivad liikmesriigid koostada täiendava statistika (sh andmete jaotused) kooskõlas Oslo käsiraamatus loetletud peamiste teemadega. Täiendava statistika lisamine otsustatakse tihedas koostöös liikmesriikidega ja lisatakse ühtlustatud küsimustikku.

3.   jagu

Hõlmata tuleb NACE Rev. 2 jagude B, C, D, E, H, J, K ning osade 46 ning 71, 72 ja 73 ettevõtjad. Liikmesriikidel on võimalus ulatust veelgi laiendada.

4.   jagu

Kõik muutujad esitatakse iga kahe aasta järel igal paarisaastal.

5.   jagu

Esimene vaatlusaasta, mille kohta statistika koostatakse, on kalendriaasta 2012.

6.   jagu

| 1. | Kõik tulemused tuleb jagada majandustegevuse kaupa NACE Rev. 2 jagude tasandil ning järgmiste tööhõive suurusklasside kaupa:









  NACE klass \ suuruskategooria | 10–49 töötajat | 50–249 töötajat | rohkem kui 249 töötajat | kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „B-C-D-E-46-H-J-K-71-72-73” | x | x | x | x |
| „B-C-D-E” | x | x | x | x |
| „B” | x | x | x | x |
| „C” | x | x | x | x |
| „10 kuni 12” | | | | x |
| „13 kuni 15” | | | | x |
| „16 kuni 18” | | | | x |
| „19 kuni 22” | | | | x |
| „20” | | | | x |
| „21” | | | | x |
| „23” | | | | x |
| „24” | | | | x |
| „25 kuni 30” | | | | x |
| „25” | | | | x |
| „26” | | | | x |
| „31 kuni 33” | | | | x |
| „D” | x | x | x | x |
| „E” | x | x | x | x |
| „36” | | | | x |
| „37 kuni 39” | | | | x |
| „46-H-J-K-71-72-73” | x | x | x | x |
| „46” | x | x | x | x |
| „H” | x | x | x | x |
| „49 kuni 51” | | | | x |
| „52 kuni 53” | | | | x |
| „J” | x | x | x | x |
| „58” | | | | x |
| „61” | | | | x |
| „62” | | | | x |
| „63” | | | | x |
| „K” | x | x | x | x |
| „64” | | | | x |
| „65” | | | | x |
| „66” | | | | x |
| „71-72-73” | x | x | x | x |
| „71” | | | | x |
| „72” | | | | x |
| „73” | | | | x |

1.

Kõik tulemused tuleb jagada majandustegevuse kaupa NACE Rev. 2 jagude tasandil ning järgmiste tööhõive suurusklasside kaupa:

NACE klass \ suuruskategooria

10–49 töötajat

50–249 töötajat

rohkem kui 249 töötajat

kokku

„B-C-D-E-46-H-J-K-71-72-73”

x

x

x

x

„B-C-D-E”

x

x

x

x

„B”

x

x

x

x

„C”

x

x

x

x

„10 kuni 12”

x

„13 kuni 15”

x

„16 kuni 18”

x

„19 kuni 22”

x

„20”

x

„21”

x

„23”

x

„24”

x

„25 kuni 30”

x

„25”

x

„26”

x

„31 kuni 33”

x

„D”

x

x

x

x

„E”

x

x

x

x

„36”

x

„37 kuni 39”

x

„46-H-J-K-71-72-73”

x

x

x

x

„46”

x

x

x

x

„H”

x

x

x

x

„49 kuni 51”

x

„52 kuni 53”

x

„J”

x

x

x

x

„58”

x

„61”

x

„62”

x

„63”

x

„K”

x

x

x

x

„64”

x

„65”

x

„66”

x

„71-72-73”

x

x

x

x

„71”

x

„72”

x

„73”

x

| 2. | Muutuja 1 tulemused jagunevad neljaks innovatsiooniliigiks: protsessi-, toote-, organisatsiooniline ja turundusinnovatsioon. Muutujate 5–10 tulemused hõlmavad ettevõtteid, mis tegelevad protsessi- ja/või tooteinnovatsiooniga. Neljast innovatsiooniliigist lähtuv ulatus ja jagunemine muude kui 1. muutujaga seoses otsustatakse tihedas koostöös liikmesriikidega ja lisatakse ühtlustatud küsimustikku. |
| --- | --- |

2.

Muutuja 1 tulemused jagunevad neljaks innovatsiooniliigiks: protsessi-, toote-, organisatsiooniline ja turundusinnovatsioon. Muutujate 5–10 tulemused hõlmavad ettevõtteid, mis tegelevad protsessi- ja/või tooteinnovatsiooniga. Neljast innovatsiooniliigist lähtuv ulatus ja jagunemine muude kui 1. muutujaga seoses otsustatakse tihedas koostöös liikmesriikidega ja lisatakse ühtlustatud küsimustikku.

| 3. | Muutuja 5 tulemused tuleb jagada innovatsioonialase koostöö liikide kaupa. Muutuja 6 tulemused tuleb jagada innovatsiooni kululiikide kaupa. Muutuja 7 tulemused tuleb jagada innovatsioonialaste eesmärkide kaupa. Muutuja 8 tulemused tuleb jagada teabeallikate liikide kaupa. Muutuja 9 tulemused tuleb jagada takistavate tegurite liikide kaupa. Muutuja 10 tulemused tuleb jagada arendajate liikide kaupa. Kõnealused jaotused otsustatakse tihedas koostöös liikmesriikidega ja lisatakse ühtlustatud küsimustikku. |
| --- | --- |

3.

Muutuja 5 tulemused tuleb jagada innovatsioonialase koostöö liikide kaupa. Muutuja 6 tulemused tuleb jagada innovatsiooni kululiikide kaupa. Muutuja 7 tulemused tuleb jagada innovatsioonialaste eesmärkide kaupa. Muutuja 8 tulemused tuleb jagada teabeallikate liikide kaupa. Muutuja 9 tulemused tuleb jagada takistavate tegurite liikide kaupa. Muutuja 10 tulemused tuleb jagada arendajate liikide kaupa. Kõnealused jaotused otsustatakse tihedas koostöös liikmesriikidega ja lisatakse ühtlustatud küsimustikku.

7.   jagu

| 1. | Kõik tulemused esitatakse 18 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest. |
| --- | --- |

1.

Kõik tulemused esitatakse 18 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest.

| 2. | Liikmesriigid võivad vabatahtlikult edastada komisjonile (Eurostatile) üksikandmeid, mis hõlmavad kõiki riiklike innovatsiooniuuringute raames vaadeldud statistilisi üksusi. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad vabatahtlikult edastada komisjonile (Eurostatile) üksikandmeid, mis hõlmavad kõiki riiklike innovatsiooniuuringute raames vaadeldud statistilisi üksusi.

8.   jagu

| 1. | Innovatsiooniuuringute jaoks kasutatav vaatlusküsimustik, mis täidetakse iga kahe aasta tagant alates vaatlusaastast 2012, hõlmab Oslo käsiraamatus loetletud peamisi teemasid seoses ettevõtete innovatiivsuse mõõtmisega. |
| --- | --- |

1.

Innovatsiooniuuringute jaoks kasutatav vaatlusküsimustik, mis täidetakse iga kahe aasta tagant alates vaatlusaastast 2012, hõlmab Oslo käsiraamatus loetletud peamisi teemasid seoses ettevõtete innovatiivsuse mõõtmisega.

| 2. | Komisjon (Eurostat) koostab tihedas koostöös liikmesriikidega metodoloogilised soovitused innovatsiooniuuringute kohta, millega saavutatakse vaatlustulemuste ühtlustamise kõrge tase. Need soovitused hõlmavad vähemalt sihtrühma, vaatluse metodoloogiat (sealhulgas regionaalseid aspekte), ühtlustatud vaatlusküsimustikku, andmete kogumist, töötlemist ja edastust ning andmete kvaliteedinõudeid. |
| --- | --- |

2.

Komisjon (Eurostat) koostab tihedas koostöös liikmesriikidega metodoloogilised soovitused innovatsiooniuuringute kohta, millega saavutatakse vaatlustulemuste ühtlustamise kõrge tase. Need soovitused hõlmavad vähemalt sihtrühma, vaatluse metodoloogiat (sealhulgas regionaalseid aspekte), ühtlustatud vaatlusküsimustikku, andmete kogumist, töötlemist ja edastust ning andmete kvaliteedinõudeid.

| 3. | Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) vajalikud andmed riikliku metodoloogia kohta, mida on kasutatud riiklikus innovatsiooni käsitlevas statistikas. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) vajalikud andmed riikliku metodoloogia kohta, mida on kasutatud riiklikus innovatsiooni käsitlevas statistikas.

---

III LISA

KVALITEEDIARUANNETELE ESITATAVAD NÕUDED

1.   jagu

Sissejuhatus

Kvaliteediaruanded sisaldavad nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid näitajaid andmete kvaliteedi kohta vastavalt komisjoni ja liikmesriikide koostööna määratletud standardsele struktuurile. Komisjon (Eurostat) edastab tulemused kvantitatiivsete näitajate kohta, mis on arvutatud liikmesriikide esitatud andmete põhjal. Liikmesriigid võivad tulemusi tõlgendada ja kommenteerida oma kogumismetoodikast lähtuvalt ning esitada nii ülejäänud kvantitatiivsed näitajad kui ka kvalitatiivse teabe.

2.   jagu

Ajakava

Igal teisel aastal edastab komisjon (Eurostat) 20 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu (augusti lõpuks) liikmesriikidele kvaliteediaruannete kavandid, mis on eeltäidetud komisjonile (Eurostatile) kättesaadavate kvantitatiivsete näitajate ja muu teabega.

Igal teisel aastal edastavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) 22 kuu jooksul pärast iga vaatlusaasta lõppu (oktoobri lõpuks) täidetud kvaliteediaruanded.

---

| 27.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 996/2012,

26. oktoober 2012,

millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 284/2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b alapunkti ii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikliga 53 on ette nähtud võimalus võtta asjakohaseid liidu tasandi kiireloomulisi meetmeid kolmandast riigist imporditud toidu või sööda suhtes, et kaitsta inimeste või loomade tervist või keskkonda, kui riski ei saa rahuldavalt juhtida liikmesriikide võetavate meetmete abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikliga 53 on ette nähtud võimalus võtta asjakohaseid liidu tasandi kiireloomulisi meetmeid kolmandast riigist imporditud toidu või sööda suhtes, et kaitsta inimeste või loomade tervist või keskkonda, kui riski ei saa rahuldavalt juhtida liikmesriikide võetavate meetmete abil.

| (2) | Pärast Fukushima tuumaelektrijaamas 11. märtsil 2011 toimunud avariid on komisjonile teatatud, et radionukliidide tase teatavates Jaapanist pärit toiduainetes ületab Jaapanis kohaldatavaid häiretasemeid. Selline saaste võib ohustada inimeste ja loomade tervist liidus ning seepärast võeti vastu komisjoni 25. märtsi 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 297/2011, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid (2). Nimetatud määrus asendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 961/2011, (3) mis hiljem asendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 284/2012 (4). |
| --- | --- |

(2)

Pärast Fukushima tuumaelektrijaamas 11. märtsil 2011 toimunud avariid on komisjonile teatatud, et radionukliidide tase teatavates Jaapanist pärit toiduainetes ületab Jaapanis kohaldatavaid häiretasemeid. Selline saaste võib ohustada inimeste ja loomade tervist liidus ning seepärast võeti vastu komisjoni 25. märtsi 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 297/2011, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid (2). Nimetatud määrus asendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 961/2011, (3) mis hiljem asendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 284/2012 (4).

| (3) | Olukorras toimunud muutuste arvessevõtmiseks on rakendusmäärust (EL) nr 284/2012 mitu korda muudetud. Kuna praegu on vajalikud täiendavad muudatused, on asjakohane asendada rakendusmäärus (EL) nr 284/2012 uue määrusega. |
| --- | --- |

(3)

Olukorras toimunud muutuste arvessevõtmiseks on rakendusmäärust (EL) nr 284/2012 mitu korda muudetud. Kuna praegu on vajalikud täiendavad muudatused, on asjakohane asendada rakendusmäärus (EL) nr 284/2012 uue määrusega.

| (4) | Kehtivate meetmete ülevaatamisel on arvesse võetud Jaapani ametiasutuste poolt seoses teise avariijärgse kasvuperioodiga esitatud enam kui 26 000 teadet radioaktiivsete ainete esinemise kohta söödas ja toidus. |
| --- | --- |

(4)

Kehtivate meetmete ülevaatamisel on arvesse võetud Jaapani ametiasutuste poolt seoses teise avariijärgse kasvuperioodiga esitatud enam kui 26 000 teadet radioaktiivsete ainete esinemise kohta söödas ja toidus.

| (5) | Käesoleva määruse reguleerimisalast tuleks jätta välja isiklikud saadetised. Loomset päritolu toidu ja sööda puhul tuleks viidata komisjoni 5. märtsi 2009. aasta komisjoni määruse (EÜ) nr 206/2009 (milles käsitletakse isiklikuks tarbimiseks ettenähtud loomsete saaduste ühendusse toomist ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 136/2004) (5) sätetele. Muu sööda ja toidu puhul tuleks sätestada, et saadetisi võib pidada isiklikeks üksnes siis, kui need on mitteärilist laadi ning ette nähtud eraisikule isiklikuks tarbimiseks või kasutamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse reguleerimisalast tuleks jätta välja isiklikud saadetised. Loomset päritolu toidu ja sööda puhul tuleks viidata komisjoni 5. märtsi 2009. aasta komisjoni määruse (EÜ) nr 206/2009 (milles käsitletakse isiklikuks tarbimiseks ettenähtud loomsete saaduste ühendusse toomist ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 136/2004) (5) sätetele. Muu sööda ja toidu puhul tuleks sätestada, et saadetisi võib pidada isiklikeks üksnes siis, kui need on mitteärilist laadi ning ette nähtud eraisikule isiklikuks tarbimiseks või kasutamiseks.

| (6) | Jaapani ametiasutused on esitanud komisjonile põhjalikke andmeid, mille kohaselt ei sisalda lisaks juba reguleerimisalast välja jäetud alkohoolsetele jookidele (sake, viski ja shochu) mõõdetavas koguses radioaktiivseid aineid ka muud alkohoolsed joogid. Selitus- ja kääritamisprotsess vähendab märgatavalt alkohoolse joogi radioaktiivsust Selleks et vähendada Jaapani ametiasutuste ja ka sellest riigist importivate liikmesriikide pädevate asutuste halduskoormust, on seega asjakohane jätta käesoleva määruse reguleerimisalast välja teatavad muud alkohoolsed joogid. |
| --- | --- |

(6)

Jaapani ametiasutused on esitanud komisjonile põhjalikke andmeid, mille kohaselt ei sisalda lisaks juba reguleerimisalast välja jäetud alkohoolsetele jookidele (sake, viski ja shochu) mõõdetavas koguses radioaktiivseid aineid ka muud alkohoolsed joogid. Selitus- ja kääritamisprotsess vähendab märgatavalt alkohoolse joogi radioaktiivsust Selleks et vähendada Jaapani ametiasutuste ja ka sellest riigist importivate liikmesriikide pädevate asutuste halduskoormust, on seega asjakohane jätta käesoleva määruse reguleerimisalast välja teatavad muud alkohoolsed joogid.

| (7) | Jaapani ametiasutuste esitatud andmed tõendavad, et enne liitu eksportimist ei ole enam vaja nõuda Yamanashi ja Shizuoka prefektuurist pärit sööda ja toidu puhul proovide võtmist ja radioaktiivsuse taseme analüüsimist. Proovivõtu- ja analüüsinõue tuleks säilitada üksnes Shizuoka prefektuurist pärit tee ning Shizuoka ja Yamanashi prefektuurist pärit seente suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Jaapani ametiasutuste esitatud andmed tõendavad, et enne liitu eksportimist ei ole enam vaja nõuda Yamanashi ja Shizuoka prefektuurist pärit sööda ja toidu puhul proovide võtmist ja radioaktiivsuse taseme analüüsimist. Proovivõtu- ja analüüsinõue tuleks säilitada üksnes Shizuoka prefektuurist pärit tee ning Shizuoka ja Yamanashi prefektuurist pärit seente suhtes.

| (8) | Kuna Fukushima prefektuurist pärit söödas ja toidus leidub radioaktiivseid aineid ikka veel nõuetele mittevastaval või märkimisväärsel tasemel, on asjakohane säilitada kehtiv proovivõtu- ja analüüsinõue enne liitu eksportimist kogu sellest prefektuurist pärit sööda ja toidu suhtes. Sellise sööda ja toidu suhtes tuleks siiski jätkuvalt kohaldada üldisi erandeid, mis on seotud näiteks alkohoolsete jookide ja isiklike saadetistega. |
| --- | --- |

(8)

Kuna Fukushima prefektuurist pärit söödas ja toidus leidub radioaktiivseid aineid ikka veel nõuetele mittevastaval või märkimisväärsel tasemel, on asjakohane säilitada kehtiv proovivõtu- ja analüüsinõue enne liitu eksportimist kogu sellest prefektuurist pärit sööda ja toidu suhtes. Sellise sööda ja toidu suhtes tuleks siiski jätkuvalt kohaldada üldisi erandeid, mis on seotud näiteks alkohoolsete jookide ja isiklike saadetistega.

| (9) | Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Iwate, Chiba ja Kanagawa prefektuuri puhul tuleb enne liitu eksportimist võtta proove ja teha analüüse kogu sööda ja toidu puhul. On asjakohane, et kõnealune nõue piirduks seente, tee, kalandustoodete, teatavate söödavate looduslike taimede, teatavate köögiviljade, teatavate puuviljade, riisi ja sojaubade ning nendest töötlemise teel valmistatud ja saadud toodetega. Samu nõudeid tuleks kohaldada liittoiduainete suhtes, mis sisaldavad üle 50 % ulatuses koostisosa (koostisosi), mille puhul on enne liitu eksportimist nõutud eelnev kontrollimine. |
| --- | --- |

(9)

Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Iwate, Chiba ja Kanagawa prefektuuri puhul tuleb enne liitu eksportimist võtta proove ja teha analüüse kogu sööda ja toidu puhul. On asjakohane, et kõnealune nõue piirduks seente, tee, kalandustoodete, teatavate söödavate looduslike taimede, teatavate köögiviljade, teatavate puuviljade, riisi ja sojaubade ning nendest töötlemise teel valmistatud ja saadud toodetega. Samu nõudeid tuleks kohaldada liittoiduainete suhtes, mis sisaldavad üle 50 % ulatuses koostisosa (koostisosi), mille puhul on enne liitu eksportimist nõutud eelnev kontrollimine.

| (10) | Impordi puhul teostatud kontroll näitab, et Jaapani ametiasutused rakendavad liidu õigusaktides sätestatud eritingimusi nõuetekohaselt ning enam kui aasta vältel ei ole aset leidnud rikkumisi. Seetõttu on asjakohane vähendada impordikontrollide ja nende tulemuste komisjonile edastamise sagedust. |
| --- | --- |

(10)

Impordi puhul teostatud kontroll näitab, et Jaapani ametiasutused rakendavad liidu õigusaktides sätestatud eritingimusi nõuetekohaselt ning enam kui aasta vältel ei ole aset leidnud rikkumisi. Seetõttu on asjakohane vähendada impordikontrollide ja nende tulemuste komisjonile edastamise sagedust.

| (11) | Asjakohane on ette näha kõnealuste sätete järgmine läbivaatamine ajaks, kui selguvad kolmanda avariijärgse kasvuperioodi proovivõtu- ja analüüsitulemused sööda ja toidu radioaktiivsuse taseme kohta, st hiljemalt 31. märtsiks 2014. Toodete puhul, mille saagikoristus toimub peamiselt teise kasvuperioodi teisel poolel ning mille kõik andmed teise kasvuperioodi kohta ei ole seetõttu veel kättesaadavad, on siiski asjakohane ette näha, et neid tooteid käsitlevad sätted vaadatakse üle 31. märtsiks 2013. |
| --- | --- |

(11)

Asjakohane on ette näha kõnealuste sätete järgmine läbivaatamine ajaks, kui selguvad kolmanda avariijärgse kasvuperioodi proovivõtu- ja analüüsitulemused sööda ja toidu radioaktiivsuse taseme kohta, st hiljemalt 31. märtsiks 2014. Toodete puhul, mille saagikoristus toimub peamiselt teise kasvuperioodi teisel poolel ning mille kõik andmed teise kasvuperioodi kohta ei ole seetõttu veel kättesaadavad, on siiski asjakohane ette näha, et neid tooteid käsitlevad sätted vaadatakse üle 31. märtsiks 2013.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse nõukogu määruse (Euratom) nr 3954/87 (6) artikli 1 lõike 2 tähenduses sööda ja toidu suhtes, mis on pärit või lähetatud Jaapanist, välja arvatud järgmiste toodete suhtes:

| a) | tooted, mis saadeti Jaapanist välja enne 28. märtsi 2011; |
| --- | --- |

a)

tooted, mis saadeti Jaapanist välja enne 28. märtsi 2011;

| b) | tooted, mille puhul saak on koristatud ja/või mida on töödeldud enne 11. märtsi 2011; |
| --- | --- |

b)

tooted, mille puhul saak on koristatud ja/või mida on töödeldud enne 11. märtsi 2011;

| c) | CN-koodide 2203–2208 alla kuuluvad alkohoolsed joogid; |
| --- | --- |

c)

CN-koodide 2203–2208 alla kuuluvad alkohoolsed joogid;

| d) | määruse (EÜ) nr 206/2009 artikliga 2 hõlmatud loomset päritolu sööda ja toidu isiklikud saadetised; |
| --- | --- |

d)

määruse (EÜ) nr 206/2009 artikliga 2 hõlmatud loomset päritolu sööda ja toidu isiklikud saadetised;

| e) | muu kui loomset päritolu sööda ja toidu isiklikud saadetised, mis on mitteärilist laadi ning ette nähtud üksnes eraisikule isiklikuks tarbimiseks ja kasutamiseks. Kahtluse korral lasub tõendamiskohustus saadetise saajal. |
| --- | --- |

e)

muu kui loomset päritolu sööda ja toidu isiklikud saadetised, mis on mitteärilist laadi ning ette nähtud üksnes eraisikule isiklikuks tarbimiseks ja kasutamiseks. Kahtluse korral lasub tõendamiskohustus saadetise saajal.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse tähenduses on „Jaapani õigusaktides sätestatud üleminekumeetmed” sellised tseesium-134 ja tseesium-137 summaarse sisalduse piirmäärasid käsitlevad meetmed, mille Jaapani ametiasutused võtsid vastu 24. veebruaril 2012 ja mis on sätestatud käesoleva määruse III lisas.

„Saadetis” on käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva sama tooteklassi või -liiki sööda või toidu kogus, mille suhtes kehtivad samad dokumendid, mida veetakse sama transpordivahendiga ning mis on pärit samast Jaapani prefektuurist, artiklis 5 osutatud deklaratsiooniga lubatud piires.

Artikkel 3

Import Euroopa Liitu

Artiklis 1 osutatud toitu ja sööta (edaspidi „tooted”) võib liitu importida üksnes siis, kui need vastavad käesoleva määruse nõuetele.

Artikkel 4

Tseesium-134 ja tseesium-137 piirmäärad

1.   Artiklis 1 osutatud toodete (välja arvatud III lisas esitatud tooted) puhul peab tseesium-134 ja tseesium-137 summaarse sisalduse piirmäär vastama käesoleva määruse II lisas sätestatud piirmäärale.

2.   III lisas esitatud toodete puhul tuleb järgida kõnealuses lisas sätestatud radioaktiivse tseesiumi piirmäära.

Artikkel 5

Deklaratsioon

1.   Artiklis 1 osutatud toodete iga saadetisega peab olema kaasas kehtiv deklaratsioon, mis on koostatud ja allkirjastatud artikli 6 kohaselt.

2.   Lõikes 1 osutatud deklaratsioon:

| a) | kinnitab, et toode vastab Jaapanis kehtivatele õigusaktidele ja |
| --- | --- |

a)

kinnitab, et toode vastab Jaapanis kehtivatele õigusaktidele ja

| b) | täpsustab, kas toote suhtes kehtivad või ei kehti Jaapani õigusaktidega ettenähtud üleminekumeetmed. |
| --- | --- |

b)

täpsustab, kas toote suhtes kehtivad või ei kehti Jaapani õigusaktidega ettenähtud üleminekumeetmed.

3.   Lõikes 1 osutatud deklaratsioonis tuleb esitada ka kinnitus, et:

| a) | toode on koristatud ja/või töödeldud enne 11. märtsi 2011; või |
| --- | --- |

a)

toode on koristatud ja/või töödeldud enne 11. märtsi 2011; või

| b) | toode (välja arvatud Shizuoka prefektuurist pärit tee ja seened ning Yamanashi prefektuurist pärit seened) on pärit ja lähetatud mujalt kui Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist; või |
| --- | --- |

b)

toode (välja arvatud Shizuoka prefektuurist pärit tee ja seened ning Yamanashi prefektuurist pärit seened) on pärit ja lähetatud mujalt kui Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist; või

| c) | toode on pärit ja lähetatud Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist, kuid see ei ole kantud käesoleva määruse IV lisasse (ja seega ei ole nõutav ekspordieelne analüüs); või |
| --- | --- |

c)

toode on pärit ja lähetatud Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist, kuid see ei ole kantud käesoleva määruse IV lisasse (ja seega ei ole nõutav ekspordieelne analüüs); või

| d) | toode on lähetatud Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist, kuid ei ole pärit ühestki nimetatud prefektuurist ning see ei ole teeloleku ajal saanud radioaktiivset kiirgust; või |
| --- | --- |

d)

toode on lähetatud Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist, kuid ei ole pärit ühestki nimetatud prefektuurist ning see ei ole teeloleku ajal saanud radioaktiivset kiirgust; või

| e) | kui toote puhul on tegemist Shizuoka prefektuurist pärit tee ja seente või Yamanashi prefektuurist pärit seentega või nendest saadud tootega või segasööda või liittoiduga, mis sisaldab neid tooteid üle 50 %, on tootega kaasas proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruanne; või |
| --- | --- |

e)

kui toote puhul on tegemist Shizuoka prefektuurist pärit tee ja seente või Yamanashi prefektuurist pärit seentega või nendest saadud tootega või segasööda või liittoiduga, mis sisaldab neid tooteid üle 50 %, on tootega kaasas proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruanne; või

| f) | kui käesoleva määruse IV lisas loetletud toode on pärit Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist või selle puhul on tegemist segasööda või liittoiduga, mis sisaldab neid tooteid üle 50 %, on tootega kaasas proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruanne. IV lisas sätestatud tooteloetelu ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 258/97 (uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta) (7) sätestatud nõuete kohaldamist; või |
| --- | --- |

f)

kui käesoleva määruse IV lisas loetletud toode on pärit Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist või selle puhul on tegemist segasööda või liittoiduga, mis sisaldab neid tooteid üle 50 %, on tootega kaasas proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruanne. IV lisas sätestatud tooteloetelu ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 258/97 (uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta) (7) sätestatud nõuete kohaldamist; või

| g) | kui toote või tootes enam kui 50 % ulatuses sisalduvate koostisosade päritolu on teadmata, on tootega kaasas proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruanne. |
| --- | --- |

g)

kui toote või tootes enam kui 50 % ulatuses sisalduvate koostisosade päritolu on teadmata, on tootega kaasas proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruanne.

4.   Lõike 3 punkti f kohaldatakse ka selles punktis nimetatud prefektuuride rannikuvetest püütud või korjatud toodete suhtes, sõltumata sellest, kus kõnealused tooted lossitakse.

Artikkel 6

Deklaratsiooni koostamine ja allkirjastamine

1.   Artiklis 5 osutatud deklaratsioon koostatakse I lisas esitatud näidise järgi.

2.   Artikli 5 lõike 3 punktides a, b, c või d osutatud toodete deklaratsioonile kirjutab alla Jaapani pädeva ametiasutuse volitatud esindaja või Jaapani pädeva ametiasutuse volitatud üksuse volitatud esindaja, kes tegutseb Jaapani pädeva asutuse volituse alusel ja järelevalve all.

3.   Artikli 5 lõike 3 punktides e, f ja g osutatud toodete deklaratsioonile kirjutab alla Jaapani pädeva ametiasutuse volitatud esindaja ning sellega on kaasas analüüside aruanne, kus on esitatud proovivõtu- ja analüüsitulemused.

Artikkel 7

Identifitseerimisandmed

Iga artiklis 1 osutatud toodete saadetis märgistatakse koodiga, mis märgitakse artikli 5 lõikes 1 osutatud deklaratsioonile, artikli 5 lõikes 3 osutatud proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruandele, sanitaarsertifikaadile ja kõikidele saadetisega kaasasolevatele äridokumentidele.

Artikkel 8

Piiripunktid ja määratud sisenemiskohad

Artiklis 1 osutatud toodete saadetised, välja arvatud nõukogu direktiivi 97/78/EÜ (8) reguleerimisalasse kuuluvad, sisenevad liidu territooriumile määratud sisenemiskoha kaudu komisjoni määruse (EÜ) nr 669/2009 (9) artikli 3 punkti b tähenduses (edaspidi „määratud sisenemiskoht”).

Artikkel 9

Eelteatis

Toidu- ja söödakäitlejad või nende esindajad teatavad piiripunkti või määratud sisenemiskoha pädevatele asutustele ette iga artiklis 1 osutatud toodete saadetise saabumisest vähemalt kaks tööpäeva enne saadetise tegelikku kohalejõudmist.

Artikkel 10

Ametlik kontroll

1.   Piiripunkti või määratud sisenemiskoha pädevad asutused:

| a) | kontrollivad kõikide artiklis 1 osutatud toodete saadetiste dokumente; |
| --- | --- |

a)

kontrollivad kõikide artiklis 1 osutatud toodete saadetiste dokumente;

| b) | teostavad 5 % saadetiste korral identifitseerimise ja füüsilise kontrolli, tehes sealhulgas laborianalüüse tseesium-134 ja tseesium-137 sisalduse kohta. |
| --- | --- |

b)

teostavad 5 % saadetiste korral identifitseerimise ja füüsilise kontrolli, tehes sealhulgas laborianalüüse tseesium-134 ja tseesium-137 sisalduse kohta.

2.   Saadetised jäetakse ametliku järelevalve alla maksimaalselt viieks tööpäevaks, sõltuvalt sellest, millal laborianalüüsi tulemused saabuvad.

3.   Kui laborianalüüsi tulemused näitavad, et deklaratsioonis esitatud tagatised on valed, siis loetakse deklaratsioon kehtetuks ning sel juhul ei vasta sööda ja toidu saadetis käesoleva määruse sätetele.

Artikkel 11

Kulud

Kõik artiklis 10 osutatud ametlike kontrollidega ning nõuetele mittevastavuse tõttu võetavate mis tahes meetmetega kaasnevad kulud kannab toidu- ja söödakäitleja.

Artikkel 12

Vabasse ringlusse lubamine

Saadetise võib vabasse ringlusse lubada üksnes juhul, kui toidu- ja söödakäitleja või tema esindaja esitab tolliasutustele artikli 5 lõike 1 kohase deklaratsiooni:

| a) | mille piiripunkti või määratud sisenemiskoha pädev asutus on nõuetekohaselt kinnitanud; ning |
| --- | --- |

a)

mille piiripunkti või määratud sisenemiskoha pädev asutus on nõuetekohaselt kinnitanud; ning

| b) | mis tõendab, et artiklis 10 osutatud ametlikud kontrollid on tehtud ja et nende kontrollide tulemused on olnud soodsad. |
| --- | --- |

b)

mis tõendab, et artiklis 10 osutatud ametlikud kontrollid on tehtud ja et nende kontrollide tulemused on olnud soodsad.

Artikkel 13

Nõuetele mittevastavad tooted

Käesoleva määruse sätetele mittevastavaid tooteid ei tohi turule viia. Sellised tooted kõrvaldatakse ohutult või saadetakse tagasi päritoluriiki.

Artikkel 14

Aruandlus

Liikmesriigid annavad komisjonile toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) kaudu iga kolme kuu järel teada kõigist analüüsitulemustest. Kõnealune aruanne esitatakse igale kvartalile järgneval kuul.

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusmäärus (EL) nr 284/2012 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 16

Üleminekumeede

Erandina artiklis 3 sätestatust võib artiklis 1 osutatud tooteid liitu importida, kui need on kooskõlas rakendusmäärusega (EL) nr 284/2012 ning kui:

| a) | tooted on saadetud Jaapanist välja enne käesoleva määruse jõustumist; või |
| --- | --- |

a)

tooted on saadetud Jaapanist välja enne käesoleva määruse jõustumist; või

| b) | toodetega on kaasas rakendusmääruse (EL) nr 284/2012 kohane deklaratsioon, mis on välja antud enne 1. novembrit 2012, ja tooted on Jaapanist välja saadetud enne 1. detsembrit 2012. |
| --- | --- |

b)

toodetega on kaasas rakendusmääruse (EL) nr 284/2012 kohane deklaratsioon, mis on välja antud enne 1. novembrit 2012, ja tooted on Jaapanist välja saadetud enne 1. detsembrit 2012.

Artikkel 17

Jõustumine ja kohaldamisaeg

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates jõustumiskuupäevast kuni 31. märtsini 2014.

Käesolev määrus vaadatakse enne 31. märtsi 2013 läbi selliste toodete osas, mille saagikoristus toimub peamiselt augusti ja novembri vahel, ning kala ja kalandustoodete osas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. oktoober 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk. 1.

1

(2)  ELT L 80, 26.3.2011, lk. 5.

2

(3)  ELT L 252, 28.9.2011, lk. 10.

3

(4)  ELT L 92, 30.3.2012, lk. 16.

4

(5)  ELT L 77, 24.3.2009, lk. 1.

5

(6)  EÜT L 371, 30.12.1987, lk. 11.

6

(7)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk. 1.

7

(8)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk. 9.

8

(9)  ELT L 194, 25.7.2009, lk 11.

9

---

I LISA

Deklaratsioon Euroopa Liitu importimiseks

... (toode ja päritoluriik)

Saadetise tunnuskood ... Deklaratsiooni number ...

Kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 996/2012, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid,

...

(rakendusmääruse (EL) nr 996/2012 artikli 6 lõikes 2 või 3 osutatud volitatud esindaja)

KINNITAB, et ...

... (artiklis 1 osutatud tooted)

käesolevas saadetises, mille koostis on järgmine: ...

... (saadetise ja toote kirjeldus, pakendite arv ja liik, bruto- või netokaal),

mis on laaditud ... (laadimise koht)

[kuupäeval] ... (laadimise kuupäev)

[poolt] ... (vedaja identifitseerimisandmed),

ning on lähetatud ... (sihtkoht ja -riik)

ning mis on pärit järgmisest ettevõttest: ...

... (ettevõtte nimi ja aadress),

vastavad Jaapani kehtivates õigusaktides sätestatud tseesium-134 ja tseesium-137 summaarse sisalduse piirmääradele.

KINNITAB, et saadetis sisaldab sööta või toitu,

|  | mille puhul ei kohaldata Jaapani õigusaktides sätestatud üleminekumeetmeid (vt rakendusmäärus (EL) nr 996/2012 III lisa) seoses tseesium-134 ja tseesium-137 summaarse sisalduse piirmääraga |
| --- | --- |
|  | mille puhul kohaldatakse Jaapani õigusaktides sätestatud üleminekumeetmeid (vt rakendusmäärus (EL) nr 996/2012 III lisa) seoses tseesium-134 ja tseesium-137 summaarse sisalduse piirmääraga |



mille puhul ei kohaldata Jaapani õigusaktides sätestatud üleminekumeetmeid (vt rakendusmäärus (EL) nr 996/2012 III lisa) seoses tseesium-134 ja tseesium-137 summaarse sisalduse piirmääraga



mille puhul kohaldatakse Jaapani õigusaktides sätestatud üleminekumeetmeid (vt rakendusmäärus (EL) nr 996/2012 III lisa) seoses tseesium-134 ja tseesium-137 summaarse sisalduse piirmääraga

KINNITAB, et saadetis sisaldab:

|  | sööta või toitu, mis on koristatud ja/või töödeldud enne 11. märtsi 2011; |
| --- | --- |
|  | sööta või toitu, mis on pärit ja lähetatud mujalt kui Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist, välja arvatud Shizuoka prefektuurist pärit tee ja seened ning Yamanashi prefektuurist pärit seened; |
|  | sööta ja toitu, mis on lähetatud Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist, kuid ei ole pärit ühestki nimetatud prefektuurist ning mis ei ole teeloleku ajal saanud radioaktiivset kiirgust; |
|  | sööta ja toitu, mis ei ole loetletud rakendusmäärus (EL) nr 996/2012 IV lisas ning mis on pärit ja lähetatud Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist; |
|  | teed või seeni või segasööta või liittoitu, mis sisaldab neid tooteid üle 50 %, ning mis on pärit Shizuoka prefektuurist ja millest on proovid võetud ... (kuupäev) ning mida on laboratoorselt analüüsitud ...
  (kuupäev) ...
  (labori nimi), et kindlaks määrata radionukliidide (tseesium-134 ja tseesium-137) sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne; |
|  | seeni või segasööta või liittoitu, mis sisaldab neid tooteid üle 50 %, ning mis on pärit Yamanashi prefektuurist ja millest on proovid võetud ... (kuupäev) ning mida on laboratoorselt analüüsitud ...
  (kuupäev) ...
  (labori nimi), et kindlaks määrata radionukliidide (tseesium-134 ja tseesium-137) sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne; |
|  | sööta ja toitu, mis on loetletud rakendusmäärus (EL) nr 996/2012 IV lisas või segasööta või liittoitu, mis sisaldab neid tooteid üle 50 %, ning mis on pärit Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist ja millest on proovid võetud ... (kuupäev) ning mida on laboratoorselt analüüsitud ... .(kuupäev) ... (labori nimi), et kindlaks määrata radionukliidide (tseesium-134 ja tseesium-137) sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne; |
|  | sööta ja toitu, mille päritolu on teadmata või mis sisaldab üle 50 % ulatuses teadmata päritoluga koostisosa (koostisosi) ja millest on proovid võetud ... (kuupäev) ning mida on laboratoorselt analüüsitud ... (kuupäev) ... (labori nimi), et kindlaks määrata radionukliidide (tseesium-134 ja tseesium-137) sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne. |



sööta või toitu, mis on koristatud ja/või töödeldud enne 11. märtsi 2011;



sööta või toitu, mis on pärit ja lähetatud mujalt kui Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist, välja arvatud Shizuoka prefektuurist pärit tee ja seened ning Yamanashi prefektuurist pärit seened;



sööta ja toitu, mis on lähetatud Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist, kuid ei ole pärit ühestki nimetatud prefektuurist ning mis ei ole teeloleku ajal saanud radioaktiivset kiirgust;



sööta ja toitu, mis ei ole loetletud rakendusmäärus (EL) nr 996/2012 IV lisas ning mis on pärit ja lähetatud Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist;



teed või seeni või segasööta või liittoitu, mis sisaldab neid tooteid üle 50 %, ning mis on pärit Shizuoka prefektuurist ja millest on proovid võetud ... (kuupäev) ning mida on laboratoorselt analüüsitud ...

(kuupäev) ...

(labori nimi), et kindlaks määrata radionukliidide (tseesium-134 ja tseesium-137) sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne;



seeni või segasööta või liittoitu, mis sisaldab neid tooteid üle 50 %, ning mis on pärit Yamanashi prefektuurist ja millest on proovid võetud ... (kuupäev) ning mida on laboratoorselt analüüsitud ...

(kuupäev) ...

(labori nimi), et kindlaks määrata radionukliidide (tseesium-134 ja tseesium-137) sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne;



sööta ja toitu, mis on loetletud rakendusmäärus (EL) nr 996/2012 IV lisas või segasööta või liittoitu, mis sisaldab neid tooteid üle 50 %, ning mis on pärit Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist ja millest on proovid võetud ... (kuupäev) ning mida on laboratoorselt analüüsitud ... .(kuupäev) ... (labori nimi), et kindlaks määrata radionukliidide (tseesium-134 ja tseesium-137) sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne;



sööta ja toitu, mille päritolu on teadmata või mis sisaldab üle 50 % ulatuses teadmata päritoluga koostisosa (koostisosi) ja millest on proovid võetud ... (kuupäev) ning mida on laboratoorselt analüüsitud ... (kuupäev) ... (labori nimi), et kindlaks määrata radionukliidide (tseesium-134 ja tseesium-137) sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne.

[Koht] ... [kuupäev] ...

rakendusmäärus (EL) nr 996/2012 artikli 6 lõikes 2 või 3 osutatud volitatud esindaja tempel ja allkiri,

Täitmiseks piiripunkti või määratud sisenemiskoha pädevale asutusele

|  | Saadetis on tolliasutuste poolt lubatud vabasse ringlusse Euroopa Liidus |
| --- | --- |
|  | Saadetis EI OLE tolliasutuste poolt lubatud vabasse ringlusse Euroopa Liidus |



Saadetis on tolliasutuste poolt lubatud vabasse ringlusse Euroopa Liidus



Saadetis EI OLE tolliasutuste poolt lubatud vabasse ringlusse Euroopa Liidus

...

(pädev asutus, liikmesriik)

...

| Kuupäev | Tempel | Allkiri |
| --- | --- | --- |

Kuupäev

Tempel

Allkiri

---

II LISA

Jaapani õigusaktides toidu suhtes sätestatud piirmäärad
   (1)
  (Bq/kg)

| | Imiku- ja väikelapsetoidud | Piim ja piimapõhised joogid | Muu toit, välja arvatud: - mineraalvesi ja muud sarnased joogid - fermenteerimata teelehtedest valmistatud tee | Mineraalvesi ja muud sarnased joogid ning fermenteerimata teelehtedest valmistatud tee |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tseesium-134 ja tseesium-137 summaarne sisaldus | 50 (2) | 50 (2) | 100 (2) | 10 (2) |

Imiku- ja väikelapsetoidud

Piim ja piimapõhised joogid

Muu toit, välja arvatud: - mineraalvesi ja muud sarnased joogid - fermenteerimata teelehtedest valmistatud tee

Mineraalvesi ja muud sarnased joogid ning fermenteerimata teelehtedest valmistatud tee

Tseesium-134 ja tseesium-137 summaarne sisaldus

50 (2)

50 (2)

100 (2)

10 (2)

Jaapani õigusaktides sööda suhtes sätestatud piirmäärad
   (3)
  (Bq/kg)

| | Veiste ja hobuste sööt | Seasööt | Kodulindude sööt | Kalasööt (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tseesium-134 ja tseesium-137 summaarne sisaldus | 100 (4) | 80 (4) | 160 (4) | 40 (4) |

Veiste ja hobuste sööt

Seasööt

Kodulindude sööt

Kalasööt (5)

Tseesium-134 ja tseesium-137 summaarne sisaldus

100 (4)

80 (4)

160 (4)

40 (4)

---

(1)  Kuivatatud toodete puhul, millele on vaja enne tarbimist vett lisada, kehtivad piirmäärad juba töödeldud ja tarbimisvalmis toote suhtes.

Kuivatatud seente puhul kohaldatakse töötlemistegurit 5.

Tee puhul kohaldatakse piirmäärasid teelehtedest keedetud joogivalmis tee suhtes. Kuivatatud teelehtede töötlemistegur on 50, kuivatatud teelehtede puhul kehtiv piirmäär 500 Bq/kg tagab seega selle, et radioaktiivsuse tase joogiks valmistatud tees ei ületa piirmäära 10 Bq/kg.

(2)  Kooskõla tagamiseks Jaapanis praegu kohaldatavate piirmääradega kasutatakse neid määrasid ajutiselt nõukogu määruses (Euratom) nr 3954/87 sätestatud määrade asemel.

(3)  Piirmäär kehtib sööda puhul, mille niiskusesisaldus on 12 %.

(4)  Kooskõla tagamiseks Jaapanis praegu kohaldatavate piirmääradega kasutatakse neid määrasid ajutiselt komisjoni määruses (Euratom) nr 770/90 (EÜT L 83, 30.3.1990, lk 78) sätestatud määrade asemel.

(5)  Välja arvatud dekoratiivkalade sööt.

---

III LISA

Jaapani õigusaktides sätestatud üleminekumeetmed, mida kohaldatakse käesoleva määruse raames

| a) | Piim ja piimatooted, mineraalvesi ja sarnased joogid, mis on toodetud ja/või töödeldud enne 31. märtsi 2012, ei tohi sisaldada radioaktiivset tseesiumi üle 200 Bq/kg. Muu toit, välja arvatud riis, sojaoad ja neist valmistatud toit, mis on toodetud ja/või töödeldud enne 31. märtsi 2012, ei tohi sisaldada radioaktiivset tseesiumi üle 500 Bq/kg. |
| --- | --- |

a)

Piim ja piimatooted, mineraalvesi ja sarnased joogid, mis on toodetud ja/või töödeldud enne 31. märtsi 2012, ei tohi sisaldada radioaktiivset tseesiumi üle 200 Bq/kg. Muu toit, välja arvatud riis, sojaoad ja neist valmistatud toit, mis on toodetud ja/või töödeldud enne 31. märtsi 2012, ei tohi sisaldada radioaktiivset tseesiumi üle 500 Bq/kg.

| b) | Riisist valmistatud tooted, mis on toodetud ja/või töödeldud enne 30. septembrit 2012, ei tohi sisaldada radioaktiivset tseesiumi üle 500 Bq/kg. |
| --- | --- |

b)

Riisist valmistatud tooted, mis on toodetud ja/või töödeldud enne 30. septembrit 2012, ei tohi sisaldada radioaktiivset tseesiumi üle 500 Bq/kg.

| c) | Sojaoad, mis koristati ja viidi turule enne 31. detsembrit 2012, ei tohi sisaldada radioaktiivset tseesiumi üle 500 Bq/kg. |
| --- | --- |

c)

Sojaoad, mis koristati ja viidi turule enne 31. detsembrit 2012, ei tohi sisaldada radioaktiivset tseesiumi üle 500 Bq/kg.

| d) | Sojaubadest valmistatud tooted, mis on toodetud ja/või töödeldud enne 31. detsembrit 2012, ei tohi sisaldada radioaktiivset tseesiumi üle 500 Bq/kg. |
| --- | --- |

d)

Sojaubadest valmistatud tooted, mis on toodetud ja/või töödeldud enne 31. detsembrit 2012, ei tohi sisaldada radioaktiivset tseesiumi üle 500 Bq/kg.

---

IV LISA

Sööt ja toit, mille puhul on enne liitu eksportimist nõutav tseesium-134 ja tseesium-137 sisalduse proovid ja analüüsid

| a) | Fukushima prefektuurist pärit tooted:






  — | kõik tooted, võttes arvesse käesoleva määruse artikliga 1 ettenähtud erandeid. |
| --- | --- | --- |

a)

Fukushima prefektuurist pärit tooted:

—

kõik tooted, võttes arvesse käesoleva määruse artikliga 1 ettenähtud erandeid.

| b) | Shizuoka prefektuurist pärit tooted:






  — | tee ja sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 09022101 20 ja 2202 90 10 alla; |
| --- | --- | --- |

b)

Shizuoka prefektuurist pärit tooted:

—

tee ja sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 09022101 20 ja 2202 90 10 alla;

| — | seened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 ja 2005 99 80 alla. |
| --- | --- |

—

seened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 ja 2005 99 80 alla.

| c) | Yamanashi prefektuurist pärit tooted:






  — | seened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 ja 2005 99 80 alla. |
| --- | --- | --- |

c)

Yamanashi prefektuurist pärit tooted:

—

seened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 ja 2005 99 80 alla.

| d) | Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist pärit tooted:






  — | tee ja sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0902, 2101 20 ja 2202 90 10 alla; |
| --- | --- | --- |

d)

Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist pärit tooted:

—

tee ja sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0902, 2101 20 ja 2202 90 10 alla;

| — | seened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 ja 2005 99 80 alla; |
| --- | --- |

—

seened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 ja 2005 99 80 alla;

| — | kala ja kalandustooted, mis kuuluvad CN-koodide 0302, 0303, 0304, 0305, 0306, 0307 ja 0308 (1) alla; |
| --- | --- |

—

kala ja kalandustooted, mis kuuluvad CN-koodide 0302, 0303, 0304, 0305, 0306, 0307 ja 0308 (1) alla;

| — | riis ja sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 1006, 1102 90 50, 1103 19 50, 1103 20 50, 1104 19 91, 1104 19 99, 1104 29 17, 1104 29 30, 1104 29 59, 1104 29 89, 1104 30 90, 1901, 1904 10 30, 1904 20 95, 1904 90 10 ja 1905 90 (1) alla; |
| --- | --- |

—

riis ja sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 1006, 1102 90 50, 1103 19 50, 1103 20 50, 1104 19 91, 1104 19 99, 1104 29 17, 1104 29 30, 1104 29 59, 1104 29 89, 1104 30 90, 1901, 1904 10 30, 1904 20 95, 1904 90 10 ja 1905 90 (1) alla;

| — | sojaoad ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 1201 90, 1208 10, 1507 (1) alla; |
| --- | --- |

—

sojaoad ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 1201 90, 1208 10, 1507 (1) alla;

| — | asukioad, mis kuuluvad CN-koodide 0708 20, 0713 32 00 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodi 1106 10 (1) alla; |
| --- | --- |

—

asukioad, mis kuuluvad CN-koodide 0708 20, 0713 32 00 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodi 1106 10 (1) alla;

| — | mustikad ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0810 40 30, 0810 40 50, 0811 90 50, 0811 90 70, 0812 90 40, 0813 40 95 alla; |
| --- | --- |

—

mustikad ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0810 40 30, 0810 40 50, 0811 90 50, 0811 90 70, 0812 90 40, 0813 40 95 alla;

| — | hõlmikpuu pähklid, mis kuuluvad CN-koodi 0802 90 85 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 alla; |
| --- | --- |

—

hõlmikpuu pähklid, mis kuuluvad CN-koodi 0802 90 85 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 alla;

| — | jaapani aprikoosid, mis kuuluvad CN-koodi 0809 40 05 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 alla; |
| --- | --- |

—

jaapani aprikoosid, mis kuuluvad CN-koodi 0809 40 05 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 alla;

| — | tsitrusviljad, mis kuuluvad CN-koodi 0805 alla, tsitrusviljade koor, mis kuulub CN-koodi 0814 00 00 alla, ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 25, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla; |
| --- | --- |

—

tsitrusviljad, mis kuuluvad CN-koodi 0805 alla, tsitrusviljade koor, mis kuulub CN-koodi 0814 00 00 alla, ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 25, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla;

| — | jaapani hurmaad, mis kuuluvad CN-koodi 0810 70 00 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla; |
| --- | --- |

—

jaapani hurmaad, mis kuuluvad CN-koodi 0810 70 00 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla;

| — | granaatõunad, mis kuuluvad CN-koodi 0810 90 75 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla; |
| --- | --- |

—

granaatõunad, mis kuuluvad CN-koodi 0810 90 75 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla;

| — | viietine akeebia (Akebia quinata) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0810 90 75, 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 ja 0813 40 95 alla; |
| --- | --- |

—

viietine akeebia (Akebia quinata) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0810 90 75, 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 ja 0813 40 95 alla;

| — | ebaküdooniad (Chaenomeles), mis kuuluvad CN-koodi 0810 90 75 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla; |
| --- | --- |

—

ebaküdooniad (Chaenomeles), mis kuuluvad CN-koodi 0810 90 75 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla;

| — | söödav asimiina (Asimina triloba), mis kuulub CN-koodi 0810 90 75 alla ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla; |
| --- | --- |

—

söödav asimiina (Asimina triloba), mis kuulub CN-koodi 0810 90 75 alla ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla;

| — | pirnid, mis kuuluvad CN-koodi 0808 30 10 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 30 (1) alla; |
| --- | --- |

—

pirnid, mis kuuluvad CN-koodi 0808 30 10 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 30 (1) alla;

| — | kastanid, mis kuuluvad CN-koodide 0802 41 00 ja 0802 42 00 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla; |
| --- | --- |

—

kastanid, mis kuuluvad CN-koodide 0802 41 00 ja 0802 42 00 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla;

| — | kreeka pähklid, mis kuuluvad CN-koodide 0802 31 00 ja 0802 32 00 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla; |
| --- | --- |

—

kreeka pähklid, mis kuuluvad CN-koodide 0802 31 00 ja 0802 32 00 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla;

| — | heinputke liik (Angelica keiskei) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

heinputke liik (Angelica keiskei) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

| — | jaapani katkujuur (Petasites japonicus), selle võsud ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

jaapani katkujuur (Petasites japonicus), selle võsud ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

| — | jaapani ingver, mis kuulub CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 alla ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 2008 99 49, 2008 99 67 alla; |
| --- | --- |

—

jaapani ingver, mis kuulub CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 alla ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 2008 99 49, 2008 99 67 alla;

| — | araalia (Aralia sp.) söödavad osad ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

araalia (Aralia sp.) söödavad osad ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

| — | bambusevõrsed (Phyllostacys pubescens) ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90, 2004 90 ja 2005 91 alla; |
| --- | --- |

—

bambusevõrsed (Phyllostacys pubescens) ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90, 2004 90 ja 2005 91 alla;

| — | harilik kilpjalg (Pteridium aquilinum) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

harilik kilpjalg (Pteridium aquilinum) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

| — | jaapani vasaabia (Wasabia japonica) söödavad osad ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 ja 0910 99 alla; |
| --- | --- |

—

jaapani vasaabia (Wasabia japonica) söödavad osad ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 ja 0910 99 alla;

| — | jaava vesiputk (Oenanthe javanica) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

jaava vesiputk (Oenanthe javanica) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

| — | pipra-koldpuu (Zanthoxylum piperitum), mis kuulub CN-koodi 0910 99 alla; |
| --- | --- |

—

pipra-koldpuu (Zanthoxylum piperitum), mis kuulub CN-koodi 0910 99 alla;

| — | jaapani osmunda (Osmunda japonica) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

jaapani osmunda (Osmunda japonica) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

| — | eleuterokoki (Eleutherococcus sciadophylloides) võrsed ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

eleuterokoki (Eleutherococcus sciadophylloides) võrsed ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

| — | rästirohu liik (Parasenecio delphiniifolius) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

rästirohu liik (Parasenecio delphiniifolius) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

| — | harilik laanesõnajalg Matteuccia struthioptheris ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

harilik laanesõnajalg Matteuccia struthioptheris ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

| — | mägihosta (Hosta Montana) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

mägihosta (Hosta Montana) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

| — | nõgeselise liik (Elatostoma umbellatum var. majus) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

nõgeselise liik (Elatostoma umbellatum var. majus) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

| — | võidulauk (Allium victorialis subsp. Platyphyllum) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0703 10, 0710 80, 0711 90, 0712 20 and 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

võidulauk (Allium victorialis subsp. Platyphyllum) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0703 10, 0710 80, 0711 90, 0712 20 and 0712 90 alla;

| — | jaapani ohakas (Cirsium japonicum) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 (1) alla; |
| --- | --- |

—

jaapani ohakas (Cirsium japonicum) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 (1) alla;

| — | odajas rästirohi (Cacalia hastata ssp orientalis) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 (1) alla; |
| --- | --- |

—

odajas rästirohi (Cacalia hastata ssp orientalis) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 (1) alla;

| — | vahva sabaohakas (Synurus pungens) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 (1) alla; |
| --- | --- |

—

vahva sabaohakas (Synurus pungens) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 (1) alla;

| — | põldosi (Equisetum arvense) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 (1) alla; |
| --- | --- |

—

põldosi (Equisetum arvense) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 (1) alla;

| — | mõru ehk jaapani aktiniidia (Actinidia polygama) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0810 90 75, 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 ja 0813 40 95 (1) alla; |
| --- | --- |

—

mõru ehk jaapani aktiniidia (Actinidia polygama) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0810 90 75, 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 ja 0813 40 95 (1) alla;

| — | harilik taro (Colocasia esculenta) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodi 0714 40 (1) alla; |
| --- | --- |

—

harilik taro (Colocasia esculenta) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodi 0714 40 (1) alla;

| — | söödav jakoonijuur (Smallanthus sonchifolius) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 ja 0714 90 (1) alla; |
| --- | --- |

—

söödav jakoonijuur (Smallanthus sonchifolius) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 ja 0714 90 (1) alla;

| e) | liittooted, mis sisaldavad üle 50 % ulatuses tooteid, millele on osutatud käesoleva lisa punktides a, b, c ja d. |
| --- | --- |

e)

liittooted, mis sisaldavad üle 50 % ulatuses tooteid, millele on osutatud käesoleva lisa punktides a, b, c ja d.

---

(1)  Kõnealuste toodete loetelu vaadatakse läbi enne 31. märtsi 2013, võttes arvesse 2012. septembrist kuni 2012. aasta detsembrini saadud analüüsitulemusi.

---

| 27.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 997/2012,

26. oktoober 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. oktoober 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 38,5 |
| MA | 49,6 |
| MK | 40,5 |
| ZZ | 42,9 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| MK | 32,3 |
| TR | 126,2 |
| ZZ | 65,1 |
| 0709 93 10 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 57,6 |
| CL | 75,4 |
| TR | 83,1 |
| UY | 56,6 |
| ZA | 88,8 |
| ZZ | 72,3 |
| 0806 10 10 | BR | 258,6 |
| LB | 333,4 |
| MK | 87,0 |
| TR | 158,3 |
| US | 225,7 |
| ZZ | 212,6 |
| 0808 10 80 | CL | 148,8 |
| CN | 95,2 |
| MK | 34,4 |
| NZ | 128,3 |
| US | 118,8 |
| ZA | 150,3 |
| ZZ | 112,6 |
| 0808 30 90 | CN | 51,0 |
| TR | 113,5 |
| ZZ | 82,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

38,5

MA

49,6

MK

40,5

ZZ

42,9

0707 00 05

AL

36,9

MK

32,3

TR

126,2

ZZ

65,1

0709 93 10

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

57,6

CL

75,4

TR

83,1

UY

56,6

ZA

88,8

ZZ

72,3

0806 10 10

BR

258,6

LB

333,4

MK

87,0

TR

158,3

US

225,7

ZZ

212,6

0808 10 80

CL

148,8

CN

95,2

MK

34,4

NZ

128,3

US

118,8

ZA

150,3

ZZ

112,6

0808 30 90

CN

51,0

TR

113,5

ZZ

82,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 27.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/44

---

NÕUKOGU OTSUS,

25. oktoober 2012,

sõidukite registreerimisandmetega seotud automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Rootsis

(2012/664/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, (1) eelkõige selle artiklit 25,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK, (2) eriti selle artiklit 20 ja lisa 4. peatükki,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokollile üleminekusätete kohta säilib liidu institutsioonide, organite ja asutuste poolt Euroopa Liidu lepingu alusel enne Lissaboni lepingu jõustumist vastu võetud õigusaktide õiguslik toime kuni asjaomaste õigusaktide kehtetuks tunnistamise, tühisuse tunnustamise või muutmiseni aluslepingute kohaldamisel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokollile üleminekusätete kohta säilib liidu institutsioonide, organite ja asutuste poolt Euroopa Liidu lepingu alusel enne Lissaboni lepingu jõustumist vastu võetud õigusaktide õiguslik toime kuni asjaomaste õigusaktide kehtetuks tunnistamise, tühisuse tunnustamise või muutmiseni aluslepingute kohaldamisel.

| (2) | Vastavalt sellele kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artiklit 25 ja nõukogu peab otsustama ühehäälselt, kas liikmesriigid on nimetatud otsuse 6. peatüki sätteid rakendanud. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt sellele kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artiklit 25 ja nõukogu peab otsustama ühehäälselt, kas liikmesriigid on nimetatud otsuse 6. peatüki sätteid rakendanud.

| (3) | Otsuse 2008/616/JSK artiklis 20 on sätestatud, et otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsused tuleb vastu võtta küsimustikul põhineva hindamisaruande alusel. Otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas peab hindamisaruanne põhinema hindamisvisiidil ja süsteemi katselisel kasutamisel. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2008/616/JSK artiklis 20 on sätestatud, et otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsused tuleb vastu võtta küsimustikul põhineva hindamisaruande alusel. Otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas peab hindamisaruanne põhinema hindamisvisiidil ja süsteemi katselisel kasutamisel.

| (4) | Vastavalt otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punktile 1.1 koostab asjaomane nõukogu töörühm automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, täidab ta küsimustiku. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punktile 1.1 koostab asjaomane nõukogu töörühm automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, täidab ta küsimustiku.

| (5) | Rootsi on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja sõidukite registreerimisandmeid käsitleva küsimustiku. |
| --- | --- |

(5)

Rootsi on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja sõidukite registreerimisandmeid käsitleva küsimustiku.

| (6) | Rootsi on koos Madalmaadega süsteemi edukalt katseliselt kasutanud. |
| --- | --- |

(6)

Rootsi on koos Madalmaadega süsteemi edukalt katseliselt kasutanud.

| (7) | Belgia ja Madalmaade hindamisrühm on teinud hindamisvisiidi Rootsisse ning koostanud hindamisvisiidi aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale. |
| --- | --- |

(7)

Belgia ja Madalmaade hindamisrühm on teinud hindamisvisiidi Rootsisse ning koostanud hindamisvisiidi aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale.

| (8) | Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku sõidukite registreerimisandmeid käsitleva küsimustiku, hindamisvisiidi ja süsteemi katselise kasutamise tulemused, |
| --- | --- |

(8)

Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku sõidukite registreerimisandmeid käsitleva küsimustiku, hindamisvisiidi ja süsteemi katselise kasutamise tulemused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsinguks on Rootsi täielikult rakendanud nõukogu otsuse 2008/615/JSK 6. peatüki andmekaitset käsitlevad üldsätted ja tal on õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt nimetatud otsuse artiklile 12 alates käesoleva otsuse jõustumise päevast.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. oktoober 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

E. MAVROU

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 12.

2

---

| 27.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/45

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/665/ÜVJP,

26. oktoober 2012,

millega muudetakse otsust 2010/638/ÜVJP Guinea Vabariigi vastu suunatud piiravate meetmete kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu kehtestas 25. oktoobril 2010 otsusega 2010/638/ÜVJP (1) Guinea Vabariigi vastu piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas 25. oktoobril 2010 otsusega 2010/638/ÜVJP (1) Guinea Vabariigi vastu piiravad meetmed.

| (2) | Otsuse 2010/638/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 27. oktoobrini 2013. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2010/638/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 27. oktoobrini 2013.

| (3) | Otsuses 2010/638/ÜVJP ette nähtud meetmeid relvaembargo kohta on vaja muuta. |
| --- | --- |

(3)

Otsuses 2010/638/ÜVJP ette nähtud meetmeid relvaembargo kohta on vaja muuta.

| (4) | Otsust 2010/638/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2010/638/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/638/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine punkt:






  „g) | kaevandamis- ja infrastruktuuriinvesteeringutes ainult tsiviilkasutuseks mõeldud lõhkeainete ja nendega seotud varustuse müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes ning kõnealuste toodetega seoses tehnilise abi andmise, vahendusteenuste ja muude teenuste osutamise, samuti rahastamise ja finantsabi andmise suhtes, tingimusel et lõhkeainete ja nendega seotud varustuse ning teenuste ladustamine ja kasutamine on sõltumatu organi poolt kontrollitud ja tõendatud ning et seonduvate teenuste osutajad on identifitseeritud;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine punkt:

„g)

kaevandamis- ja infrastruktuuriinvesteeringutes ainult tsiviilkasutuseks mõeldud lõhkeainete ja nendega seotud varustuse müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes ning kõnealuste toodetega seoses tehnilise abi andmise, vahendusteenuste ja muude teenuste osutamise, samuti rahastamise ja finantsabi andmise suhtes, tingimusel et lõhkeainete ja nendega seotud varustuse ning teenuste ladustamine ja kasutamine on sõltumatu organi poolt kontrollitud ja tõendatud ning et seonduvate teenuste osutajad on identifitseeritud;”;

| b) | lisatakse järgmine lõik:
  „Punkti g reguleerimisalasse jäävatel juhtudel teavitab liikmesriik teisi liikmesriike kaks nädalat ette oma kavatsusest anda nimetatud punkti alusel nõusolek.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõik:

„Punkti g reguleerimisalasse jäävatel juhtudel teavitab liikmesriik teisi liikmesriike kaks nädalat ette oma kavatsusest anda nimetatud punkti alusel nõusolek.”

| 2. | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 27. oktoobrini 2013. Otsust vaadatakse pidevalt uuesti läbi. Vajaduse korral võib otsust uuendada või muuta, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 27. oktoobrini 2013. Otsust vaadatakse pidevalt uuesti läbi. Vajaduse korral võib otsust uuendada või muuta, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 26. oktoober 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  ELT L 280, 26.10.2010, lk 10.

1

---

| 27.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/46

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

25. oktoober 2012,

millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga Ungaris

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7433 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/666/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsuses 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides (3) on sätestatud teatavad tõrjemeetmed seoses sigade klassikalise katkuga liikmesriikides või nende piirkondades, mis on loetletud kõnealuse otsuse lisas. Nógrádi komitaat Ungaris kuulub nimetatud loetellu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsuses 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides (3) on sätestatud teatavad tõrjemeetmed seoses sigade klassikalise katkuga liikmesriikides või nende piirkondades, mis on loetletud kõnealuse otsuse lisas. Nógrádi komitaat Ungaris kuulub nimetatud loetellu.

| (2) | Ungari on teatanud komisjonile hiljutistest muutustest seoses sigade klassikalise katku esinemisega otsuse 2008/855/EÜ lisas nimetatud Nógrádi komitaadi territooriumil. |
| --- | --- |

(2)

Ungari on teatanud komisjonile hiljutistest muutustest seoses sigade klassikalise katku esinemisega otsuse 2008/855/EÜ lisas nimetatud Nógrádi komitaadi territooriumil.

| (3) | Esitatud teabe kohaselt on sigade klassikaline katk Nógrádi komitaadi territooriumilt likvideeritud. Seetõttu ei tohiks otsuses 2008/855/EÜ sätestatud meetmeid selle komitaadi suhtes kohaldada ja kõnealuse otsuse lisa I osast tuleks viide Nógrádi komitaadile välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Esitatud teabe kohaselt on sigade klassikaline katk Nógrádi komitaadi territooriumilt likvideeritud. Seetõttu ei tohiks otsuses 2008/855/EÜ sätestatud meetmeid selle komitaadi suhtes kohaldada ja kõnealuse otsuse lisa I osast tuleks viide Nógrádi komitaadile välja jätta.

| (4) | Seega tuleks otsust 2008/855/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks otsust 2008/855/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/855/EÜ lisa I osas asendatakse punkt 3 järgmisega:

„3.   Ungari

Pesti komitaadi territoorium, mis asub Doonau jõest põhja ja ida pool, Slovakkia piirist lõuna pool, Nógrádi komitaadi piirist lääne pool ja maanteest E71 põhja pool.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. oktoober 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Maroš ŠEFČOVIČ

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  ELT L 302, 13.11.2008, lk 19.

3

---

| 27.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/47

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

25. oktoober 2012,

millega kehtestatakse liidu rahaline toetus kulutuste katteks, mis on tehtud seoses erakorraliste meetmetega lindude gripi vastu võitlemiseks Madalmaades 2011. aastal

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7440 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(2012/667/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas finantsmääruse artikliga 75 ja rakenduseeskirjade artikli 90 lõikega 1 eelneb liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas finantsmääruse artikliga 75 ja rakenduseeskirjade artikli 90 lõikega 1 eelneb liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud.

| (2) | Otsuses 2009/470/EÜ on sätestatud kord, millega reguleeritakse veterinaariaalastele erimeetmetele, sealhulgas erakorralistele meetmetele antavat liidu rahalist toetust. Selleks et aidata kaasa linnugripi võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks liit oma rahalise toetusega osalema liikmesriigi tehtud abikõlblike kulutuste kandmises. Kõnealuse otsuse artikli 4 lõike 3 esimeses ja teises taandes on sätestatud eeskirjad protsendimäära kohta, mida tuleb kohaldada liikmesriigi kantud kulutuste suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses 2009/470/EÜ on sätestatud kord, millega reguleeritakse veterinaariaalastele erimeetmetele, sealhulgas erakorralistele meetmetele antavat liidu rahalist toetust. Selleks et aidata kaasa linnugripi võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks liit oma rahalise toetusega osalema liikmesriigi tehtud abikõlblike kulutuste kandmises. Kõnealuse otsuse artikli 4 lõike 3 esimeses ja teises taandes on sätestatud eeskirjad protsendimäära kohta, mida tuleb kohaldada liikmesriigi kantud kulutuste suhtes.

| (3) | Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määruse (EÜ) nr 349/2005 (millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ) (2) artiklis 3 on sätestatud, millistele kulutustele võib anda liidu rahalist toetust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määruse (EÜ) nr 349/2005 (millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ) (2) artiklis 3 on sätestatud, millistele kulutustele võib anda liidu rahalist toetust.

| (4) | Komisjoni 15. veebruari 2012. aasta otsusega 2012/132/EL ELi rahalise toetuse kohta seoses Saksamaal, Itaalias ja Madalmaades 2011. aastal lindude gripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega (3) andis liit rahalist toetust 2011. aastal Madalmaades lindude gripi vastu võitlemiseks võetud erakorralistele meetmetele. Madalmaad esitasid 13. aprillil 2012 ametliku hüvitise taotluse, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 349/2005 artikli 7 lõigetes 1 ja 2. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 15. veebruari 2012. aasta otsusega 2012/132/EL ELi rahalise toetuse kohta seoses Saksamaal, Itaalias ja Madalmaades 2011. aastal lindude gripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega (3) andis liit rahalist toetust 2011. aastal Madalmaades lindude gripi vastu võitlemiseks võetud erakorralistele meetmetele. Madalmaad esitasid 13. aprillil 2012 ametliku hüvitise taotluse, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 349/2005 artikli 7 lõigetes 1 ja 2.

| (5) | Liidu rahalist toetust antakse üksnes tingimusel, et kavandatud tegevus on tegelikult ellu viidud ja ametiasutused on kogu vajaliku teabe esitanud ettenähtud tähtaegadeks. |
| --- | --- |

(5)

Liidu rahalist toetust antakse üksnes tingimusel, et kavandatud tegevus on tegelikult ellu viidud ja ametiasutused on kogu vajaliku teabe esitanud ettenähtud tähtaegadeks.

| (6) | Madalmaad on vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 3 lõikele 4 teavitanud viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike meetmetest, mida on rakendatud kooskõlas teatavakstegemist ja likvideerimist käsitlevate liidu õigusaktidega, ning nende tulemustest. Vastavalt määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklile 7 olid hüvitise taotlusele lisatud finantsaruanne, täiendavad dokumendid, epidemioloogiline aruanne iga ettevõtte kohta, kus loomad tapeti või likvideeriti, ja vastavate auditite tulemused. |
| --- | --- |

(6)

Madalmaad on vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 3 lõikele 4 teavitanud viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike meetmetest, mida on rakendatud kooskõlas teatavakstegemist ja likvideerimist käsitlevate liidu õigusaktidega, ning nende tulemustest. Vastavalt määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklile 7 olid hüvitise taotlusele lisatud finantsaruanne, täiendavad dokumendid, epidemioloogiline aruanne iga ettevõtte kohta, kus loomad tapeti või likvideeriti, ja vastavate auditite tulemused.

| (7) | Komisjoni tähelepanekud, abikõlblike kulutuste arvutamise meetod ja lõppjäreldused edastati Madalmaadele 25. aprillil 2012. aastal ja 4. juunil 2012. aastal. Madalmaad väljendasid nõusolekut 11. juunil 2012 saadetud e-kirjas. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni tähelepanekud, abikõlblike kulutuste arvutamise meetod ja lõppjäreldused edastati Madalmaadele 25. aprillil 2012. aastal ja 4. juunil 2012. aastal. Madalmaad väljendasid nõusolekut 11. juunil 2012 saadetud e-kirjas.

| (8) | Seetõttu tuleks nüüd kinnitada liidu rahalise toetuse kogusumma abikõlblike kulutuste katteks, mis tehti seoses lindude gripi likvideerimisega Madalmaades 2011. aastal. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks nüüd kinnitada liidu rahalise toetuse kogusumma abikõlblike kulutuste katteks, mis tehti seoses lindude gripi likvideerimisega Madalmaades 2011. aastal.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu rahaline toetus kulutuste jaoks, mis tehti seoses lindude gripi likvideerimisega Madalmaades 2011. aastal, on 429 425,74 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 75 tähenduses ning see on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 25. oktoober 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Maroš ŠEFČOVIČ

---

(1)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

1

(2)  ELT L 55, 1.3.2005, lk 12.

2

(3)  ELT L 59, 1.3.2012, lk 34.

3

---

| 27.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/49

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

25. oktoober 2012,

millega kehtestatakse liidu rahaline toetus kulutuste katteks, mis on tehtud seoses erakorraliste meetmetega suu- ja sõrataudi vastu võitlemiseks Bulgaarias 2011. aastal

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7454 all)

(Ainult bulgaariakeelne tekst on autentne)

(2012/668/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas finantsmääruse artikliga 75 ja rakenduseeskirjade artikli 90 lõikega 1 eelneb liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas finantsmääruse artikliga 75 ja rakenduseeskirjade artikli 90 lõikega 1 eelneb liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud.

| (2) | Otsuses 2009/470/EÜ on sätestatud kord, millega reguleeritakse veterinaariaalaste erimeetmete jaoks, sealhulgas erakorraliste meetmete jaoks antavat liidu rahalist toetust. Et aidata kaasa suu- ja sõrataudi võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks liit rahalise toetusega osalema liikmesriigi tehtud abikõlblike kulutuste kandmises. Kõnealuse otsuse artikli 14 lõikes 4 on sätestatud eeskirjad protsendimäära kohta, mida tuleb kohaldada liikmesriigi tehtud kulutuste suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses 2009/470/EÜ on sätestatud kord, millega reguleeritakse veterinaariaalaste erimeetmete jaoks, sealhulgas erakorraliste meetmete jaoks antavat liidu rahalist toetust. Et aidata kaasa suu- ja sõrataudi võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks liit rahalise toetusega osalema liikmesriigi tehtud abikõlblike kulutuste kandmises. Kõnealuse otsuse artikli 14 lõikes 4 on sätestatud eeskirjad protsendimäära kohta, mida tuleb kohaldada liikmesriigi tehtud kulutuste suhtes.

| (3) | Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määruse (EÜ) nr 349/2005 (millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ) (2) artiklis 3 on sätestatud, millisteks kulutusteks võib anda liidu rahalist toetust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määruse (EÜ) nr 349/2005 (millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ) (2) artiklis 3 on sätestatud, millisteks kulutusteks võib anda liidu rahalist toetust.

| (4) | Komisjoni 9. novembri 2011. aasta rakendusotsusega 2011/730/EL liidu rahalise toetuse kohta seoses Bulgaarias 2011. aastal suu- ja sõrataudi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega (3) andis liit rahalist toetust Bulgaarias 2011. aastal suu- ja sõrataudi vastu võitlemiseks võetud erakorralisteks meetmeteks. Bulgaaria esitas 9. detsembril 2011 ja 24. jaanuaril 2012 ametliku hüvitise taotluse, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 349/2005 artikli 7 lõigetes 1 ja 2. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 9. novembri 2011. aasta rakendusotsusega 2011/730/EL liidu rahalise toetuse kohta seoses Bulgaarias 2011. aastal suu- ja sõrataudi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega (3) andis liit rahalist toetust Bulgaarias 2011. aastal suu- ja sõrataudi vastu võitlemiseks võetud erakorralisteks meetmeteks. Bulgaaria esitas 9. detsembril 2011 ja 24. jaanuaril 2012 ametliku hüvitise taotluse, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 349/2005 artikli 7 lõigetes 1 ja 2.

| (5) | Liidu rahalist toetust antakse üksnes tingimusel, et kavandatud tegevus on tegelikult ellu viidud ja ametiasutused on kogu vajaliku teabe esitanud ettenähtud tähtaegadeks. |
| --- | --- |

(5)

Liidu rahalist toetust antakse üksnes tingimusel, et kavandatud tegevus on tegelikult ellu viidud ja ametiasutused on kogu vajaliku teabe esitanud ettenähtud tähtaegadeks.

| (6) | Bulgaaria on vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 14 lõikele 3 teatanud viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele meetmetest, mida on rakendatud kooskõlas teatavakstegemist ja tauditõrjet käsitlevate liidu õigusaktidega, ning nende meetmete tulemustest. Vastavalt määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklile 7 olid hüvitise taotlusele lisatud finantsaruanne, täiendavad dokumendid, epidemioloogiline aruanne iga ettevõtte kohta, kus loomad tapeti või likvideeriti, ja vastavate auditite tulemused. |
| --- | --- |

(6)

Bulgaaria on vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 14 lõikele 3 teatanud viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele meetmetest, mida on rakendatud kooskõlas teatavakstegemist ja tauditõrjet käsitlevate liidu õigusaktidega, ning nende meetmete tulemustest. Vastavalt määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklile 7 olid hüvitise taotlusele lisatud finantsaruanne, täiendavad dokumendid, epidemioloogiline aruanne iga ettevõtte kohta, kus loomad tapeti või likvideeriti, ja vastavate auditite tulemused.

| (7) | Komisjoni tähelepanekud, abikõlblike kulutuste arvutamise meetod ja lõppjäreldused edastati Bulgaariale 19. juunil 2012. Bulgaaria väljendas nõusolekut 20. juunil 2012 saadetud e-kirjas. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni tähelepanekud, abikõlblike kulutuste arvutamise meetod ja lõppjäreldused edastati Bulgaariale 19. juunil 2012. Bulgaaria väljendas nõusolekut 20. juunil 2012 saadetud e-kirjas.

| (8) | Seetõttu tuleks nüüd kinnitada liidu rahalise toetuse kogusumma abikõlblike kulutuste katteks, mis tehti seoses suu- ja sõrataudi likvideerimisega Bulgaarias 2011. aastal. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks nüüd kinnitada liidu rahalise toetuse kogusumma abikõlblike kulutuste katteks, mis tehti seoses suu- ja sõrataudi likvideerimisega Bulgaarias 2011. aastal.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu rahaline toetus kulutuste jaoks, mis tehti seoses suu- ja sõrataudi likvideerimisega Bulgaarias 2011. aastal, on 463 583,37 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 75 tähenduses ning see on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile.

Brüssel, 25. oktoober 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Maroš ŠEFČOVIČ

---

(1)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

1

(2)  ELT L 55, 1.3.2005, lk 12.

2

(3)  ELT L 293, 11.11.2011, lk 36.

3

---