# Euroopa Liidu L 318/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.318.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 318 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide15. november 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.318.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 318

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide15. november 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1067/2012, 14. november 2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1068/2012, 30. oktoober 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aceituna Aloreña de Málaga (KPN)] | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1069/2012, 31. oktoober 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Newmarket Sausage (KGT)] | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1070/2012, 14. november 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2535/2001 seoses sooduskorra alusel piima ja piimatoodete kvoodivälise impordi ning Moldova Vabariigist pärit piimatoodete imporditariifikvootidega | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1071/2012, 14. november 2012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1072/2012, 14. november 2012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes | 28 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1073/2012, 14. november 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 66 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/701/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 13. november 2012, millega muudetakse otsust 2008/185/EÜ seoses Iirimaa, Põhja-Iirimaa ja Itaalia Bolzano provintsi lisamisega Aujeszky haigusest vabade liikmesriikide ja piirkondade loetelusse
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7976 all)

   (
  1
  ) | 68 |
| | | 2012/702/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 13. november 2012, millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ seoses liha ja lihatoodete lähetamisega teistesse liikmesriikidesse asjaomastest liikmesriikidest, kelle piirkonnad on loetletud kõnealuse otsuse lisa III osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7977 all)

   (
  1
  ) | 71 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1067/2012, 14. november 2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1068/2012, 30. oktoober 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aceituna Aloreña de Málaga (KPN)]

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1069/2012, 31. oktoober 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Newmarket Sausage (KGT)]

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1070/2012, 14. november 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2535/2001 seoses sooduskorra alusel piima ja piimatoodete kvoodivälise impordi ning Moldova Vabariigist pärit piimatoodete imporditariifikvootidega

7

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1071/2012, 14. november 2012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes

10

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1072/2012, 14. november 2012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes

28

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1073/2012, 14. november 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

66

OTSUSED

2012/701/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 13. november 2012, millega muudetakse otsust 2008/185/EÜ seoses Iirimaa, Põhja-Iirimaa ja Itaalia Bolzano provintsi lisamisega Aujeszky haigusest vabade liikmesriikide ja piirkondade loetelusse
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7976 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7976 all)

1

68

2012/702/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 13. november 2012, millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ seoses liha ja lihatoodete lähetamisega teistesse liikmesriikidesse asjaomastest liikmesriikidest, kelle piirkonnad on loetletud kõnealuse otsuse lisa III osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7977 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7977 all)

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 318/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1067/2012,

14. november 2012,

millega muudetakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühist ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 267/2012 (2) jõustatakse otsuses 2010/413/ÜVJP sätestatud meetmed. Kõnealuse määrusega nähakse muu hulgas ette kõigi määruse VIII ja IX lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele kuuluvate või nende omandis, valduses või kontrolli all olevate rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 267/2012 (2) jõustatakse otsuses 2010/413/ÜVJP sätestatud meetmed. Kõnealuse määrusega nähakse muu hulgas ette kõigi määruse VIII ja IX lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele kuuluvate või nende omandis, valduses või kontrolli all olevate rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine.

| (2) | Nõukogu otsuses 2012/635/ÜVJP (3) on sätestatud piiravate meetmete erand, et tagada liidu energiajulgeolek. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsuses 2012/635/ÜVJP (3) on sätestatud piiravate meetmete erand, et tagada liidu energiajulgeolek.

| (3) | Kõnealune erand kuulub aluslepingu reguleerimisalasse ja seepärast on selle rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealune erand kuulub aluslepingu reguleerimisalasse ja seepärast on selle rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 267/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 267/2012 vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusesse (EL) nr 267/2012 lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 28a

Artikli 23 lõigetes 2 ja 3 sätestatud keelde ei kohaldata selliste toimingute ja tehingute suhtes, mis on seotud IX lisas loetletud üksustega:

| a) | kellele kuuluvad õigused, mis tulenevad enne 27. oktoobrit 2010 muu suveräänse valitsuse poolt kui Iraan esialgselt sõlmitud toodangu jagamise lepingust, millele on osutatud artiklis 39, kuivõrd nimetatud toimingud ja tehingud on seotud kõnealuste üksuste osalusega nimetatud lepingus; |
| --- | --- |

a)

kellele kuuluvad õigused, mis tulenevad enne 27. oktoobrit 2010 muu suveräänse valitsuse poolt kui Iraan esialgselt sõlmitud toodangu jagamise lepingust, millele on osutatud artiklis 39, kuivõrd nimetatud toimingud ja tehingud on seotud kõnealuste üksuste osalusega nimetatud lepingus;

| b) | kui see on vajalik artikli 12 lõike 1 punktis b osutatud lepingutest tulenevate kohustuste täitmiseks kuni 31. detsembrini 2014, tingimusel et asjaomane pädev asutus on iga sellise toimingu ja tehingu jaoks andnud eraldi eelneva loa ning et asjaomane liikmesriik on teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni oma kavatsusest luba anda.” |
| --- | --- |

b)

kui see on vajalik artikli 12 lõike 1 punktis b osutatud lepingutest tulenevate kohustuste täitmiseks kuni 31. detsembrini 2014, tingimusel et asjaomane pädev asutus on iga sellise toimingu ja tehingu jaoks andnud eraldi eelneva loa ning et asjaomane liikmesriik on teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni oma kavatsusest luba anda.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  ELT L 195, 27.7.2010, lk 39.

1

(2)  ELT L 88, 24.3.2012, lk 1.

2

(3)  ELT L 282, 16.10.2012, lk 58.

3

---

| 15.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 318/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 318/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1068/2012,

30. oktoober 2012,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aceituna Aloreña de Málaga (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Aceituna Aloreña de Málaga” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Aceituna Aloreña de Málaga” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. oktoober 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 69, 7.3.2012, lk 10.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

HISPAANIA

Aceituna Aloreña de Málaga (KPN)

---

| 15.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 318/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 318/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1069/2012,

31. oktoober 2012,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Newmarket Sausage (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ühendkuningriigi taotlus registreerida nimetus „Newmarket Sausage” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ühendkuningriigi taotlus registreerida nimetus „Newmarket Sausage” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. oktoober 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 69, 7.3.2012, lk 15.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.2.   Lihatooted

ÜHENDKUNINGRIIK

Newmarket Sausage (KGT)

---

| 15.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 318/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 318/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1070/2012,

14. november 2012,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2535/2001 seoses sooduskorra alusel piima ja piimatoodete kvoodivälise impordi ning Moldova Vabariigist pärit piimatoodete imporditariifikvootidega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus), (1) eriti selle artikli 144 lõiget 1 ja artikli 148 punkti c koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2535/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega) (2) 2. jaotise I peatükki kohaldatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 55/2008 (3) sätestatud ja Moldova Vabariigile kuni 2012. aastani eraldatud kvoodi nr 09.4210 suhtes. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 581/2011 (4) pikendati määruse (EÜ) nr 55/2008 kohaldamisaega kuni 2015. aasta lõpuni. Seepärast on asjakohane võtta määruse (EÜ) nr 2535/2001 puhul arvesse kvoodi nr 09.4210 kohaldamisaega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2535/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega) (2) 2. jaotise I peatükki kohaldatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 55/2008 (3) sätestatud ja Moldova Vabariigile kuni 2012. aastani eraldatud kvoodi nr 09.4210 suhtes. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 581/2011 (4) pikendati määruse (EÜ) nr 55/2008 kohaldamisaega kuni 2015. aasta lõpuni. Seepärast on asjakohane võtta määruse (EÜ) nr 2535/2001 puhul arvesse kvoodi nr 09.4210 kohaldamisaega.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2535/2001 2. jaotise II peatükis on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad sooduskorra kohast kvoodivälist importimist erikorra ja -eeskirjade alusel. Impordi nõuetekohase haldamise huvides on asjakohane, et kõnealuseid eeskirju kohaldataks ka sooduskorra kohase kogu muu kvoodivälise importimise suhtes, mida hõlmab kõnealuse määruse artikkel 2. Lisaks on selguse ja läbipaistvuse huvides asjakohane, et kõnealused eeskirjad hõlmavad kohustust märkida litsentsitaotlustel ja litsentsidel lahtrisse 24 sooduskorra kohane tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2535/2001 2. jaotise II peatükis on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad sooduskorra kohast kvoodivälist importimist erikorra ja -eeskirjade alusel. Impordi nõuetekohase haldamise huvides on asjakohane, et kõnealuseid eeskirju kohaldataks ka sooduskorra kohase kogu muu kvoodivälise importimise suhtes, mida hõlmab kõnealuse määruse artikkel 2. Lisaks on selguse ja läbipaistvuse huvides asjakohane, et kõnealused eeskirjad hõlmavad kohustust märkida litsentsitaotlustel ja litsentsidel lahtrisse 24 sooduskorra kohane tollimaksumäär.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 2535/2001 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 2535/2001 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2535/2001 muudetakse järgmiselt.

| 1) | 2. jaotise II peatükk asendatakse järgmisega:
  „II   PEATÜKK


  Ainult impordilitsentsil põhinev kvoodiväline import

  Artikkel 20
  1.   Käesolevat peatükki kohaldatakse:






  a) | sooduskorra kohasel importimisel, mille suhtes ei kohaldata kvoote, millele on osutatud:






  i) | EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 protokolli 1 I lisas; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

2. jaotise II peatükk asendatakse järgmisega:

„II   PEATÜKK

Ainult impordilitsentsil põhinev kvoodiväline import

Artikkel 20

1.   Käesolevat peatükki kohaldatakse:

a)

sooduskorra kohasel importimisel, mille suhtes ei kohaldata kvoote, millele on osutatud:

i)

EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 protokolli 1 I lisas;

| ii) | Lõuna-Aafrikaga sõlmitud kokkuleppe IV lisas; |
| --- | --- |

ii)

Lõuna-Aafrikaga sõlmitud kokkuleppe IV lisas;

| iii) | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 2. lisas; |
| --- | --- |

iii)

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 2. lisas;

| b) | määruse (EÜ) nr 376/2008 II lisa I osa punktis J osutatud toodete mis tahes muul sooduskorra kohasel importimisel, mille suhtes ei kohaldata kvoote. |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 376/2008 II lisa I osa punktis J osutatud toodete mis tahes muul sooduskorra kohasel importimisel, mille suhtes ei kohaldata kvoote.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud impordi puhul on asjaomased tooted ja kohaldatavad tollimaksumäärad loetletud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 21

1.   Litsentsitaotlustele ja litsentsidele märgitakse:

| a) | lahtrisse 8 päritoluriik; |
| --- | --- |

a)

lahtrisse 8 päritoluriik;

| b) | lahtrisse 20 üks XVI lisas loetletud kannetest. |
| --- | --- |

b)

lahtrisse 20 üks XVI lisas loetletud kannetest.

2.   Litsentsi lahtrisse 24 märgitakse kohaldatav vähendatud tollimaksumäär.

3.   Litsentsid kohustavad importima lahtris 8 märgitud riigist.

Artikkel 22

Vähendatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes juhul, kui esitatakse impordilitsents ja võetakse vastu vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon koos päritolutõendiga.”

| 2) | I lisa J osa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

2)

I lisa J osa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29.

2

(3)  ELT L 20, 24.1.2008, lk 1.

3

(4)  ELT L 165, 24.6.2011, lk 5.

4

---

LISA

„I. J

TARIIFIKVOODID MÄÄRUSE (EÜ) nr 55/2008 I LISA ALUSEL

| Kvoodi number | CN-kood | Kirjeldus (1) | Päritoluriik | Importimise aasta | Aastakvoot ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini
  (tonnides)
  (tootemassina) | Imporditollimaks
  (eurodes netomassi 100 kg kohta) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aastane | Kuuekuine |
| 09.4210 | 0401 kuni 0406 | | Moldova Vabariik | | | | 0 |
| Piimatooted | 1. juulist kuni 31. detsembrini 2008 | | 1 000 |
| | 2009 | 1 000 | 500 |
| | 2010–2015 | 1 500 | 750 |

Kvoodi number

CN-kood

Kirjeldus (1)

Päritoluriik

Importimise aasta

Aastakvoot ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini

(tonnides)

(tootemassina)

Imporditollimaks

(eurodes netomassi 100 kg kohta)

Aastane

Kuuekuine

09.4210

0401 kuni 0406

Moldova Vabariik

0

Piimatooted

1. juulist kuni 31. detsembrini 2008

1 000

2009

1 000

500

2010–2015

1 500

750

---

(1)  Kombineeritud nomenklatuuri tõlgendamise reeglitest olenemata tuleb toote kirjeldust käsitada üksnes selgitusena, sest sooduskorra kohaldatavus määratakse käesoleva lisa kontekstis kindlaks CN-koodi kohaldamisala alusel. Kui osutatud CN-koodil on eesliide „ex”, määratakse sooduskava kohaldatavus kindlaks nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse alusel.”

1

---

| 15.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 318/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 318/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1071/2012,

14. november 2012,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 16. veebruaril 2012 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”), Taist ja Indoneesiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(1)

16. veebruaril 2012 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”), Taist ja Indoneesiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes Euroopa Liitu.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 3. jaanuaril 2012 tempermalmist valatud toruliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (edaspidi „tempermalmist keermestatud liitmikud”) kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhinnaga müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 3. jaanuaril 2012 tempermalmist valatud toruliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (edaspidi „tempermalmist keermestatud liitmikud”) kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhinnaga müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, kasutajatele ning eksportivate riikide esindajatele. Komisjon teavitas ka tootjaid Argentinas, sest Argentinat kavatseti kasutada võimaliku võrdlusriigina. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, kasutajatele ning eksportivate riikide esindajatele. Komisjon teavitas ka tootjaid Argentinas, sest Argentinat kavatseti kasutada võimaliku võrdlusriigina. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Võttes arvesse Hiina RV eksportivate tootjate, liidu tootjate ja sõltumatute importijate suurt arvu, nähti algatamisteatega ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõikidel Hiina RV eksportivatel tootjatel, liidu tootjatel ja sõltumatutel importijatel anda endast komisjonile teada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma tempermalmist keermestatud liitmikega seotud tegevuse kohta (nagu on täpsustatud jaotises B) ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011. Kahe teise asjaomase riigi, st Tai ja Indoneesia eksportivate tootjate puhul väljavõttelist uuringut ette ei nähtud. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse Hiina RV eksportivate tootjate, liidu tootjate ja sõltumatute importijate suurt arvu, nähti algatamisteatega ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõikidel Hiina RV eksportivatel tootjatel, liidu tootjatel ja sõltumatutel importijatel anda endast komisjonile teada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma tempermalmist keermestatud liitmikega seotud tegevuse kohta (nagu on täpsustatud jaotises B) ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011. Kahe teise asjaomase riigi, st Tai ja Indoneesia eksportivate tootjate puhul väljavõttelist uuringut ette ei nähtud.

| (6) | Selleks et võimaldada valimisse kaasatud Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon taotluse vormid teadaolevatele asjaomastele Hiina RV eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele. Kaks äriühingut taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 ning neli äriühingut taotlesid individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et võimaldada valimisse kaasatud Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon taotluse vormid teadaolevatele asjaomastele Hiina RV eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele. Kaks äriühingut taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 ning neli äriühingut taotlesid individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5.

| (7) | Komisjon teavitas Hiina RV asjaomaseid eksportivaid tootjaid, Hiina ametiasutusi ja kaebuse esitajat ametlikult turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta tehtud järeldustest. Ühtlasi anti neile võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad.Error! Hyperlink reference not valid. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teavitas Hiina RV asjaomaseid eksportivaid tootjaid, Hiina ametiasutusi ja kaebuse esitajat ametlikult turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta tehtud järeldustest. Ühtlasi anti neile võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad.Error! Hyperlink reference not valid.

| (8) | Nagu on selgitatud põhjenduses 29, esitasid kuus liidu tootjat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Koostööd tegevatelt liidu tootjatelt saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi kolmest liidu tootjast, võttes aluseks nende müügimahu. |
| --- | --- |

(8)

Nagu on selgitatud põhjenduses 29, esitasid kuus liidu tootjat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Koostööd tegevatelt liidu tootjatelt saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi kolmest liidu tootjast, võttes aluseks nende müügimahu.

| (9) | Nagu on selgitatud põhjenduses 31, esitasid 33 sõltumatut importijat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Nendelt isikutelt saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi üheksast importijast, võttes aluseks nende geograafilise asukoha liidus ja asjaolu, et nende import liitu oli suurim. Kuna üks importija ei esitanud vastuseid küsimustikule, koosnes lõplik valim ülejäänud kaheksast importijast. |
| --- | --- |

(9)

Nagu on selgitatud põhjenduses 31, esitasid 33 sõltumatut importijat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Nendelt isikutelt saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi üheksast importijast, võttes aluseks nende geograafilise asukoha liidus ja asjaolu, et nende import liitu oli suurim. Kuna üks importija ei esitanud vastuseid küsimustikule, koosnes lõplik valim ülejäänud kaheksast importijast.

| (10) | Nagu on selgitatud põhjenduses 30, esitasid 12 Hiina RV eksportivat tootjat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Nendelt isikutel saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi kolmest Hiina RV eksportivast tootjast, kelle eksport liitu oli suurim. |
| --- | --- |

(10)

Nagu on selgitatud põhjenduses 30, esitasid 12 Hiina RV eksportivat tootjat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Nendelt isikutel saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi kolmest Hiina RV eksportivast tootjast, kelle eksport liitu oli suurim.

| (11) | Komisjon saatis küsimustikud kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, kolmele valimisse kaasatud Hiina RV eksportivale tootjale, kolmele Tai eksportivale tootjale, kolmele Indoneesia eksportivale tootjale, üheksale valimisse kaasatud sõltumatule tootjale ning seitsmele kasutajale. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon saatis küsimustikud kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, kolmele valimisse kaasatud Hiina RV eksportivale tootjale, kolmele Tai eksportivale tootjale, kolmele Indoneesia eksportivale tootjale, üheksale valimisse kaasatud sõltumatule tootjale ning seitsmele kasutajale.

| (12) | Vastused küsimustikele saadi kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kolmelt Hiina RV eksportivalt tootjalt, kahelt Tai eksportivalt tootjalt, ühelt Indoneesia eksportivalt tootjalt ning kaheksalt sõltumatult tootjalt. Küsimustikule ei esitanud vastuseid ükski kasutaja. |
| --- | --- |

(12)

Vastused küsimustikele saadi kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kolmelt Hiina RV eksportivalt tootjalt, kahelt Tai eksportivalt tootjalt, ühelt Indoneesia eksportivalt tootjalt ning kaheksalt sõltumatult tootjalt. Küsimustikule ei esitanud vastuseid ükski kasutaja.

| (13) | Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | liidu tootjad






  — | ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Hispaania; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

liidu tootjad

—

ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Hispaania;

| — | Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgaaria; |
| --- | --- |

—

Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgaaria;

| — | Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Austria; |
| --- | --- |

—

Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Austria;

| b) | Hiina RV eksportivad tootjad:






  — | Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutiani maakond, Hebei, Hiina RV; |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina RV eksportivad tootjad:

—

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutiani maakond, Hebei, Hiina RV;

| — | Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Hiina RV; |
| --- | --- |

—

Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Hiina RV;

| — | Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Hiina RV; |
| --- | --- |

—

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Hiina RV;

| c) | Tai eksportivad tootjad:






  — | Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Tai; |
| --- | --- | --- |

c)

Tai eksportivad tootjad:

—

Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Tai;

| — | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., Samutsakorn, Tai; |
| --- | --- |

—

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., Samutsakorn, Tai;

| d) | Indoneesia eksportivad tootjad:






  — | PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indoneesia; |
| --- | --- | --- |

d)

Indoneesia eksportivad tootjad:

—

PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indoneesia;

| e) | liidu sõltumatud tootjad:






  — | Crane Limited, Ipswich, Ühendkuningriik; |
| --- | --- | --- |

e)

liidu sõltumatud tootjad:

—

Crane Limited, Ipswich, Ühendkuningriik;

| — | GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Saksamaa;

| — | Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Saksamaa;

| — | MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Madalmaad; |
| --- | --- |

—

MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Madalmaad;

| — | Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itaalia. |
| --- | --- |

—

Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itaalia.

| (14) | Kuna oli vaja kindlaks teha normaalväärtus Hiina RV eksportivate tootjate jaoks juhuks, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, tehti normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigi India andmete põhjal kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse:






  — | Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, India. |
| --- | --- | --- |

(14)

Kuna oli vaja kindlaks teha normaalväärtus Hiina RV eksportivate tootjate jaoks juhuks, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, tehti normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigi India andmete põhjal kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse:

—

Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, India.

3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (15) | Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(15)

Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (16) | Algatamisteates kirjeldatud vaatlusalune toode on tempermalmist valatud keermestatud toruliitmikud (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodi ex 7307 19 10 alla. |
| --- | --- |

(16)

Algatamisteates kirjeldatud vaatlusalune toode on tempermalmist valatud keermestatud toruliitmikud (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodi ex 7307 19 10 alla.

| (17) | Peamised tootmises kasutatavad toorained on vanametall, koks/elekter, liiv (valamiseks) ja tsink (galvaanimiseks). Tootmisprotsessi esimene etapp on vanametalli sulatamine vagrankas. Sellele järgneb vormimisprotsess ja mitmesuguste vormide valu, mis seejärel eraldatakse üksikuteks tükkideks. Tooted vajavad pikka lõõmutust, et tagada nende piisav deformeeritavus, mis võimaldaks neid kasutada otstarbel, mille puhul need peavad pidama vastu näiteks löökidele ja vibratsioonile ning taluma kiireid temperatuurimuutusi. Seejärel võib liitmikud vajaduse korral galvaanida. Pärast seda toimub toodete keermestamine. |
| --- | --- |

(17)

Peamised tootmises kasutatavad toorained on vanametall, koks/elekter, liiv (valamiseks) ja tsink (galvaanimiseks). Tootmisprotsessi esimene etapp on vanametalli sulatamine vagrankas. Sellele järgneb vormimisprotsess ja mitmesuguste vormide valu, mis seejärel eraldatakse üksikuteks tükkideks. Tooted vajavad pikka lõõmutust, et tagada nende piisav deformeeritavus, mis võimaldaks neid kasutada otstarbel, mille puhul need peavad pidama vastu näiteks löökidele ja vibratsioonile ning taluma kiireid temperatuurimuutusi. Seejärel võib liitmikud vajaduse korral galvaanida. Pärast seda toimub toodete keermestamine.

| (18) | Tempermalmist keermestatud liitmikke kasutatakse kahe või enama toru ühendamiseks, torude ühendamiseks seadmetega, vedeliku voolusuuna muutmiseks või torude sulgemiseks. Tempermalmist keermestatud liitmikke kasutatakse peamiselt elumajade ja muude hoonete gaasi-, vee- ja küttesüsteemides. Samuti kasutatakse neid naftatöötlemistehaste torustikes. Tempermalmist liitmikke on saadaval mitmel kujul, millest levinuimad on 90-kraadised põlved, kolmikud, muhvid, nelikud ja ühendused. Neid toodetakse nii galvaanimata kui ka galvaanitud kujul. |
| --- | --- |

(18)

Tempermalmist keermestatud liitmikke kasutatakse kahe või enama toru ühendamiseks, torude ühendamiseks seadmetega, vedeliku voolusuuna muutmiseks või torude sulgemiseks. Tempermalmist keermestatud liitmikke kasutatakse peamiselt elumajade ja muude hoonete gaasi-, vee- ja küttesüsteemides. Samuti kasutatakse neid naftatöötlemistehaste torustikes. Tempermalmist liitmikke on saadaval mitmel kujul, millest levinuimad on 90-kraadised põlved, kolmikud, muhvid, nelikud ja ühendused. Neid toodetakse nii galvaanimata kui ka galvaanitud kujul.

2.   Samasugune toode

| (19) | Leiti, et vaatlusalusel tootel ning Hiina RV, Tai ja Indoneesia siseturul ja võrdlusriigina kasutatud India siseturul toodetaval ja müüdaval tootel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdaval tootel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses (edaspidi „samasugune toode”). |
| --- | --- |

(19)

Leiti, et vaatlusalusel tootel ning Hiina RV, Tai ja Indoneesia siseturul ja võrdlusriigina kasutatud India siseturul toodetaval ja müüdaval tootel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdaval tootel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses (edaspidi „samasugune toode”).

| (20) | Peamiselt importijad, aga ka ühe liikmesriigi ametiasutused esitasid mitu väidet toote määratluse kohta. Kõnealuseid väiteid on allpool eraldi käsitletud. |
| --- | --- |

(20)

Peamiselt importijad, aga ka ühe liikmesriigi ametiasutused esitasid mitu väidet toote määratluse kohta. Kõnealuseid väiteid on allpool eraldi käsitletud.

| (21) | Ühe importija väitel tuleks jätta tempermalmist keermestatud liitmike määratlusest välja väljend „elektrogalvaanitud liitmikud”. Väidetakse, et elektrogalvaanitud liitmike tootmine nõuab pärast keermestamist lisatootmisetappe, näiteks pesemist ja täiendavat elektrogalvaanimist. See parandab väidetavalt kvaliteeti ja annab mitu eelist võrreldes tavaliste liitmikega. On aga selge, et elektrogalvaanitud liitmikke saab tavaliste liitmikega täiel määral asendada ning seepärast on neil samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Seega käsitatakse neid vaatlusaluse tootena. |
| --- | --- |

(21)

Ühe importija väitel tuleks jätta tempermalmist keermestatud liitmike määratlusest välja väljend „elektrogalvaanitud liitmikud”. Väidetakse, et elektrogalvaanitud liitmike tootmine nõuab pärast keermestamist lisatootmisetappe, näiteks pesemist ja täiendavat elektrogalvaanimist. See parandab väidetavalt kvaliteeti ja annab mitu eelist võrreldes tavaliste liitmikega. On aga selge, et elektrogalvaanitud liitmikke saab tavaliste liitmikega täiel määral asendada ning seepärast on neil samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Seega käsitatakse neid vaatlusaluse tootena.

| (22) | Sama importija impordib surveliitmike põhidetaile, mille ta ühendab seejärel teiste osadega valmiskujul surveliitmikeks. Tõstatatud on küsimus selle kohta, kas surveliitmike põhidetailid jäävad vaatlusaluse toote määratluse raamesse. Kuigi sellised põhidetailid näevad välja nagu liitmikud ja on keermestatud, et saa neid torude ühendamiseks otse kasutada – need tuleb kõigepealt kokku panna, enne kui torud ühendatakse monteeritud liitmikega. Olenemata sellest, et need on kallimad, on need asendatavad teiste keermestatud liitmikega, sest ka neid kasutatakse torude ühendamiseks, kuigi seda peamiselt remonditööde puhul, mitte uutes seadmetes. Seepärast järeldatakse esialgu, et surveliitmikud ja nende põhidetailid kuuluvad vaatlusaluse toote määratluse alla. |
| --- | --- |

(22)

Sama importija impordib surveliitmike põhidetaile, mille ta ühendab seejärel teiste osadega valmiskujul surveliitmikeks. Tõstatatud on küsimus selle kohta, kas surveliitmike põhidetailid jäävad vaatlusaluse toote määratluse raamesse. Kuigi sellised põhidetailid näevad välja nagu liitmikud ja on keermestatud, et saa neid torude ühendamiseks otse kasutada – need tuleb kõigepealt kokku panna, enne kui torud ühendatakse monteeritud liitmikega. Olenemata sellest, et need on kallimad, on need asendatavad teiste keermestatud liitmikega, sest ka neid kasutatakse torude ühendamiseks, kuigi seda peamiselt remonditööde puhul, mitte uutes seadmetes. Seepärast järeldatakse esialgu, et surveliitmikud ja nende põhidetailid kuuluvad vaatlusaluse toote määratluse alla.

| (23) | Mõni isik väitis, et liidu tootjate toodetavaid ja müüdavaid tempermalmist liitmikke ei saa käsitada võrreldavana nende toodetega, mida asjaomased eksportivad riigid toodavad ja liitu ekspordivad, sest liidu tootjad kasutavad materjalina üldiselt valget tempermalmi, samas kui eksporditavate toodete materjalina kasutatakse musta tempermalmi. |
| --- | --- |

(23)

Mõni isik väitis, et liidu tootjate toodetavaid ja müüdavaid tempermalmist liitmikke ei saa käsitada võrreldavana nende toodetega, mida asjaomased eksportivad riigid toodavad ja liitu ekspordivad, sest liidu tootjad kasutavad materjalina üldiselt valget tempermalmi, samas kui eksporditavate toodete materjalina kasutatakse musta tempermalmi.

| (24) | Nagu on samasuguse toote kohta juba järeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1784/2000 (3), on uurimine esialgu näidanud, et turul ei tehta vahet valgest ja mustast tempermalmist liitmike vahel, sest kui jätta kõrvale süsinikusisaldus, siis on neil väga sarnased omadused ja ühesugune kasutusotstarve ning seega on need üksteisega asendatavad. Seda kinnitab asjaolu, et importijad/hulgimüüjad, kes ostavad nii asjaomastest riikidest pärit mustast tempermalmist liitmikke kui ka liidu tootmisharu toodetud valgest tempermalmist liitmikke, müüvad neid kasutajatele ilma materjalide vahel vahet tegemata. Uurimine on kinnitanud, et vaatlusaluse toote kasutajad ei tee olulist vahet valgest ja mustast tempermalmist liitmike vahel. |
| --- | --- |

(24)

Nagu on samasuguse toote kohta juba järeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1784/2000 (3), on uurimine esialgu näidanud, et turul ei tehta vahet valgest ja mustast tempermalmist liitmike vahel, sest kui jätta kõrvale süsinikusisaldus, siis on neil väga sarnased omadused ja ühesugune kasutusotstarve ning seega on need üksteisega asendatavad. Seda kinnitab asjaolu, et importijad/hulgimüüjad, kes ostavad nii asjaomastest riikidest pärit mustast tempermalmist liitmikke kui ka liidu tootmisharu toodetud valgest tempermalmist liitmikke, müüvad neid kasutajatele ilma materjalide vahel vahet tegemata. Uurimine on kinnitanud, et vaatlusaluse toote kasutajad ei tee olulist vahet valgest ja mustast tempermalmist liitmike vahel.

| (25) | Sellele viitab ka asjaolu, et valgest ja mustast tempermalmist liitmikud on mõlemad hõlmatud Euroopa standardiga EN 10242 ja rahvusvahelise standardiga ISO 49, milles on kindlaks määratud tempermalmist liitmike konstruktsiooni ja kasutust käsitlevad nõuded. Materjalina on lubatud kasutada nii valget kui ka musta tempermalmi. |
| --- | --- |

(25)

Sellele viitab ka asjaolu, et valgest ja mustast tempermalmist liitmikud on mõlemad hõlmatud Euroopa standardiga EN 10242 ja rahvusvahelise standardiga ISO 49, milles on kindlaks määratud tempermalmist liitmike konstruktsiooni ja kasutust käsitlevad nõuded. Materjalina on lubatud kasutada nii valget kui ka musta tempermalmi.

| (26) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et osade liidu tootjate toodetavaid ja müüdavaid valgest tempermalmist liitmikku tuleks käsitada samasuguse tootena kui mustast tempermalmist liitmikke, mida asjaomased eksportivad riigid toodavad ja liitu ekspordivad. |
| --- | --- |

(26)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et osade liidu tootjate toodetavaid ja müüdavaid valgest tempermalmist liitmikku tuleks käsitada samasuguse tootena kui mustast tempermalmist liitmikke, mida asjaomased eksportivad riigid toodavad ja liitu ekspordivad.

| (27) | Üks importija impordib piiratud koguses viimistlemata liitmikke, mis ei ole keermestatud. Importija keermestab liitmikud hiljem. Kuna imporditud tooted ei ole keermestatud, ei käsitata neid vaatlusaluse tootena. |
| --- | --- |

(27)

Üks importija impordib piiratud koguses viimistlemata liitmikke, mis ei ole keermestatud. Importija keermestab liitmikud hiljem. Kuna imporditud tooted ei ole keermestatud, ei käsitata neid vaatlusaluse tootena.

| (28) | Ühe liikmesriigi ametiasutused juhtisid tähelepanu asjaolule, et kombineeritud nomenklatuuri selgitavate märkuste (4) kohaselt hõlmab väljend „sepistatav” ka keragrafiitmalmi (mis on samaväärne kõrgtugeva malmiga). Kuigi ükski huvitatud isik ei teatanud keragrafiitmalmist keermestatud liitmike müügist uurimisperioodi jooksul, on tõendeid selle kohta, et see võis toimuda. Kuna kõnealustel liitmikel on uuritavate tempermalmist keermestatud liitmikega ühesugused füüsikalised põhiomadused, peetakse vajalikuks selgitada, et menetlus ja meetmed hõlmavad ka keragrafiitmalmist tooteid. |
| --- | --- |

(28)

Ühe liikmesriigi ametiasutused juhtisid tähelepanu asjaolule, et kombineeritud nomenklatuuri selgitavate märkuste (4) kohaselt hõlmab väljend „sepistatav” ka keragrafiitmalmi (mis on samaväärne kõrgtugeva malmiga). Kuigi ükski huvitatud isik ei teatanud keragrafiitmalmist keermestatud liitmike müügist uurimisperioodi jooksul, on tõendeid selle kohta, et see võis toimuda. Kuna kõnealustel liitmikel on uuritavate tempermalmist keermestatud liitmikega ühesugused füüsikalised põhiomadused, peetakse vajalikuks selgitada, et menetlus ja meetmed hõlmavad ka keragrafiitmalmist tooteid.

C.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (29) | Kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustas komisjon tempermalmist keermestatud liitmike suurima tüüpilise müügimahu põhjal liidu sõltumatutele klientidele valimi, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Kuuest liidu tootjast, kes teadaolevalt samasugust toodet toodavad, hõlmab moodustatud valim kolme tootjat, kes kuuluvad kahte äriühingute kontserni ja kelle arvele langeb 81 % tempermalmist keermestatud liitmike müügist sõltumatutele klientidele liidus. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti kõikide liidu tootjate ja kaebuse esitajaga ning kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles esitama oma märkusi kavandatud valimi kohta. Valimi moodustamise kohta ei esitatud ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(29)

Kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustas komisjon tempermalmist keermestatud liitmike suurima tüüpilise müügimahu põhjal liidu sõltumatutele klientidele valimi, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Kuuest liidu tootjast, kes teadaolevalt samasugust toodet toodavad, hõlmab moodustatud valim kolme tootjat, kes kuuluvad kahte äriühingute kontserni ja kelle arvele langeb 81 % tempermalmist keermestatud liitmike müügist sõltumatutele klientidele liidus. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti kõikide liidu tootjate ja kaebuse esitajaga ning kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles esitama oma märkusi kavandatud valimi kohta. Valimi moodustamise kohta ei esitatud ühtegi märkust.

2.   Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (30) | Kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustas komisjon suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal valimi, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Algatamisteate A lisas nõutud teabe, mis on vajalik valimi moodustamiseks, esitasid kaksteist eksportivat tootjat, kelle arvele langes uurimisperioodil 51 % Hiina RV ekspordist liitu. Moodustatud valim koosneb kolmest äriühingust, kelle arvele langeb 88 % Hiina RV koostööd tegevate isikute ekspordist liitu. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti kõikide asjaomaste eksportivate tootjate ja Hiina ametiasutustega. Valimi moodustamise kohta ei esitatud ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(30)

Kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustas komisjon suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal valimi, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Algatamisteate A lisas nõutud teabe, mis on vajalik valimi moodustamiseks, esitasid kaksteist eksportivat tootjat, kelle arvele langes uurimisperioodil 51 % Hiina RV ekspordist liitu. Moodustatud valim koosneb kolmest äriühingust, kelle arvele langeb 88 % Hiina RV koostööd tegevate isikute ekspordist liitu. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti kõikide asjaomaste eksportivate tootjate ja Hiina ametiasutustega. Valimi moodustamise kohta ei esitatud ühtegi märkust.

3.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (31) | Kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustas komisjon nii suurima tüüpilise impordi põhjal liitu kui ka äriühingute geograafilise asukoha põhjal valimi, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Algatamisteate B lisas nõutud teabe, mis on vajalik valimi moodustamiseks, esitasid kokku 33 sõltumatut importijat. Esialgu moodustatud valimisse kuulub kuus importijat viiest liikmesriigist, kelle arvele langeb 59 % koostööd tegevate importijate tempermalmist keermestatud liitmike impordist liitu. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti kõikide importijatega. Pärast märkuste esitamist lisati valimisse veel kolm äriühingut, mille tulemusel kuulub lõplikku valimisse üheksa importijat kuuest liikmesriigist, kelle arvele langeb 67 % koostööd tegevate importijate tempermalmist keermestatud liitmike impordist liitu. Laiendatud valimi kohta ei esitatud ühtegi täiendavat märkust. Kuna üks importija ei esitanud küsimustikule vastuseid, moodustavad lõpliku valimi ülejäänud kaheksa importijat. |
| --- | --- |

(31)

Kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustas komisjon nii suurima tüüpilise impordi põhjal liitu kui ka äriühingute geograafilise asukoha põhjal valimi, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Algatamisteate B lisas nõutud teabe, mis on vajalik valimi moodustamiseks, esitasid kokku 33 sõltumatut importijat. Esialgu moodustatud valimisse kuulub kuus importijat viiest liikmesriigist, kelle arvele langeb 59 % koostööd tegevate importijate tempermalmist keermestatud liitmike impordist liitu. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti kõikide importijatega. Pärast märkuste esitamist lisati valimisse veel kolm äriühingut, mille tulemusel kuulub lõplikku valimisse üheksa importijat kuuest liikmesriigist, kelle arvele langeb 67 % koostööd tegevate importijate tempermalmist keermestatud liitmike impordist liitu. Laiendatud valimi kohta ei esitatud ühtegi täiendavat märkust. Kuna üks importija ei esitanud küsimustikule vastuseid, moodustavad lõpliku valimi ülejäänud kaheksa importijat.

D.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

1.   Hiina Rahvavabariik

1.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (32) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt artikli 2 lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumitele. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt artikli 2 lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumitele.

| (33) | Selguse huvides on need kriteeriumid esitatud kokkuvõtlikult allpool:






  1. | majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(33)

Selguse huvides on need kriteeriumid esitatud kokkuvõtlikult allpool:

1.

majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;

| 2. | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3. | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

3.

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus ning |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus ning

| 5. | kursid arvutatakse ümber turukursside alusel. |
| --- | --- |

5.

kursid arvutatakse ümber turukursside alusel.

| (34) | Kaks eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaegade jooksul. |
| --- | --- |

(34)

Kaks eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaegade jooksul.

| (35) | Komisjon hankis kõik vajalikuks peetud andmed ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid kõnealuste äriühingute valdustest. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon hankis kõik vajalikuks peetud andmed ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid kõnealuste äriühingute valdustest.

| (36) | Kontrollimise käigus tehti kindlaks, et kumbki turumajanduslikku kohtlemist taotlev äriühing ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumitele. |
| --- | --- |

(36)

Kontrollimise käigus tehti kindlaks, et kumbki turumajanduslikku kohtlemist taotlev äriühing ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumitele.

| (37) | Mitte kummagi eksportija auditeeritud raamatupidamisaruanded ei olnud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning ühe eksportija auditeeritud raamatupidamisaruanded ei olnud isegi täielikud, sest sealt puudus rahavoogude aruanne. Seepärast on ilmne, et eksportijad ei vastanud 2. kriteeriumile. |
| --- | --- |

(37)

Mitte kummagi eksportija auditeeritud raamatupidamisaruanded ei olnud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning ühe eksportija auditeeritud raamatupidamisaruanded ei olnud isegi täielikud, sest sealt puudus rahavoogude aruanne. Seepärast on ilmne, et eksportijad ei vastanud 2. kriteeriumile.

| (38) | Üks eksportija ei suutnud tõendada, et talle erastamise käigus antud kapitali oleks nõuetekohaselt hinnatud, samas kui teine eksportija sai riigi toetust, peamiselt tulumaksusoodustuse näol. Seepärast ei vasta nad 3. kriteeriumile. |
| --- | --- |

(38)

Üks eksportija ei suutnud tõendada, et talle erastamise käigus antud kapitali oleks nõuetekohaselt hinnatud, samas kui teine eksportija sai riigi toetust, peamiselt tulumaksusoodustuse näol. Seepärast ei vasta nad 3. kriteeriumile.

| (39) | Üks turumajanduslikku kohtlemist taotlenud äriühing esitas märkusi teabe avalikustamise kohta. Äriühing ei vaidlustanud ühtegi avalikustamisdokumentides sisalduvat faktilist asjaolu, kuid tõstatas oma märkustes kolm põhiküsimust. |
| --- | --- |

(39)

Üks turumajanduslikku kohtlemist taotlenud äriühing esitas märkusi teabe avalikustamise kohta. Äriühing ei vaidlustanud ühtegi avalikustamisdokumentides sisalduvat faktilist asjaolu, kuid tõstatas oma märkustes kolm põhiküsimust.

| (40) | Esiteks väitis ta, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitleva otsuse tegemine oli ebaseaduslik, sest nimetatud otsus tehti peaaegu kaks kuud pärast ettenähtud tähtaja möödumist. Sellega seoses tuleb märkida, et kõnealune viivitus oli tingitud peamiselt asjaolust, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta ei olnud võimalik varem otsust teha, sest Hiina eksportijad ei olnud kõnealusel ajal kättesaadavad. Tuleb rõhutada, et otsuse tegemise aeg ei mõjutanud mingil määral tulemusi. |
| --- | --- |

(40)

Esiteks väitis ta, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitleva otsuse tegemine oli ebaseaduslik, sest nimetatud otsus tehti peaaegu kaks kuud pärast ettenähtud tähtaja möödumist. Sellega seoses tuleb märkida, et kõnealune viivitus oli tingitud peamiselt asjaolust, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta ei olnud võimalik varem otsust teha, sest Hiina eksportijad ei olnud kõnealusel ajal kättesaadavad. Tuleb rõhutada, et otsuse tegemise aeg ei mõjutanud mingil määral tulemusi.

| (41) | Teiseks väideti, et auditeeritud raamatupidamisaruannete nõuetele mittevastavus põhineb üksnes formaalsetel alustel. Peale selle väideti, et „raamatupidamistava, mis ei ole ametlikult täielikult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, ei kujuta endast turumajandusliku kohtlemise teise kriteeriumi rikkumist, kuivõrd see ei ole mõjutanud äriühingu finantstulemusi”. Sellega seoses tasub nentida, et 2. kriteeriumis ei ole mingil viisil viidatud äriühingu finantstulemustele. Seepärast ei ole asjaomane väide põhjendatud. Kõnealune kriteerium, mille kohaselt peavad olemas olema „raamatupidamisdokumendid, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega”, on tõepoolest ametlik nõue. Sellest hoolimata tuleb märkida, et kõik rikkumised olid oma laadilt olulised, kas siis asjaomaste summade suuruse või rikkumise tõsiduse tõttu (st kohustuslik analüüs oli lihtsalt tegemata jäetud). |
| --- | --- |

(41)

Teiseks väideti, et auditeeritud raamatupidamisaruannete nõuetele mittevastavus põhineb üksnes formaalsetel alustel. Peale selle väideti, et „raamatupidamistava, mis ei ole ametlikult täielikult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, ei kujuta endast turumajandusliku kohtlemise teise kriteeriumi rikkumist, kuivõrd see ei ole mõjutanud äriühingu finantstulemusi”. Sellega seoses tasub nentida, et 2. kriteeriumis ei ole mingil viisil viidatud äriühingu finantstulemustele. Seepärast ei ole asjaomane väide põhjendatud. Kõnealune kriteerium, mille kohaselt peavad olemas olema „raamatupidamisdokumendid, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega”, on tõepoolest ametlik nõue. Sellest hoolimata tuleb märkida, et kõik rikkumised olid oma laadilt olulised, kas siis asjaomaste summade suuruse või rikkumise tõsiduse tõttu (st kohustuslik analüüs oli lihtsalt tegemata jäetud).

| (42) | Lõpuks väideti, et tulumaksusoodustusena saadud toetust ei ole turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest keeldumiseks varem kasutatud. Sellega seoses märgitakse, et igat juhtumit hinnatakse eraldiseisvalt. Turumajandusliku kohtlemise 3. kriteeriumi alusel hinnatakse, kas Hiina eksportijate puhul on üle kandunud varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused. Käesoleval juhul on sellega tegemist riigi toetuse näol, mida anti peamiselt tulumaksusoodustusena. Seepärast ei ole Hiina eksportija kõnealused üldised märkused piisavalt põhjendatud. |
| --- | --- |

(42)

Lõpuks väideti, et tulumaksusoodustusena saadud toetust ei ole turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest keeldumiseks varem kasutatud. Sellega seoses märgitakse, et igat juhtumit hinnatakse eraldiseisvalt. Turumajandusliku kohtlemise 3. kriteeriumi alusel hinnatakse, kas Hiina eksportijate puhul on üle kandunud varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused. Käesoleval juhul on sellega tegemist riigi toetuse näol, mida anti peamiselt tulumaksusoodustusena. Seepärast ei ole Hiina eksportija kõnealused üldised märkused piisavalt põhjendatud.

| (43) | Seega ei ole tõendatud, et kumbki eksportiv tootja vastaks turumajandusliku kohtlemise võimaldamise 2. ja 3. kriteeriumile. Seepärast ei saa nendele äriühingutele turumajanduslikku kohtlemist võimaldada. |
| --- | --- |

(43)

Seega ei ole tõendatud, et kumbki eksportiv tootja vastaks turumajandusliku kohtlemise võimaldamise 2. ja 3. kriteeriumile. Seepärast ei saa nendele äriühingutele turumajanduslikku kohtlemist võimaldada.

1.2.   Individuaalne kohtlemine

| (44) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse kõnealuse sättega hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumitele. |
| --- | --- |

(44)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse kõnealuse sättega hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumitele.

| (45) | Selguse huvides on need kriteeriumid esitatud kokkuvõtlikult allpool:






  1. | täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma; |
| --- | --- | --- |

(45)

Selguse huvides on need kriteeriumid esitatud kokkuvõtlikult allpool:

1.

täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;

| 2. | ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud; |
| --- | --- |

2.

ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;

| 3. | enamusosalus kuulub eraisikutele; direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu; |
| --- | --- |

3.

enamusosalus kuulub eraisikutele; direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;

| 4. | kursid arvestatakse ümber turukursside alusel ja |
| --- | --- |

4.

kursid arvestatakse ümber turukursside alusel ja

| 5. | riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvale hoida, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

5.

riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvale hoida, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (46) | Nii need eksportivad tootjad, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kriteeriumitele, kui ka kolmas valimisse kaasatud tootja taotlesid kõik individuaalset kohtlemist. Kättesaadava teabe põhjal tehti esialgne järeldus, et kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumitele ning seega võib neile võimaldada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(46)

Nii need eksportivad tootjad, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kriteeriumitele, kui ka kolmas valimisse kaasatud tootja taotlesid kõik individuaalset kohtlemist. Kättesaadava teabe põhjal tehti esialgne järeldus, et kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumitele ning seega võib neile võimaldada individuaalset kohtlemist.

1.3.   Võrdlusriik

| (47) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (võrdlusriigis) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(47)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (võrdlusriigis) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (48) | Algatamisteates väljendas komisjon kavatsust kasutada Hiina RV jaoks normaalväärtuse määramiseks asjakohase võrdlusriigina Argentinat ning kutsus kõiki huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. |
| --- | --- |

(48)

Algatamisteates väljendas komisjon kavatsust kasutada Hiina RV jaoks normaalväärtuse määramiseks asjakohase võrdlusriigina Argentinat ning kutsus kõiki huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi.

| (49) | Mitu eksportijat ja importijat esitas võrdlusriigi valiku kohta märkusi, väites, et Argentina ei ole sobiv võrdlusriik peamiselt väikese omamaise konkurentsi ja sellest tuleneva kõrge hinnataseme tõttu Argentina siseturul. Tõepoolest on alust uskuda, et Argentina turg jaguneb peamiselt kolme omamaise tootja vahel. Argentina statistika kohaselt on impordimaht Argentina turul tähtsusetu, sest traditsiooniliselt suurimate välismaiste tarnijate Brasiilia ja Hiina suhtes kehtivad kõrged dumpinguvastased tollimaksud. |
| --- | --- |

(49)

Mitu eksportijat ja importijat esitas võrdlusriigi valiku kohta märkusi, väites, et Argentina ei ole sobiv võrdlusriik peamiselt väikese omamaise konkurentsi ja sellest tuleneva kõrge hinnataseme tõttu Argentina siseturul. Tõepoolest on alust uskuda, et Argentina turg jaguneb peamiselt kolme omamaise tootja vahel. Argentina statistika kohaselt on impordimaht Argentina turul tähtsusetu, sest traditsiooniliselt suurimate välismaiste tarnijate Brasiilia ja Hiina suhtes kehtivad kõrged dumpinguvastased tollimaksud.

| (50) | Samad eksportijad ja importijad pakkusid sobilikemate võrdlusriikidena välja Tai, India ja Indoneesia. Huvitatud isikute märkusi arvesse võttes püüti alustada koostööd Argentina ja India tootjatega ning lõpuks nõustusid koostööd tegema üks Argentina ja üks India tootja. |
| --- | --- |

(50)

Samad eksportijad ja importijad pakkusid sobilikemate võrdlusriikidena välja Tai, India ja Indoneesia. Huvitatud isikute märkusi arvesse võttes püüti alustada koostööd Argentina ja India tootjatega ning lõpuks nõustusid koostööd tegema üks Argentina ja üks India tootja.

| (51) | Nende vastuste analüüs näitas, et ainsa koostööd tegeva Argentina tootja teatatud omamaised hinnad on tõepoolest väga kõrged, olles oluliselt suuremad nii valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindadest kui ka nende mittekahjustavast hinnast. |
| --- | --- |

(51)

Nende vastuste analüüs näitas, et ainsa koostööd tegeva Argentina tootja teatatud omamaised hinnad on tõepoolest väga kõrged, olles oluliselt suuremad nii valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindadest kui ka nende mittekahjustavast hinnast.

| (52) | Samas selgus, et India turg on väga konkurentsivõimeline ning seal tegutseb hinnanguliselt 300 tootjat. Seetõttu võib pidada koostööd tegeva India eksportija teatatud omamaiseid hindu mõistlikeks. |
| --- | --- |

(52)

Samas selgus, et India turg on väga konkurentsivõimeline ning seal tegutseb hinnanguliselt 300 tootjat. Seetõttu võib pidada koostööd tegeva India eksportija teatatud omamaiseid hindu mõistlikeks.

| (53) | Tai ja Indoneesia on seotud sama uurimisega, kuid kummaski riigis tegutseb väga väike arv tootjaid, mistõttu nende siseturg on Indiaga võrreldes vähem konkurentsivõimeline. Seega tehakse esialgne järeldus, et India on algmääruse artikli 2 lõike 7 alapunkti a kohaselt sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(53)

Tai ja Indoneesia on seotud sama uurimisega, kuid kummaski riigis tegutseb väga väike arv tootjaid, mistõttu nende siseturg on Indiaga võrreldes vähem konkurentsivõimeline. Seega tehakse esialgne järeldus, et India on algmääruse artikli 2 lõike 7 alapunkti a kohaselt sobiv võrdlusriik.

1.4.   Normaalväärtus

| (54) | Kuna ühelegi Hiina eksportijale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, tehti normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a sätete kohaselt, kasutades kolmanda turumajandusliku võrdlusriigina Indiat. |
| --- | --- |

(54)

Kuna ühelegi Hiina eksportijale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, tehti normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a sätete kohaselt, kasutades kolmanda turumajandusliku võrdlusriigina Indiat.

| (55) | Kõigepealt tehti iga asjaomase eksportiva tootja puhul kindlaks, kas võrdlusriigi tootja tempermalmist keermestatud liitmike omamaine kogumüük on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % vaatlusaluse toote müügimahust, mida iga eksportiv tootja uurimisperioodil liitu eksportis. Kolmest valimisse kaasatud eksportivast tootjast kehtis see kahe puhul. |
| --- | --- |

(55)

Kõigepealt tehti iga asjaomase eksportiva tootja puhul kindlaks, kas võrdlusriigi tootja tempermalmist keermestatud liitmike omamaine kogumüük on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % vaatlusaluse toote müügimahust, mida iga eksportiv tootja uurimisperioodil liitu eksportis. Kolmest valimisse kaasatud eksportivast tootjast kehtis see kahe puhul.

| (56) | Seejärel tehti kindlaks need äriühingute poolt siseturul müüdavad tooteliigid, mille puhul võrdlusriigi tootjal oli tüüpiline omamaine kogumüük ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. |
| --- | --- |

(56)

Seejärel tehti kindlaks need äriühingute poolt siseturul müüdavad tooteliigid, mille puhul võrdlusriigi tootjal oli tüüpiline omamaine kogumüük ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.

| (57) | Iga tooteliigi puhul, mida võrdlusriigi tootja müüs siseturul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav eksportivate tootjate poolt liitu ekspordiks müüdud tempermalmist keermestatud liitmikega, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % eksportiva tootja poolt liitu eksporditud võrreldavat tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(57)

Iga tooteliigi puhul, mida võrdlusriigi tootja müüs siseturul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav eksportivate tootjate poolt liitu ekspordiks müüdud tempermalmist keermestatud liitmikega, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % eksportiva tootja poolt liitu eksporditud võrreldavat tooteliigi müügi kogumahust.

| (58) | Komisjon kontrollis seejärel, kas samasuguse toote iga liigi puhul, mida võrdlusriigi tootja müüs siseturul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil kasumlik müük sõltumatutele klientidele siseturul. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon kontrollis seejärel, kas samasuguse toote iga liigi puhul, mida võrdlusriigi tootja müüs siseturul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil kasumlik müük sõltumatutele klientidele siseturul.

| (59) | Kui tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(59)

Kui tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil.

| (60) | Kui tooteliigi kasumliku müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmisega. |
| --- | --- |

(60)

Kui tooteliigi kasumliku müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmisega.

| (61) | Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames. |
| --- | --- |

(61)

Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames.

| (62) | Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames või mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, kasutati arvestuslikku normaalväärtust. |
| --- | --- |

(62)

Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames või mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, kasutati arvestuslikku normaalväärtust.

| (63) | Normaalväärtuse arvutamiseks liideti uurimisperioodil kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida ainus koostööd tegev võrdlusriigi tootja sai samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaiselt müügilt, tema uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Kõikide tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud ebatüüpilise müügi kaalutud keskmist kasumit ning kantud müügi-, üld- ja halduskulusid. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel. |
| --- | --- |

(63)

Normaalväärtuse arvutamiseks liideti uurimisperioodil kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida ainus koostööd tegev võrdlusriigi tootja sai samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaiselt müügilt, tema uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Kõikide tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud ebatüüpilise müügi kaalutud keskmist kasumit ning kantud müügi-, üld- ja halduskulusid. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.

1.5.   Ekspordihind

| (64) | Kuna kõikidele valimisse kaasatud tootjatele võimaldati individuaalset kohtlemist ning nende eksportmüük toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel. |
| --- | --- |

(64)

Kuna kõikidele valimisse kaasatud tootjatele võimaldati individuaalset kohtlemist ning nende eksportmüük toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel.

1.6.   Võrdlus

| (65) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(65)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (66) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(66)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (67) | Asjakohased kohandused seoses füüsikaliste omaduste, kaudsete maksude, veo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning vahendus- ja pangatasudega tehti kõikidel juhtudel, kui see oli põhjendatud ja täpne ning kui see tugines kontrollitud tõenditele. |
| --- | --- |

(67)

Asjakohased kohandused seoses füüsikaliste omaduste, kaudsete maksude, veo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning vahendus- ja pangatasudega tehti kõikidel juhtudel, kui see oli põhjendatud ja täpne ning kui see tugines kontrollitud tõenditele.

1.7.   Dumpingumarginaalid

| (68) | Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi valimisse kaasatud äriühingute puhul samasuguse toote iga liigi kohta võrdlusriigis kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda. |
| --- | --- |

(68)

Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi valimisse kaasatud äriühingute puhul samasuguse toote iga liigi kohta võrdlusriigis kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda.

| (69) | Sellest lähtuvalt on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi | 67,8 % |
| Jinan Meide | 39,3 % |
| Qingdao Madison | 32,1 % |

(69)

Sellest lähtuvalt on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:

Äriühing

Dumpingumarginaal

Hebei Jianzhi

67,8 %

Jinan Meide

39,3 %

Qingdao Madison

32,1 %

| (70) | Valimist väljajäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Kõnealune marginaal kehtestati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud marginaalide põhjal. |
| --- | --- |

(70)

Valimist väljajäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Kõnealune marginaal kehtestati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud marginaalide põhjal.

| (71) | Sellest lähtuvalt arvutati valimist väljajäetud koostööd tegevate äriühingute dumpingumarginaaliks esialgu 42,3 %. |
| --- | --- |

(71)

Sellest lähtuvalt arvutati valimist väljajäetud koostööd tegevate äriühingute dumpingumarginaaliks esialgu 42,3 %.

| (72) | Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate puhul määrati kooskõlas algmääruse artikliga 18 dumpingumarginaal kindlaks kättesaadavate faktide põhjal. Selleks tehti kõigepealt kindlaks koostöö tase, võrreldes koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid liitu suunatud ekspordi mahu kohta Eurostati impordistatistikaga. |
| --- | --- |

(72)

Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate puhul määrati kooskõlas algmääruse artikliga 18 dumpingumarginaal kindlaks kättesaadavate faktide põhjal. Selleks tehti kõigepealt kindlaks koostöö tase, võrreldes koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid liitu suunatud ekspordi mahu kohta Eurostati impordistatistikaga.

| (73) | Kuna koostöö tase ületas 50 % kogu Hiina ekspordist liitu ning kuna suure arvu Hiina RV eksportivate tootjate tõttu võib tootmisharu käsitada killustatuna, võib koostöö taset pidada kõrgeks. Kuna ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja oleks tahtlikult hoidunud koostööst, määrati dumpingu jääkmarginaal samale tasemele kui sellise valimisse kaasatud äriühingu puhul, millel oli kõige suurem dumpingumarginaal. Seda peeti asjakohaseks põhjusel, et miski ei viidanud koostööst hoiduvate äriühingute dumpingu madalamale tasemele, ning selleks, et tagada mis tahes meetmete tõhusus. |
| --- | --- |

(73)

Kuna koostöö tase ületas 50 % kogu Hiina ekspordist liitu ning kuna suure arvu Hiina RV eksportivate tootjate tõttu võib tootmisharu käsitada killustatuna, võib koostöö taset pidada kõrgeks. Kuna ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja oleks tahtlikult hoidunud koostööst, määrati dumpingu jääkmarginaal samale tasemele kui sellise valimisse kaasatud äriühingu puhul, millel oli kõige suurem dumpingumarginaal. Seda peeti asjakohaseks põhjusel, et miski ei viidanud koostööst hoiduvate äriühingute dumpingu madalamale tasemele, ning selleks, et tagada mis tahes meetmete tõhusus.

| (74) | Sellest lähtuvalt on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi | 67,8 % |
| Jinan Meide | 39,3 % |
| Qingdao Madison | 32,1 % |
| Teised koostööd tegevad äriühingud | 42,3 % |
| Kõik teised äriühingud | 67,8 % |

(74)

Sellest lähtuvalt on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:

Äriühing

Dumpingumarginaal

Hebei Jianzhi

67,8 %

Jinan Meide

39,3 %

Qingdao Madison

32,1 %

Teised koostööd tegevad äriühingud

42,3 %

Kõik teised äriühingud

67,8 %

2.   Tai ja Indoneesia

2.1.   Normaalväärtus

| (75) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kõigepealt kindlaks, kas tema kogu omamaine samasuguse toote müük oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline kõikide koostööd tegevate Tai ja Indoneesia eksportivate tootjate puhul. |
| --- | --- |

(75)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kõigepealt kindlaks, kas tema kogu omamaine samasuguse toote müük oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline kõikide koostööd tegevate Tai ja Indoneesia eksportivate tootjate puhul.

| (76) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need tooteliigid, mida müüsid siseturul tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid liitu ekspordiks suunatud liikidega identsed või väga sarnased. |
| --- | --- |

(76)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need tooteliigid, mida müüsid siseturul tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid liitu ekspordiks suunatud liikidega identsed või väga sarnased.

| (77) | Iga samasuguse toote liigi puhul, mida eksportivad tootjad müüsid siseturul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote liikidega, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(77)

Iga samasuguse toote liigi puhul, mida eksportivad tootjad müüsid siseturul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote liikidega, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

| (78) | Komisjon kontrollis seejärel, kas samasuguse toote iga liigi puhul, mida müüdi siseturul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selleks tehti iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa selle müügist uurimisperioodil moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele siseturul. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon kontrollis seejärel, kas samasuguse toote iga liigi puhul, mida müüdi siseturul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selleks tehti iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa selle müügist uurimisperioodil moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele siseturul.

| (79) | Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, arvutati tooteliigi normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(79)

Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, arvutati tooteliigi normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena.

| (80) | Kui tooteliigi kasumliku müügi maht moodustas selle tooteliigi müügi kogumahust kuni 80 % või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskulust väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnaga. |
| --- | --- |

(80)

Kui tooteliigi kasumliku müügi maht moodustas selle tooteliigi müügi kogumahust kuni 80 % või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskulust väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnaga.

| (81) | Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames. |
| --- | --- |

(81)

Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames.

| (82) | Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames või mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, kasutati arvestuslikku normaalväärtust. |
| --- | --- |

(82)

Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames või mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, kasutati arvestuslikku normaalväärtust.

| (83) | Normaalväärtuse arvutamiseks liideti uurimisperioodil kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaiselt müügilt, nende uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Kõikide tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud ebatüüpilise müügi kaalutud keskmist kasumit ning kantud müügi-, üld- ja halduskulusid. |
| --- | --- |

(83)

Normaalväärtuse arvutamiseks liideti uurimisperioodil kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaiselt müügilt, nende uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Kõikide tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud ebatüüpilise müügi kaalutud keskmist kasumit ning kantud müügi-, üld- ja halduskulusid.

2.2.   Ekspordihind

| (84) | Kuna koostööd tegevate Tai ja Indoneesia eksportijate kogu vaatlusaluse toote eksport toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate hindade alusel. |
| --- | --- |

(84)

Kuna koostööd tegevate Tai ja Indoneesia eksportijate kogu vaatlusaluse toote eksport toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.

2.3.   Võrdlus

| (85) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(85)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (86) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(86)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (87) | Asjakohased kohandused seoses kaubandustaseme, veo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning vahendus- ja pangatasudega tehti kõikidel juhtudel, kui see oli põhjendatud ja täpne ning kui see tugines kontrollitud tõenditele. |
| --- | --- |

(87)

Asjakohased kohandused seoses kaubandustaseme, veo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning vahendus- ja pangatasudega tehti kõikidel juhtudel, kui see oli põhjendatud ja täpne ning kui see tugines kontrollitud tõenditele.

2.4.   Dumpingumarginaalid

a)   Tai

| (88) | Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi kahe koostööd tegeva Tai äriühingu puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda. |
| --- | --- |

(88)

Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi kahe koostööd tegeva Tai äriühingu puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda.

| (89) | Arvestades seda, et koostöö tegemise taset peeti suhteliselt kõrgeks (kahe koostööd tegeva Tai äriühingu ekspordimaht moodustas uurimisperioodil üle 80 % kogu Tai ekspordist liitu), kehtestati kõikide teiste Tai eksportivate tootjate dumpingumarginaal kahest koostööd tegevast äriühingust kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel. |
| --- | --- |

(89)

Arvestades seda, et koostöö tegemise taset peeti suhteliselt kõrgeks (kahe koostööd tegeva Tai äriühingu ekspordimaht moodustas uurimisperioodil üle 80 % kogu Tai ekspordist liitu), kehtestati kõikide teiste Tai eksportivate tootjate dumpingumarginaal kahest koostööd tegevast äriühingust kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel.

| (90) | Sellest lähtuvalt on Tai äriühingute ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. | 15,9 % |
| Siam Fittings Co., Ltd. | 50,7 % |
| Kõik teised äriühingud | 50,7 % |

(90)

Sellest lähtuvalt on Tai äriühingute ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:

Äriühing

Dumpingumarginaal

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.

15,9 %

Siam Fittings Co., Ltd.

50,7 %

Kõik teised äriühingud

50,7 %

b)   Indoneesia

| (91) | Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi ainsa koostööd tegeva äriühingu puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda. |
| --- | --- |

(91)

Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi ainsa koostööd tegeva äriühingu puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda.

| (92) | Arvestades seda, et koostöö tegemise taset peeti suhteliselt kõrgeks (ainsa koostööd tegeva Indoneesia äriühingu ekspordimaht moodustas uurimisperioodil üle 80 % kogu Indoneesia ekspordist liitu), kehtestati kõikide teiste Indoneesia eksportivate tootjate dumpingumarginaal koostööd tegeva äriühingu dumpingumarginaaliga samale tasemele. |
| --- | --- |

(92)

Arvestades seda, et koostöö tegemise taset peeti suhteliselt kõrgeks (ainsa koostööd tegeva Indoneesia äriühingu ekspordimaht moodustas uurimisperioodil üle 80 % kogu Indoneesia ekspordist liitu), kehtestati kõikide teiste Indoneesia eksportivate tootjate dumpingumarginaal koostööd tegeva äriühingu dumpingumarginaaliga samale tasemele.

| (93) | Sellest lähtuvalt on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| PT. Tri Sinar Purnama | 11,0 % |
| Kõik teised äriühingud | 11,0 % |

(93)

Sellest lähtuvalt on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:

Äriühing

Dumpingumarginaal

PT. Tri Sinar Purnama

11,0 %

Kõik teised äriühingud

11,0 %

E.   KAHJU

1.   Liidu toodang

| (94) | Uurimisperioodil tootis samasugust toodet kuus liidu tootjat. Nagu on märgitud põhjenduses 29, kaasati valimisse kaks liidu tootjate kontserni, mis koosnevad kolmest liidu tootjast ning mille arvele langeb 81 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. |
| --- | --- |

(94)

Uurimisperioodil tootis samasugust toodet kuus liidu tootjat. Nagu on märgitud põhjenduses 29, kaasati valimisse kaks liidu tootjate kontserni, mis koosnevad kolmest liidu tootjast ning mille arvele langeb 81 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

2.   Liidu tootmisharu määratlus

| (95) | Algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses moodustavad kõnealused kuus uurimisperioodil samasugust toodet tootnud liidu tootjat liidu tootmisharu ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. |
| --- | --- |

(95)

Algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses moodustavad kõnealused kuus uurimisperioodil samasugust toodet tootnud liidu tootjat liidu tootmisharu ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.

3.   Liidu tarbimine

| (96) | Liidu tarbimise arvutamiseks võeti arvesse liidu tootmisharu müüki liidu turul ning Eurostati andmeid impordimahu kohta, mida korrigeeriti vastavalt uurimise järeldustele. |
| --- | --- |

(96)

Liidu tarbimise arvutamiseks võeti arvesse liidu tootmisharu müüki liidu turul ning Eurostati andmeid impordimahu kohta, mida korrigeeriti vastavalt uurimise järeldustele.

| (97) | Liidu tarbimine vähenes märgatavalt (21 %) aastatel 2008–2009, suurenedes seejärel 12 protsendipunkti võrra ning jõudes tasemeni, mis oli 9 % vähem kui tarbimine vaatlusaluse perioodi alguses.









  Liidu tarbimine (tonni) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Liidu tarbimine | 72 231 | 57 398 | 59 190 | 65 460 |
| Indeks | 100 | 79 | 82 | 91 |
| Allikas: | kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastuse |

(97)

Liidu tarbimine vähenes märgatavalt (21 %) aastatel 2008–2009, suurenedes seejärel 12 protsendipunkti võrra ning jõudes tasemeni, mis oli 9 % vähem kui tarbimine vaatlusaluse perioodi alguses.

Liidu tarbimine (tonni)

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Liidu tarbimine

72 231

57 398

59 190

65 460

Indeks

100

79

82

91

Allikas:

kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastuse

4.   Import asjaomastest riikidest

4.1.   Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (98) | Komisjon uuris, kas asjaomastest riikidest pärit tempermalmist keermestatud liitmike importi tuleks kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon uuris, kas asjaomastest riikidest pärit tempermalmist keermestatud liitmike importi tuleks kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt.

| (99) | Kõikidest asjaomastest riikidest pärit impordi puhul kindlakstehtud dumpingumarginaalid olid algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest suuremad (vt põhjendused 74, 90 ja 93). |
| --- | --- |

(99)

Kõikidest asjaomastest riikidest pärit impordi puhul kindlakstehtud dumpingumarginaalid olid algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest suuremad (vt põhjendused 74, 90 ja 93).

| (100) | Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu kohta leiti, et see moodustab ainult ligikaudu 2,5 % uurimisperioodil toimunud samasuguse toote koguimpordist liitu. Seepärast võib arvata, et see ei põhjustanud olulist kahju liidu tootmisharule algmääruse artikli 9 lõike 3 või WTO dumpinguvastase lepingu sätete tähenduses (5). |
| --- | --- |

(100)

Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu kohta leiti, et see moodustab ainult ligikaudu 2,5 % uurimisperioodil toimunud samasuguse toote koguimpordist liitu. Seepärast võib arvata, et see ei põhjustanud olulist kahju liidu tootmisharule algmääruse artikli 9 lõike 3 või WTO dumpinguvastase lepingu sätete tähenduses (5).

| (101) | Samas leiti uurimise esialgses etapis, et enamik Indoneesiast pärit impordist võis olla teise CN-koodi all valesti deklareeritud, täpsemalt kasutati koodi 7307 19 10 asemel, mis on tavapäraselt asjakohane tempermalmist keermestatud toruliitmike puhul, koodi 7307 99 10. Ent kõik või vähemalt suurem osa sellest impordist, mis võidi valesti deklareerida, on juba arvestatud eelmises põhjenduses nimetatud 2,5 % hulka. |
| --- | --- |

(101)

Samas leiti uurimise esialgses etapis, et enamik Indoneesiast pärit impordist võis olla teise CN-koodi all valesti deklareeritud, täpsemalt kasutati koodi 7307 19 10 asemel, mis on tavapäraselt asjakohane tempermalmist keermestatud toruliitmike puhul, koodi 7307 99 10. Ent kõik või vähemalt suurem osa sellest impordist, mis võidi valesti deklareerida, on juba arvestatud eelmises põhjenduses nimetatud 2,5 % hulka.

| (102) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehti esialgne otsus mitte hinnata seda importi kumulatiivselt Taist ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(102)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehti esialgne otsus mitte hinnata seda importi kumulatiivselt Taist ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordiga.

| (103) | Taist ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ei saa pidada tähtsusetuks, sest nende turuosa jõudis uurimisperioodil vastavalt 5,4 % ja 47,3 %ni. |
| --- | --- |

(103)

Taist ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ei saa pidada tähtsusetuks, sest nende turuosa jõudis uurimisperioodil vastavalt 5,4 % ja 47,3 %ni.

| (104) | Kumulatiivset hindamist peeti esialgu asjakohaseks, võttes arvesse võrreldavaid konkurentsitingimusi nendest kahest riigist pärit impordi ja liidu samasuguse toote vahel, st nende puhul oli tegemist samade müügikanalitega ja neid müüdi samadele tarbijarühmadele. Mitmel juhul tõepoolest tõendati, et Hiina RVst ja Taist imporditud tooteid müüdi samade turustajate kaudu. |
| --- | --- |

(104)

Kumulatiivset hindamist peeti esialgu asjakohaseks, võttes arvesse võrreldavaid konkurentsitingimusi nendest kahest riigist pärit impordi ja liidu samasuguse toote vahel, st nende puhul oli tegemist samade müügikanalitega ja neid müüdi samadele tarbijarühmadele. Mitmel juhul tõepoolest tõendati, et Hiina RVst ja Taist imporditud tooteid müüdi samade turustajate kaudu.

| (105) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes oldi esialgu seisukohal, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud. Seepärast uuriti Taist ja Hiina RVst pärit importi kumulatiivselt. Edaspidi nimetatakse seda „kahest asjaomasest riigist pärit impordiks”. |
| --- | --- |

(105)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes oldi esialgu seisukohal, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud. Seepärast uuriti Taist ja Hiina RVst pärit importi kumulatiivselt. Edaspidi nimetatakse seda „kahest asjaomasest riigist pärit impordiks”.

4.2.   Kahest asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (106) | Kahest asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote impordi maht liidu turule suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Kui aastatel 2008–2009 kahanes import põhjenduses 97 märgitud tarbimise vähenemise tõttu esialgu 16 %, siis kasvas see seejärel kuni uurimisperioodini märgatavalt (31 protsendipunkti).









  Liidu impordi maht (tonni) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Hiina RV | 26 188 | 22 413 | 22 065 | 30 786 |
| Indeks | 100 | 86 | 84 | 118 |
| Tai | 3 723 | 2 681 | 3 331 | 3 485 |
| Indeks | 100 | 72 | 89 | 94 |
| Kaks asjaomast riiki | 29 911 | 25 094 | 25 396 | 34 271 |
| Indeks | 100 | 84 | 85 | 115 |
| Allikas: | Eurostat ja uurimise järeldused |

(106)

Kahest asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote impordi maht liidu turule suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Kui aastatel 2008–2009 kahanes import põhjenduses 97 märgitud tarbimise vähenemise tõttu esialgu 16 %, siis kasvas see seejärel kuni uurimisperioodini märgatavalt (31 protsendipunkti).

Liidu impordi maht (tonni)

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Hiina RV

26 188

22 413

22 065

30 786

Indeks

100

86

84

118

Tai

3 723

2 681

3 331

3 485

Indeks

100

72

89

94

Kaks asjaomast riiki

29 911

25 094

25 396

34 271

Indeks

100

84

85

115

Allikas:

Eurostat ja uurimise järeldused

| (107) | Kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 11 protsendipunkti, 41,7 %st 52,7 %ni. Kõnealune kasv toimus peamiselt 2010. aastast kuni uurimisperioodini ehk ajal, mil nõudlus taastus.









  Turuosa liidu turul |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Hiina RV | 36,5 % | 39,3 % | 37,7 % | 47,3 % |
| Indeks | 100 | 108 | 103 | 129 |
| Tai | 5,2 % | 4,7 % | 5,7 % | 5,4 % |
| Indeks | 100 | 91 | 110 | 103 |
| Kaks asjaomast riiki | 41,7 % | 44,0 % | 43,4 % | 52,7 % |
| Indeks | 100 | 106 | 104 | 126 |
| Allikas: | kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastused |

(107)

Kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 11 protsendipunkti, 41,7 %st 52,7 %ni. Kõnealune kasv toimus peamiselt 2010. aastast kuni uurimisperioodini ehk ajal, mil nõudlus taastus.

Turuosa liidu turul

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Hiina RV

36,5 %

39,3 %

37,7 %

47,3 %

Indeks

100

108

103

129

Tai

5,2 %

4,7 %

5,7 %

5,4 %

Indeks

100

91

110

103

Kaks asjaomast riiki

41,7 %

44,0 %

43,4 %

52,7 %

Indeks

100

106

104

126

Allikas:

kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastused

4.3.   Kahest asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hindade allalöömine

a)   Hinna kujunemine

| (108) | Järgmises tabelis on esitatud kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind liidu piiril ilma tollimakse tasumata (vastavalt Eurostati andmetele). Kahest asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind kasvas vaatlusalusel perioodil stabiilselt, kokku 14 %.









  Impordihinnad (eurot/tonn) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Hiina RV | 1 428 | 1 557 | 1 631 | 1 676 |
| Indeks | 100 | 109 | 114 | 117 |
| Tai | 2 126 | 2 208 | 2 036 | 2 148 |
| Indeks | 100 | 104 | 96 | 101 |
| Kaks asjaomast riiki | 1 515 | 1 626 | 1 679 | 1 721 |
| Indeks | 100 | 107 | 111 | 114 |
| Allikas: | Eurostat |

(108)

Järgmises tabelis on esitatud kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind liidu piiril ilma tollimakse tasumata (vastavalt Eurostati andmetele). Kahest asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind kasvas vaatlusalusel perioodil stabiilselt, kokku 14 %.

Impordihinnad (eurot/tonn)

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Hiina RV

1 428

1 557

1 631

1 676

Indeks

100

109

114

117

Tai

2 126

2 208

2 036

2 148

Indeks

100

104

96

101

Kaks asjaomast riiki

1 515

1 626

1 679

1 721

Indeks

100

107

111

114

Allikas:

Eurostat

b)   Hindade allalöömine

| (109) | Eksportivate tootjate müügihindu ja valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindu liidus võrreldi liikide kaupa. Selleks võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate hindasid, millega müüdi vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele, kahe asjaomase riigi eksportivate tootjate hindadega. Vajaduse korral tehti kohandusi, et võtta arvesse erinevusi kaubandustasemes (täpsemalt algseadmete valmistaja müüki) ja impordijärgseid kulusid. |
| --- | --- |

(109)

Eksportivate tootjate müügihindu ja valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindu liidus võrreldi liikide kaupa. Selleks võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate hindasid, millega müüdi vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele, kahe asjaomase riigi eksportivate tootjate hindadega. Vajaduse korral tehti kohandusi, et võtta arvesse erinevusi kaubandustasemes (täpsemalt algseadmete valmistaja müüki) ja impordijärgseid kulusid.

| (110) | Võrdlusest nähtus, et uurimisperioodil müüdi liidus Taist ja Indoneesiast imporditud vaatlusalust toodet hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hindu alla 25–55 % (väljendatuna protsendimäärana liidu tootmisharu hindadest). |
| --- | --- |

(110)

Võrdlusest nähtus, et uurimisperioodil müüdi liidus Taist ja Indoneesiast imporditud vaatlusalust toodet hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hindu alla 25–55 % (väljendatuna protsendimäärana liidu tootmisharu hindadest).

5.   Liidu tootmisharu olukord

| (111) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas liidu tootmisharule avalduva dumpinguhinnaga impordi mõju käsitlev uuring hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite kohta vaatlusalusel perioodil. Allpool on esitatud andmed toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügi ja turuosa kohta kõikide liidu tootjate puhul ning kõik ülejäänud näitajad on esitatud valimisse kaasatud liidu tootjate kohta. Kuna valim koosnes ainult kahest tootjate kontsernist, ei ole seoses valimisse kaasatud tootjate näitajatega konfidentsiaalsusest tulenevatel põhjustel võimalik allpool tabelites esitada tegelikke koondandmeid; selle asemel on esitatud üksnes indeksid, et näidata kõnealuste näitajate suundumusi. |
| --- | --- |

(111)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas liidu tootmisharule avalduva dumpinguhinnaga impordi mõju käsitlev uuring hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite kohta vaatlusalusel perioodil. Allpool on esitatud andmed toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügi ja turuosa kohta kõikide liidu tootjate puhul ning kõik ülejäänud näitajad on esitatud valimisse kaasatud liidu tootjate kohta. Kuna valim koosnes ainult kahest tootjate kontsernist, ei ole seoses valimisse kaasatud tootjate näitajatega konfidentsiaalsusest tulenevatel põhjustel võimalik allpool tabelites esitada tegelikke koondandmeid; selle asemel on esitatud üksnes indeksid, et näidata kõnealuste näitajate suundumusi.

5.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (112) | Ajavahemikul 2008–2009 vähenes liidu tootmismaht järsult (39 %) ning kahanes seejärel juba niigi madalalt tasemelt veel veidi, hoolimata 12 protsendipunktilisest tarbimise suurenemisest järgnevatel aastatel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 97.









  Liidu tootmismaht (tonni) |
| --- | --- |
| Kõik tootjad | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Liidu tarbimine | 55 726 | 33 780 | 32 303 | 32 646 |
| Indeks | 100 | 61 | 58 | 59 |
| Allikas: | kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

(112)

Ajavahemikul 2008–2009 vähenes liidu tootmismaht järsult (39 %) ning kahanes seejärel juba niigi madalalt tasemelt veel veidi, hoolimata 12 protsendipunktilisest tarbimise suurenemisest järgnevatel aastatel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 97.

Liidu tootmismaht (tonni)

Kõik tootjad

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Liidu tarbimine

55 726

33 780

32 303

32 646

Indeks

100

61

58

59

Allikas:

kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

| (113) | Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisvõimsus 21 %, peamiselt aastatel 2008–2009. Tootmisvõimsuse vähenemise peamine põhjus oli asjaolu, et vaatlusalusel perioodil lõpetasid kolm liidu tootjat tegevuse.









  Liidu tootmisvõimsus (tonni) |
| --- | --- |
| Kõik tootjad | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Tootmisvõimsus | 90 400 | 75 440 | 71 440 | 71 440 |
| Indeks | 100 | 83 | 79 | 79 |
| Allikas: | kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

(113)

Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisvõimsus 21 %, peamiselt aastatel 2008–2009. Tootmisvõimsuse vähenemise peamine põhjus oli asjaolu, et vaatlusalusel perioodil lõpetasid kolm liidu tootjat tegevuse.

Liidu tootmisvõimsus (tonni)

Kõik tootjad

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus

90 400

75 440

71 440

71 440

Indeks

100

83

79

79

Allikas:

kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

| (114) | Hoolimata tootmisvõimsuse kahanemisest vähenes liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste 26 %, peamiselt ajavahemikul 2008–2009.









  Liidu tootmisvõimsuse rakendusaste |
| --- | --- |
| Kõik tootjad | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 62 % | 45 % | 45 % | 46 % |
| Indeks | 100 | 73 | 73 | 74 |
| Allikas: | kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

(114)

Hoolimata tootmisvõimsuse kahanemisest vähenes liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste 26 %, peamiselt ajavahemikul 2008–2009.

Liidu tootmisvõimsuse rakendusaste

Kõik tootjad

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Tootmisvõimsuse rakendusaste

62 %

45 %

45 %

46 %

Indeks

100

73

73

74

Allikas:

kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

5.2.   Varud

| (115) | Kooskõlas liidu tootmisharu kahaneva müügi- ja tootmismahuga vähenesid varud vaatlusalusel perioodil 23 %.









  Varud (tonni) |
| --- | --- |
| Valim | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Indeks | 100 | 91 | 75 | 77 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused |

(115)

Kooskõlas liidu tootmisharu kahaneva müügi- ja tootmismahuga vähenesid varud vaatlusalusel perioodil 23 %.

Varud (tonni)

Valim

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Indeks

100

91

75

77

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused

5.3.   Müügimaht ja turuosa

| (116) | Nõudluse vähenemise tõttu vähenes aastatel 2008–2009 järsult (25 %) kõikide liidu tootjate müügimaht liidu turul. Kuigi pärast 2009. aastat kasvas nõudlus liidus märgatavalt, nagu on märgitud põhjenduses 97, jäi liidu müük kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni 2009. aasta madalale tasemele.









  Müügimaht liidus (tonni) |
| --- | --- |
| Kõik tootjad | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Liidu müük | 34 210 | 25 702 | 26 717 | 25 333 |
| Indeks | 100 | 75 | 78 | 74 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused |

(116)

Nõudluse vähenemise tõttu vähenes aastatel 2008–2009 järsult (25 %) kõikide liidu tootjate müügimaht liidu turul. Kuigi pärast 2009. aastat kasvas nõudlus liidus märgatavalt, nagu on märgitud põhjenduses 97, jäi liidu müük kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni 2009. aasta madalale tasemele.

Müügimaht liidus (tonni)

Kõik tootjad

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Liidu müük

34 210

25 702

26 717

25 333

Indeks

100

75

78

74

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused

| (117) | Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisharu turuosa järjepidevalt 9 protsendipunkti ehk 18 %, samas kui dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas samas ajavahemikus 11 protsendipunkti, nagu on täpsustatud põhjenduses 107.









  Liidu turuosa |
| --- | --- |
| Kõik tootjad | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Liidu müük | 47,7 % | 45,1 % | 45,6 % | 38,9 % |
| Indeks | 100 | 95 | 96 | 82 |
| Allikas: | kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastused |

(117)

Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisharu turuosa järjepidevalt 9 protsendipunkti ehk 18 %, samas kui dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas samas ajavahemikus 11 protsendipunkti, nagu on täpsustatud põhjenduses 107.

Liidu turuosa

Kõik tootjad

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Liidu müük

47,7 %

45,1 %

45,6 %

38,9 %

Indeks

100

95

96

82

Allikas:

kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastused

5.4.   Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid

| (118) | Vaatlusalusel perioodil suutsid valimisse kaasatud liidu tootjad oma müügihindu tõsta üksnes tagasihoidlikult (4 %). Liidu turul dumpinguhinnaga müüdava impordi üha kasvavate koguste tõttu oli kõnealune hinnatõus väiksem kui kulude kasv.









  Liidu keskmised hinnad tonni kohta |
| --- | --- |
| Valim | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Indeks | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused |

(118)

Vaatlusalusel perioodil suutsid valimisse kaasatud liidu tootjad oma müügihindu tõsta üksnes tagasihoidlikult (4 %). Liidu turul dumpinguhinnaga müüdava impordi üha kasvavate koguste tõttu oli kõnealune hinnatõus väiksem kui kulude kasv.

Liidu keskmised hinnad tonni kohta

Valim

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Indeks

100

103

103

104

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused

5.5.   Kasumlikkus, investeeringute tasuvus ja rahavoog

| (119) | Liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks on liidu turul samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Kui vaatlusaluse perioodi alguses oli liidu tootmisharu kasumlikkus rahuldav, siis 2009. aastal see peaaegu puudus. Kuigi järgnevalt kasumlikkus teataval määral taastus, oli see kogu ülejäänud vaatlusalusel perioodil mittekahjustavast tasemest palju väiksem. |
| --- | --- |

(119)

Liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks on liidu turul samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Kui vaatlusaluse perioodi alguses oli liidu tootmisharu kasumlikkus rahuldav, siis 2009. aastal see peaaegu puudus. Kuigi järgnevalt kasumlikkus teataval määral taastus, oli see kogu ülejäänud vaatlusalusel perioodil mittekahjustavast tasemest palju väiksem.

| (120) | Investeeringute tasuvuse näitajat, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, iseloomustas sama suundumus kui kasumlikkust.









  Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus |
| --- | --- |
| Valim | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Kasumlikkus (indeks) | 100 | 8 | 38 | 37 |
| Investeeringute tasuvus (indeks) | 100 | 1 | 36 | 40 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused |

(120)

Investeeringute tasuvuse näitajat, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, iseloomustas sama suundumus kui kasumlikkust.

Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus

Valim

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Kasumlikkus (indeks)

100

8

38

37

Investeeringute tasuvus (indeks)

100

1

36

40

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused

| (121) | Äritegevuse puhaskäive vähenes vaatlusalusel perioodil järjepidevalt kokku 64 %, jõudes uurimisperioodil väga madalale tasemele.









  Rahavoog (eurot) |
| --- | --- |
| Valim | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Indeks | 100 | 55 | 58 | 36 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused |

(121)

Äritegevuse puhaskäive vähenes vaatlusalusel perioodil järjepidevalt kokku 64 %, jõudes uurimisperioodil väga madalale tasemele.

Rahavoog (eurot)

Valim

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Indeks

100

55

58

36

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused

5.6.   Kasv

| (122) | Nagu on märgitud põhjenduses 97, suurenes liidu tarbimine 2009. aastast kuni uurimisperioodini märgatavalt (8 000 tonni), samas kui dumpinguhinnaga import kasvas samal ajavahemikul 9 000 tonni, nagu on märgitud põhjenduses 106. Seega langes kogu liidu turu kasv ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini dumpinguhinnaga impordi arvele ning liidu tootmisharu müük liidus jäi 2009. aasta väga madalale tasemele. Seepärast on tõendatud, et kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemise tõttu ei saanud liidu tootmisharu kasu liidu tarbimise hiljutisest kasvust. |
| --- | --- |

(122)

Nagu on märgitud põhjenduses 97, suurenes liidu tarbimine 2009. aastast kuni uurimisperioodini märgatavalt (8 000 tonni), samas kui dumpinguhinnaga import kasvas samal ajavahemikul 9 000 tonni, nagu on märgitud põhjenduses 106. Seega langes kogu liidu turu kasv ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini dumpinguhinnaga impordi arvele ning liidu tootmisharu müük liidus jäi 2009. aasta väga madalale tasemele. Seepärast on tõendatud, et kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemise tõttu ei saanud liidu tootmisharu kasu liidu tarbimise hiljutisest kasvust.

5.7.   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| (123) | Vaatlusalusel perioodil kujunesid valimisse kaasatud liidu tootjate investeeringud järgmiselt:









  Netoinvesteeringud (eurot) |
| --- | --- |
| Valim | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Indeks | 100 | 65 | 41 | 76 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused |

(123)

Vaatlusalusel perioodil kujunesid valimisse kaasatud liidu tootjate investeeringud järgmiselt:

Netoinvesteeringud (eurot)

Valim

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Indeks

100

65

41

76

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused

| (124) | Nagu ilmneb eespool esitatud tabelist, on liidu tootjad oma investeeringuid aastatel 2008–2010 märkimisväärselt vähendanud. See suundumus muutus uurimisperioodil, mil investeeringud märgatavalt taastusid, saavutamata siiski vaatlusaluse perioodi alguse taset. |
| --- | --- |

(124)

Nagu ilmneb eespool esitatud tabelist, on liidu tootjad oma investeeringuid aastatel 2008–2010 märkimisväärselt vähendanud. See suundumus muutus uurimisperioodil, mil investeeringud märgatavalt taastusid, saavutamata siiski vaatlusaluse perioodi alguse taset.

5.8.   Kapitali kaasamise võime

| (125) | Põhjenduses 119 kirjeldatud ebapiisava kasumlikkuse tagajärjel on mõnel liidu tootjal olnud keeruline kaasata praeguses olukorras kapitali tulevasteks investeeringuteks. Kapitali kaasamisega seotud probleeme raskendab ka investeeringute ebapiisav tasuvus. |
| --- | --- |

(125)

Põhjenduses 119 kirjeldatud ebapiisava kasumlikkuse tagajärjel on mõnel liidu tootjal olnud keeruline kaasata praeguses olukorras kapitali tulevasteks investeeringuteks. Kapitali kaasamisega seotud probleeme raskendab ka investeeringute ebapiisav tasuvus.

5.9.   Tööhõive, tootlikkus ja tööjõukulud

| (126) | Tööhõive täistööaja ekvivalendina järgis suures osas tootmismahu arengut (vt põhjendus 112), mis näitab, et vajaduse korral püüdis liidu tootmisharu tootmiskulusid ratsionaliseerida. Liidu tootmisharu püüdis oma tööjõudu vastavalt halvenevale turuolukorrale kohandada, mille tagajärjel iseloomustab vaatlusalust perioodi tööhõive üldine pidev vähenemine kokku 36 % ulatuses.









  Tööhõive täistööaja ekvivalendina |
| --- | --- |
| Valim | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Indeks | 100 | 75 | 67 | 64 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused |

(126)

Tööhõive täistööaja ekvivalendina järgis suures osas tootmismahu arengut (vt põhjendus 112), mis näitab, et vajaduse korral püüdis liidu tootmisharu tootmiskulusid ratsionaliseerida. Liidu tootmisharu püüdis oma tööjõudu vastavalt halvenevale turuolukorrale kohandada, mille tagajärjel iseloomustab vaatlusalust perioodi tööhõive üldine pidev vähenemine kokku 36 % ulatuses.

Tööhõive täistööaja ekvivalendina

Valim

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Indeks

100

75

67

64

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused

| (127) | Hoolimata liidu tootmisharu pingutustest kohandada tööhõivet halveneva turuolukorraga, vähenes liidu tootjate tootlikkus täistööaja ekvivalendi kohta aastatel 2008–2009 oluliselt (19 %). Seejärel paranes olukord pidevalt, kuid tootlikkus jäi siiski 9 % allapoole vaatlusaluse perioodi alguse taset.









  Tootlikkus (tonni täistööaja ekvivalendi kohta) |
| --- | --- |
| Valim | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Indeks | 100 | 81 | 87 | 91 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused |

(127)

Hoolimata liidu tootmisharu pingutustest kohandada tööhõivet halveneva turuolukorraga, vähenes liidu tootjate tootlikkus täistööaja ekvivalendi kohta aastatel 2008–2009 oluliselt (19 %). Seejärel paranes olukord pidevalt, kuid tootlikkus jäi siiski 9 % allapoole vaatlusaluse perioodi alguse taset.

Tootlikkus (tonni täistööaja ekvivalendi kohta)

Valim

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Indeks

100

81

87

91

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused

| (128) | Vaatlusalusel perioodil kasvasid liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud pidevalt – kokku 12 %.









  Tööjõukulud (eurot täistööaja ekvivalendi kohta) |
| --- | --- |
| Valim | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Indeks | 100 | 106 | 112 | 112 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused |

(128)

Vaatlusalusel perioodil kasvasid liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud pidevalt – kokku 12 %.

Tööjõukulud (eurot täistööaja ekvivalendi kohta)

Valim

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Indeks

100

106

112

112

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused

5.10.   Dumpingumarginaali suurus

| (129) | Kahest asjaomasest riigist pärit impordi dumpingumarginaalid, mida on täpsustatud põhjendustes 74 ja 90, on kõrged. Dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu arvestades võib dumpingumarginaalide mõju pidada oluliseks. |
| --- | --- |

(129)

Kahest asjaomasest riigist pärit impordi dumpingumarginaalid, mida on täpsustatud põhjendustes 74 ja 90, on kõrged. Dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu arvestades võib dumpingumarginaalide mõju pidada oluliseks.

5.11.   Varasemast dumpingust taastumine

| (130) | Brasiiliast, Tšehhi Vabariigist, Jaapanist, Hiina RVst, Korea Vabariigist ja Taist pärit tempermalmist keermestatud liitmike suhtes olid juba kehtestatud meetmed (6) aastatel 2000–2005 (7) (edaspidi „eelmised meetmed”). Liidu tootmisharu rahuldav kasumlikkus vaatlusaluse perioodi alguses (vt põhjendus 119) viitab sellele, et kõnealused meetmed pakkusid liidu tootmisharule ajutist leevendust. Dumpinguhinnaga impordi kasvavad kogused on aga sellele suhteliselt positiivsele perioodile lõpu teinud. Ühtlasi täheldatakse, et eelmiste meetmetega hõlmatud kuue riigi kombineeritud turuosa ei ületanud kunagi 29% (8), samal ajal kui käimasoleva uurimisega seotud kahe riigi turuosa oli uurimisperioodil 52,7%, nagu on märgitud põhjenduses 107. |
| --- | --- |

(130)

Brasiiliast, Tšehhi Vabariigist, Jaapanist, Hiina RVst, Korea Vabariigist ja Taist pärit tempermalmist keermestatud liitmike suhtes olid juba kehtestatud meetmed (6) aastatel 2000–2005 (7) (edaspidi „eelmised meetmed”). Liidu tootmisharu rahuldav kasumlikkus vaatlusaluse perioodi alguses (vt põhjendus 119) viitab sellele, et kõnealused meetmed pakkusid liidu tootmisharule ajutist leevendust. Dumpinguhinnaga impordi kasvavad kogused on aga sellele suhteliselt positiivsele perioodile lõpu teinud. Ühtlasi täheldatakse, et eelmiste meetmetega hõlmatud kuue riigi kombineeritud turuosa ei ületanud kunagi 29% (8), samal ajal kui käimasoleva uurimisega seotud kahe riigi turuosa oli uurimisperioodil 52,7%, nagu on märgitud põhjenduses 107.

6.   Järeldus kahju kohta

| (131) | Liidu tootmisharu kahjunäitajad liikusid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Eriti on seda näha kasumlikkuse, tootmismahu, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügimahu ja turuosa näitajate puhul, mis kõik on näidanud selget suundumust halvemuse poole. |
| --- | --- |

(131)

Liidu tootmisharu kahjunäitajad liikusid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Eriti on seda näha kasumlikkuse, tootmismahu, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügimahu ja turuosa näitajate puhul, mis kõik on näidanud selget suundumust halvemuse poole.

| (132) | Samal ajal lõi kahest asjaomasest riigist pärit tempermalmist keermestatud liitmike import uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla kuni 55 % (vt põhjendus 110), suurendades samal ajal märgatavalt nende riikide turuosa (vt põhjendus 107). |
| --- | --- |

(132)

Samal ajal lõi kahest asjaomasest riigist pärit tempermalmist keermestatud liitmike import uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla kuni 55 % (vt põhjendus 110), suurendades samal ajal märgatavalt nende riikide turuosa (vt põhjendus 107).

| (133) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(133)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (134) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 uuriti, kas Hiina RVst ja Taist pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võib pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(134)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 uuriti, kas Hiina RVst ja Taist pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võib pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (135) | 2008. aastast kuni uurimisperioodini suurenes kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht 15 % turul, mis tõmbus kokku 9 %, ning selle tulemusel suurenes selle turuosa liidus 41,7 %st 52,7 %ni. |
| --- | --- |

(135)

2008. aastast kuni uurimisperioodini suurenes kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht 15 % turul, mis tõmbus kokku 9 %, ning selle tulemusel suurenes selle turuosa liidus 41,7 %st 52,7 %ni.

| (136) | Kahest asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi kasv vaatlusalusel perioodil langes kokku liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate halvenemisega. Liidu tootmisharu kaotas turuosast 8,7 protsendipunkti ja oli sunnitud vähendama oma toodangut 41 %. Kuna hindu löödi olulisel määral alla, ei saanud liidu tootmisharu kasvanud tootmiskulusid piisaval määral müügihindadesse üle kanda, mille tõttu oli kasumlikkuse tase suurema osa vaatlusaluse perioodi jooksul väga madal. |
| --- | --- |

(136)

Kahest asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi kasv vaatlusalusel perioodil langes kokku liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate halvenemisega. Liidu tootmisharu kaotas turuosast 8,7 protsendipunkti ja oli sunnitud vähendama oma toodangut 41 %. Kuna hindu löödi olulisel määral alla, ei saanud liidu tootmisharu kasvanud tootmiskulusid piisaval määral müügihindadesse üle kanda, mille tõttu oli kasumlikkuse tase suurema osa vaatlusaluse perioodi jooksul väga madal.

| (137) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import, mis sisenes liidu turule suures ja pidevalt kasvavas mahus ning mis lõi oluliselt alla liidu tootmisharu hindasid kogu vaatlusaluse perioodi vältel, põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(137)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import, mis sisenes liidu turule suures ja pidevalt kasvavas mahus ning mis lõi oluliselt alla liidu tootmisharu hindasid kogu vaatlusaluse perioodi vältel, põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju.

3.   Muude tegurite mõju

3.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (138) | Kuigi Eurostati andmetel toimus tervel vaatlusalusel perioodil märgatav väga madalate hindadega import Indiast, on viiteid sellele, et kõnealuse impordi näol ei ole tegemist vaatlusaluse tootega, vaid erinevate toodetega, millest teatatakse sama CN-koodi all. |
| --- | --- |

(138)

Kuigi Eurostati andmetel toimus tervel vaatlusalusel perioodil märgatav väga madalate hindadega import Indiast, on viiteid sellele, et kõnealuse impordi näol ei ole tegemist vaatlusaluse tootega, vaid erinevate toodetega, millest teatatakse sama CN-koodi all.

| (139) | Import muudest kolmandatest riikidest oli terve vaatlusaluse perioodi vältel vähene. Muudest riikidest kui kahest asjaomasest riigist pärit impordi turuosa on vähenenud 2,1 protsendipunkti (10,5 %st 8,4 %ni). |
| --- | --- |

(139)

Import muudest kolmandatest riikidest oli terve vaatlusaluse perioodi vältel vähene. Muudest riikidest kui kahest asjaomasest riigist pärit impordi turuosa on vähenenud 2,1 protsendipunkti (10,5 %st 8,4 %ni).

| (140) | Uurimisperioodil olid suuruselt järgmised importijad Indoneesia, Brasiilia ja Türgi, kelle turuosa jäi vastavalt vahemikku 1,3–1,6 %, ning kõik need riigid kaotasid vaatlusalusel perioodil turuosa.









  Impordi turuosa |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Brasiilia | 3,6 % | 3,8 % | 4,0 % | 1,5 % |
| Indoneesia | 1,8 % | 2,5 % | 1,9 % | 1,6 % |
| Türgi | 1,6 % | 2,0 % | 1,9 % | 1,3 % |
| Teised riigid | 3,6 % | 2,5 % | 3,2 % | 4,0 % |
| Kokku | 10,5 % | 10,8 % | 11,0 % | 8,4 % |
| Indeks | 100 | 105 | 104 | 80 |
| Allikas: | Eurostat |

(140)

Uurimisperioodil olid suuruselt järgmised importijad Indoneesia, Brasiilia ja Türgi, kelle turuosa jäi vastavalt vahemikku 1,3–1,6 %, ning kõik need riigid kaotasid vaatlusalusel perioodil turuosa.

Impordi turuosa

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Brasiilia

3,6 %

3,8 %

4,0 %

1,5 %

Indoneesia

1,8 %

2,5 %

1,9 %

1,6 %

Türgi

1,6 %

2,0 %

1,9 %

1,3 %

Teised riigid

3,6 %

2,5 %

3,2 %

4,0 %

Kokku

10,5 %

10,8 %

11,0 %

8,4 %

Indeks

100

105

104

80

Allikas:

Eurostat

| (141) | Piiratud koguste ja kahanevate suundumuste tõttu võib järeldada, et muudest kolmandatest riikidest kui kahest asjaomasest riigist pärit import ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisele uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(141)

Piiratud koguste ja kahanevate suundumuste tõttu võib järeldada, et muudest kolmandatest riikidest kui kahest asjaomasest riigist pärit import ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisele uurimisperioodil.

3.2.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (142) | Liidu tootmisharu eksportmüügi arenguga seoses võib öelda, et eksport vähenes vaatlusalusel perioodil pidevalt – kokku 34 %.









  Eksportmüük (tonni) |
| --- | --- |
| Valim | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| Eksportmüük | 7 134 | 5 043 | 4 969 | 4 700 |
| Indeks | 100 | 71 | 70 | 66 |
| Allikas: | valimisse kaasatud ELi tootjate küsimustike vastused |

(142)

Liidu tootmisharu eksportmüügi arenguga seoses võib öelda, et eksport vähenes vaatlusalusel perioodil pidevalt – kokku 34 %.

Eksportmüük (tonni)

Valim

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Eksportmüük

7 134

5 043

4 969

4 700

Indeks

100

71

70

66

Allikas:

valimisse kaasatud ELi tootjate küsimustike vastused

| (143) | Ent terve vaatlusaluse perioodi vältel moodustas eksportmüük üksnes 13–15 % liidu tootmisharu toodangust. Seepärast ei aidanud see ilmselt olulisel määral kaasa liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisele uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(143)

Ent terve vaatlusaluse perioodi vältel moodustas eksportmüük üksnes 13–15 % liidu tootmisharu toodangust. Seepärast ei aidanud see ilmselt olulisel määral kaasa liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisele uurimisperioodil.

3.3.   Liidu tarbimise areng

| (144) | Nagu on viidatud põhjenduses 97, vähenes liidu tarbimine 2008.–2009. aastal 21 %, mille tagajärjel kahanes liidu tootmisharu müük liidus samal ajavahemikul 25 %. Pärast 2009. aastat aga suurenes liidu tarbimine märgatavalt (ligikaudu 8 000 tonni), samas kui dumpinguhinnaga impordi maht kasvas samal ajavahemikul ligikaudu 9 000 tonni, nagu on märgitud põhjenduses 106. Seega langes kogu liidu turu kasv ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini dumpinguhinnaga impordi arvele, samas kui liidu tootmisharu müük liidus jäi 2009. aasta väga madalale tasemele. |
| --- | --- |

(144)

Nagu on viidatud põhjenduses 97, vähenes liidu tarbimine 2008.–2009. aastal 21 %, mille tagajärjel kahanes liidu tootmisharu müük liidus samal ajavahemikul 25 %. Pärast 2009. aastat aga suurenes liidu tarbimine märgatavalt (ligikaudu 8 000 tonni), samas kui dumpinguhinnaga impordi maht kasvas samal ajavahemikul ligikaudu 9 000 tonni, nagu on märgitud põhjenduses 106. Seega langes kogu liidu turu kasv ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini dumpinguhinnaga impordi arvele, samas kui liidu tootmisharu müük liidus jäi 2009. aasta väga madalale tasemele.

| (145) | Huvitatud isikud väitsid, et kahju üks oluline põhjus oli kriis Hispaania ehitusturul, mis väidetavalt mõjutab märgatavalt Hispaania äriühingut ATUSA, kes on üks peamine kaebuse esitaja. ATUSA müüb aga peaaegu kõikides ELi liikmesriikides ja Hispaania ehitusturu kriisi tegelik mõju piirdus müügitegevusega Hispaanias, mis ei ole kunagi moodustanud valdavat osa asjaomase äriühingu müügist. Peale selle on mõlema valimisse kaasatud äriühingute kontserni, kõikide kaebuse esitajate ja kogu liidu tootmisharu puhul olemas selge ülevaade kahju tekkimisest. Igal juhul ei piirdunud kahju analüüsimine ühe liidu tootja tulemuste või ühe riigi turuga, vaid selles võeti arvesse tervet liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(145)

Huvitatud isikud väitsid, et kahju üks oluline põhjus oli kriis Hispaania ehitusturul, mis väidetavalt mõjutab märgatavalt Hispaania äriühingut ATUSA, kes on üks peamine kaebuse esitaja. ATUSA müüb aga peaaegu kõikides ELi liikmesriikides ja Hispaania ehitusturu kriisi tegelik mõju piirdus müügitegevusega Hispaanias, mis ei ole kunagi moodustanud valdavat osa asjaomase äriühingu müügist. Peale selle on mõlema valimisse kaasatud äriühingute kontserni, kõikide kaebuse esitajate ja kogu liidu tootmisharu puhul olemas selge ülevaade kahju tekkimisest. Igal juhul ei piirdunud kahju analüüsimine ühe liidu tootja tulemuste või ühe riigi turuga, vaid selles võeti arvesse tervet liidu tootmisharu.

| (146) | Huvitatud isikud väitsid ka seda, et liidu tarbimise negatiivsest arengust tekkinud kahju ei olnud põhjustatud dumpinguhinnaga impordist, vaid asendusmõjust. Sellega seoses märgitakse, et liidu tarbimise negatiivne areng võis põhjustada kahju liidu tootjatele. Sellist kahju raskendas aga dumpinguhinnaga impordi järjepidev kasv kokkutõmbuval turul. Nagu viidatud eespool, on liidu tarbimise hiljutisest taastumisest saanud kasu üksnes dumpinguhinnaga import, samas kui liidu tootjad ei ole suutnud oma müügimahtu suurendada. |
| --- | --- |

(146)

Huvitatud isikud väitsid ka seda, et liidu tarbimise negatiivsest arengust tekkinud kahju ei olnud põhjustatud dumpinguhinnaga impordist, vaid asendusmõjust. Sellega seoses märgitakse, et liidu tarbimise negatiivne areng võis põhjustada kahju liidu tootjatele. Sellist kahju raskendas aga dumpinguhinnaga impordi järjepidev kasv kokkutõmbuval turul. Nagu viidatud eespool, on liidu tarbimise hiljutisest taastumisest saanud kasu üksnes dumpinguhinnaga import, samas kui liidu tootjad ei ole suutnud oma müügimahtu suurendada.

3.4.   Liidu tootjate struktuursed probleemid

| (147) | Huvitatud isikute väitel näitab tõsiasi, et äriühing Georg Fischer (edaspidi „GF”) on kõrgetest hindadest hoolimata jätkuvalt kasumis, samal ajal kui teised liidu tootjad ei ole suutnud rahuldavaid tulemusi saavutada, seda, et liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjustasid struktuursed probleemid, mitte dumpinguhinnaga import. Ent kahjulik mõju on avaldunud ka GFile, kes on kaotanud turuosa ja teatava osa oma kasumimarginaalist. Vähenenud on nii tema töötajate arv kui ka toodang. Seepärast ei ole vastuvõetav väide, et GF ei kandnud kahju. |
| --- | --- |

(147)

Huvitatud isikute väitel näitab tõsiasi, et äriühing Georg Fischer (edaspidi „GF”) on kõrgetest hindadest hoolimata jätkuvalt kasumis, samal ajal kui teised liidu tootjad ei ole suutnud rahuldavaid tulemusi saavutada, seda, et liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjustasid struktuursed probleemid, mitte dumpinguhinnaga import. Ent kahjulik mõju on avaldunud ka GFile, kes on kaotanud turuosa ja teatava osa oma kasumimarginaalist. Vähenenud on nii tema töötajate arv kui ka toodang. Seepärast ei ole vastuvõetav väide, et GF ei kandnud kahju.

| (148) | Peale selle avaldas dumpinguhinnaga import hinnasurvet kõikidele liidu äriühingutele, sealhulgas GFile. |
| --- | --- |

(148)

Peale selle avaldas dumpinguhinnaga import hinnasurvet kõikidele liidu äriühingutele, sealhulgas GFile.

| (149) | Samamoodi väitsid huvitatud isikud, et kuna ATUSA kontserni Bulgaaria tütarettevõtja Berg Montana oli jätkuvalt kasumis, viitab see asjaolule, et kahju on tekitanud muud põhjused kui dumpinguhinnaga import. Ent Hiina RVst pärit import mõjutas kahjulikult ka Berg Montanat: märgatavalt vähenesid nii toodang ja tootmisvõimsuse rakendusaste kui ka tööhõive. Kuna suurem osa Berg Montana müügist toimub ATUSA kontserniga seotud äriühingutele, ei ole asjakohane käsitada Berg Montana kasumlikkust eraldi, uurimata ka terve kontserni majandustulemusi, sest Berg Montana kasumlikkust mõjutavad siirdehinnad ning üldiselt on ATUSA kontserni tegevus tõepoolest kahjumlik. Seepärast ei ole vastuvõetav ka väide, et Berg Montana ei kandnud kahju. |
| --- | --- |

(149)

Samamoodi väitsid huvitatud isikud, et kuna ATUSA kontserni Bulgaaria tütarettevõtja Berg Montana oli jätkuvalt kasumis, viitab see asjaolule, et kahju on tekitanud muud põhjused kui dumpinguhinnaga import. Ent Hiina RVst pärit import mõjutas kahjulikult ka Berg Montanat: märgatavalt vähenesid nii toodang ja tootmisvõimsuse rakendusaste kui ka tööhõive. Kuna suurem osa Berg Montana müügist toimub ATUSA kontserniga seotud äriühingutele, ei ole asjakohane käsitada Berg Montana kasumlikkust eraldi, uurimata ka terve kontserni majandustulemusi, sest Berg Montana kasumlikkust mõjutavad siirdehinnad ning üldiselt on ATUSA kontserni tegevus tõepoolest kahjumlik. Seepärast ei ole vastuvõetav ka väide, et Berg Montana ei kandnud kahju.

| (150) | On võimalik väita, et põhjenduses 127 viidatud tööjõu tootlikkuse 9 % vähenemine 2008. aastast kuni uurimisperioodini on märk struktuursetest probleemidest. Kõnealune langus leidis aga aset ajal, mil liidu tootmisharu vähendas oma töötajate arvu kokku 36 % ja toodangut 41 %. Need vähendamised näitavad, et liidu tootjad olid jätkuvalt sunnitud viima oma tegevuse vastavusse dumpinguhinnaga impordist tuleneva turusurvega ja ajutiselt kahanenud nõudlusega. Sellises troostitus majandusolukorras võib tööjõu tootlikkuse 9 % langust käsitada suhteliselt tagasihoidlikuna. |
| --- | --- |

(150)

On võimalik väita, et põhjenduses 127 viidatud tööjõu tootlikkuse 9 % vähenemine 2008. aastast kuni uurimisperioodini on märk struktuursetest probleemidest. Kõnealune langus leidis aga aset ajal, mil liidu tootmisharu vähendas oma töötajate arvu kokku 36 % ja toodangut 41 %. Need vähendamised näitavad, et liidu tootjad olid jätkuvalt sunnitud viima oma tegevuse vastavusse dumpinguhinnaga impordist tuleneva turusurvega ja ajutiselt kahanenud nõudlusega. Sellises troostitus majandusolukorras võib tööjõu tootlikkuse 9 % langust käsitada suhteliselt tagasihoidlikuna.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (151) | Kokkuvõttes ilmneb eespool esitatud analüüsist, et kahest asjaomasest riigist pärit impordi kogus on suurenenud ja selle turuosa on vaatlusalusel perioodil oluliselt kasvanud. Peale selle toodi kõnealused impordikogused liidu turule dumpinguhinnaga, mis lõi tugevalt alla liidu tootmisharu hindasid. |
| --- | --- |

(151)

Kokkuvõttes ilmneb eespool esitatud analüüsist, et kahest asjaomasest riigist pärit impordi kogus on suurenenud ja selle turuosa on vaatlusalusel perioodil oluliselt kasvanud. Peale selle toodi kõnealused impordikogused liidu turule dumpinguhinnaga, mis lõi tugevalt alla liidu tootmisharu hindasid.

| (152) | Analüüsiti ka muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharule kahju tekitada. Nende puhul leiti, et muudest kolmandatest riikidest pärit import, liidu tootmisharu eksporditegevus ja liidu tarbimise areng ei tundu olevat sellised, mis kõrvaldaksid kindlaks tehtud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja uurimisperioodil liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(152)

Analüüsiti ka muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharule kahju tekitada. Nende puhul leiti, et muudest kolmandatest riikidest pärit import, liidu tootmisharu eksporditegevus ja liidu tarbimise areng ei tundu olevat sellised, mis kõrvaldaksid kindlaks tehtud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja uurimisperioodil liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

| (153) | Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt dumpinguhinnaga impordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Hiina RVst ja Taist pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(153)

Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt dumpinguhinnaga impordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Hiina RVst ja Taist pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

G.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatav märkus

| (154) | Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas hoolimata kahjustava dumpinguhinnaga müügi kohta tehtud esialgsetest järeldustest on olemas kaalukaid põhjuseid otsustada, et käesoleval juhul ei oleks esialgsete dumpinguvastaste meetmete võtmine liidu huvides. Sel eesmärgil hinnati kõikide esitatud tõendusmaterjalide põhjal vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 1 võimalike meetmete eeldatavat mõju kõikidele asjaomastele isikutel, ning meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi. |
| --- | --- |

(154)

Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas hoolimata kahjustava dumpinguhinnaga müügi kohta tehtud esialgsetest järeldustest on olemas kaalukaid põhjuseid otsustada, et käesoleval juhul ei oleks esialgsete dumpinguvastaste meetmete võtmine liidu huvides. Sel eesmärgil hinnati kõikide esitatud tõendusmaterjalide põhjal vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 1 võimalike meetmete eeldatavat mõju kõikidele asjaomastele isikutel, ning meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi.

2.   Liidu tootmisharu

| (155) | Kõik teadaolevad liidu tootjad toetavad dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. Tuletatakse meelde, et enamik kahjunäitajaid arenes negatiivses suunas ning et oluliselt halvenesid liidu tootmisharu toodangu, müügimahu, turuosa, aga ka selliste finantstulemuste nagu kasumlikkuse ja investeeringute tasuvusega seotud kahjunäitajad. |
| --- | --- |

(155)

Kõik teadaolevad liidu tootjad toetavad dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. Tuletatakse meelde, et enamik kahjunäitajaid arenes negatiivses suunas ning et oluliselt halvenesid liidu tootmisharu toodangu, müügimahu, turuosa, aga ka selliste finantstulemuste nagu kasumlikkuse ja investeeringute tasuvusega seotud kahjunäitajad.

| (156) | Ühelt poolt eeldatakse, et meetmete kehtestamine vähendab hinnalangust ja turuosa kahanemist ning et liidu tootmisharu müügihinnad hakkavad taastuma, mille tulemusena paraneb oluliselt liidu tootmisharu finantsolukord. |
| --- | --- |

(156)

Ühelt poolt eeldatakse, et meetmete kehtestamine vähendab hinnalangust ja turuosa kahanemist ning et liidu tootmisharu müügihinnad hakkavad taastuma, mille tulemusena paraneb oluliselt liidu tootmisharu finantsolukord.

| (157) | Teiselt poolt on tõenäoline, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, jätkub liidu tootmisharu turu- ja finantsolukorra halvenemine. Sellisel juhul kahaneks liidu tootmisharu turuosa veelgi, sest tootmisharu ei ole suuteline järgima kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordist tulenevaid turuhindu. Selle tõttu vähendataks tõenäoliselt tootmismahtu veelgi ja suletaks liidu tootmisrajatisi, mille tagajärg oleks suure hulga töökohtade kaotus. |
| --- | --- |

(157)

Teiselt poolt on tõenäoline, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, jätkub liidu tootmisharu turu- ja finantsolukorra halvenemine. Sellisel juhul kahaneks liidu tootmisharu turuosa veelgi, sest tootmisharu ei ole suuteline järgima kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordist tulenevaid turuhindu. Selle tõttu vähendataks tõenäoliselt tootmismahtu veelgi ja suletaks liidu tootmisrajatisi, mille tagajärg oleks suure hulga töökohtade kaotus.

| (158) | Kõiki eespool kirjeldatud tegureid arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine on liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(158)

Kõiki eespool kirjeldatud tegureid arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine on liidu tootmisharu huvides.

3.   Importijad

| (159) | Nagu on viidatud põhjenduses 31, tegid uurimises koostööd 32 sõltumatut importijat, kelle import moodustas ligikaudu 45 % kogu kahest asjaomasest riigist pärit impordist. Üldiselt on importijad dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. Enamikul juhtudel tundub aga meetmete mõju olevat piiratud. Paljudel juhtudel moodustab vaatlusalune toode üksnes väikese osa importijate kogu äritegevusest. Samuti ostab mõni importija juba praegu tempermalmist keermestatud liitmikke muudest allikatest ja ka praegu ainult kahest asjaomasest riigist ostvatel importijatel on võimalik hakata kasutama muid allikaid, sealhulgas liidu tootmisharu. Selle põhjal tehakse esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist kahjulikku mõju importijate huvidele. |
| --- | --- |

(159)

Nagu on viidatud põhjenduses 31, tegid uurimises koostööd 32 sõltumatut importijat, kelle import moodustas ligikaudu 45 % kogu kahest asjaomasest riigist pärit impordist. Üldiselt on importijad dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. Enamikul juhtudel tundub aga meetmete mõju olevat piiratud. Paljudel juhtudel moodustab vaatlusalune toode üksnes väikese osa importijate kogu äritegevusest. Samuti ostab mõni importija juba praegu tempermalmist keermestatud liitmikke muudest allikatest ja ka praegu ainult kahest asjaomasest riigist ostvatel importijatel on võimalik hakata kasutama muid allikaid, sealhulgas liidu tootmisharu. Selle põhjal tehakse esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist kahjulikku mõju importijate huvidele.

4.   Kasutajad

| (160) | Nagu on viidatud põhjenduses 18, kasutatakse tempermalmist keermestatud liitmikke peamiselt elumajade ja muude hoonete gaasi-, vee- ja küttesüsteemides. Seega on tempermalmist keermestatud liitmike kasutajad torulukksepad. Uurimises ei teinud koostööd ükski kasutajate või tarbijate ühendus. Samuti moodustab tempermalmist keermestatud liitmike väärtus ainult väikese osa gaasi-, vee- ja küttesüsteemide kogumaksumusest. Selle põhjal tehakse esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist kahjulikku mõju kasutajate huvidele. |
| --- | --- |

(160)

Nagu on viidatud põhjenduses 18, kasutatakse tempermalmist keermestatud liitmikke peamiselt elumajade ja muude hoonete gaasi-, vee- ja küttesüsteemides. Seega on tempermalmist keermestatud liitmike kasutajad torulukksepad. Uurimises ei teinud koostööd ükski kasutajate või tarbijate ühendus. Samuti moodustab tempermalmist keermestatud liitmike väärtus ainult väikese osa gaasi-, vee- ja küttesüsteemide kogumaksumusest. Selle põhjal tehakse esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist kahjulikku mõju kasutajate huvidele.

| (161) | Võttes arvesse dumpinguvastaste meetmete üldist mõju, on ilmne, et nende positiivne mõju liidu tootmisharule kaalub üles negatiivse mõju muudele huvirühmadele. Seega järeldatakse esialgu, et dumpinguvastased meetmed ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(161)

Võttes arvesse dumpinguvastaste meetmete üldist mõju, on ilmne, et nende positiivne mõju liidu tootmisharule kaalub üles negatiivse mõju muudele huvirühmadele. Seega järeldatakse esialgu, et dumpinguvastased meetmed ei ole vastuolus liidu huvidega.

5.   Konkurentsiküsimused

| (162) | Huvitatud isikud on väitnud, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral võib liidu turul tekkida duopol ning turgu võivad hakata domineerima kaks peamist kaebuse esitajat ATUSA ja GF. Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et kahe kõnealuse kontserni praegune turuosa on suhteliselt väike ja annab väidetavale duopolile üsna tagasihoidliku, ligikaudu 30 % turuosa. Seda tuleb võrrelda kahe asjaomase riigi turuosaga, mis on kokku 52,7 %, samal ajal kui muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa on 8,4 %. Teistel liidu tootjatel on samuti 7,5 % turuosa. |
| --- | --- |

(162)

Huvitatud isikud on väitnud, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral võib liidu turul tekkida duopol ning turgu võivad hakata domineerima kaks peamist kaebuse esitajat ATUSA ja GF. Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et kahe kõnealuse kontserni praegune turuosa on suhteliselt väike ja annab väidetavale duopolile üsna tagasihoidliku, ligikaudu 30 % turuosa. Seda tuleb võrrelda kahe asjaomase riigi turuosaga, mis on kokku 52,7 %, samal ajal kui muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa on 8,4 %. Teistel liidu tootjatel on samuti 7,5 % turuosa.

| (163) | Peale selle ei ole dumpinguvastaste meetmete eesmärk igasuguse impordi keelamine, vaid võrdsete konkurentsitingimuste taastamine. Tasub märkida, et aastatel 2000–2005 kehtinud eelmiste meetmete tagajärjel import ei peatunud. Vastupidi, 2002., 2003. ja 2004. aastal eksportis Hiina RV suuremaid koguseid kui enne 49,4 % dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist. Kokkuvõttes viitab sellise suure arvu osalejate olemasolu liidu turul, et liidu turgu domineeriva konkurentsivastase duopoli tekkimise risk on väike. |
| --- | --- |

(163)

Peale selle ei ole dumpinguvastaste meetmete eesmärk igasuguse impordi keelamine, vaid võrdsete konkurentsitingimuste taastamine. Tasub märkida, et aastatel 2000–2005 kehtinud eelmiste meetmete tagajärjel import ei peatunud. Vastupidi, 2002., 2003. ja 2004. aastal eksportis Hiina RV suuremaid koguseid kui enne 49,4 % dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist. Kokkuvõttes viitab sellise suure arvu osalejate olemasolu liidu turul, et liidu turgu domineeriva konkurentsivastase duopoli tekkimise risk on väike.

6.   Järeldus liidu huvide kohta

| (164) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et liidu huvide kohta kättesaadava teabe põhjal puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiina RVst ja Taist pärit tempermalmist keermestatud liitmike impordi suhtes ajutiste meetmete kehtestamata jätmist. |
| --- | --- |

(164)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et liidu huvide kohta kättesaadava teabe põhjal puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiina RVst ja Taist pärit tempermalmist keermestatud liitmike impordi suhtes ajutiste meetmete kehtestamata jätmist.

H.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (165) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordist tulenevat edasist kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(165)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordist tulenevat edasist kahju liidu tootmisharule.

| (166) | Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaksmääratud dumpingumarginaale ning liidu tootjatele tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(166)

Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaksmääratud dumpingumarginaale ning liidu tootjatele tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (167) | Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et meetmed peaksid liidu tootjatel võimaldama katta tootmiskulud ja saada sellist maksueelset kasumit, mida seda liiki sektoris tegutsevad tootjad võiksid liidus mõistlikult saada samasuguse toote müügilt tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. |
| --- | --- |

(167)

Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et meetmed peaksid liidu tootjatel võimaldama katta tootmiskulud ja saada sellist maksueelset kasumit, mida seda liiki sektoris tegutsevad tootjad võiksid liidus mõistlikult saada samasuguse toote müügilt tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.

| (168) | Sama toodet käsitlevas varasemas uurimises määrati sellise mõistliku kasumi tasemeks 7 % (9). Kuna valimisse kaasatud liidu tootjad suutsid vaatlusaluse perioodi alguses teenida sarnast kasumit, ei viita miski sellele, et selline kasumimarginaal ei ole enam mõistlik. |
| --- | --- |

(168)

Sama toodet käsitlevas varasemas uurimises määrati sellise mõistliku kasumi tasemeks 7 % (9). Kuna valimisse kaasatud liidu tootjad suutsid vaatlusaluse perioodi alguses teenida sarnast kasumit, ei viita miski sellele, et selline kasumimarginaal ei ole enam mõistlik.

| (169) | Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootjate samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 7 %line kasumimarginaal tootmiskuludele. |
| --- | --- |

(169)

Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootjate samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 7 %line kasumimarginaal tootmiskuludele.

| (170) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes kaalutud keskmist impordihinda kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs samasugust toodet liidu turul. Seejärel väljendati kõik võrdluses leitud erinevused protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(170)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes kaalutud keskmist impordihinda kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs samasugust toodet liidu turul. Seejärel väljendati kõik võrdluses leitud erinevused protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

2.   Ajutised meetmed

| (171) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiina RVst ja Taist pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastab dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on väiksem. |
| --- | --- |

(171)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiina RVst ja Taist pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastab dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on väiksem.

| (172) | Arvestades Hiina RV ja Tai eksportivate tootjate koostöö kõrget taset, määrati mõlema riigi kõikide teiste äriühingute tollimaks samale tasemele kui asjaomases riigis vastavalt kas valimisse kaasatud või uurimises koostööd teinud äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksu suurim määr. Kõikide teiste äriühingute puhul kehtivat tollimaksu kohaldatakse nende äriühingute suhtes, kes ei teinud uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(172)

Arvestades Hiina RV ja Tai eksportivate tootjate koostöö kõrget taset, määrati mõlema riigi kõikide teiste äriühingute tollimaks samale tasemele kui asjaomases riigis vastavalt kas valimisse kaasatud või uurimises koostööd teinud äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksu suurim määr. Kõikide teiste äriühingute puhul kehtivat tollimaksu kohaldatakse nende äriühingute suhtes, kes ei teinud uurimises koostööd.

| (173) | Lisas loetletud valimist väljajäetud koostööd tegevate Hiina RV äriühingute suhtes kehtestatakse ajutine tollimaksumäär, mis on võrdne valimisse kaasatud äriühingute kaalutud keskmise tollimaksumääraga. |
| --- | --- |

(173)

Lisas loetletud valimist väljajäetud koostööd tegevate Hiina RV äriühingute suhtes kehtestatakse ajutine tollimaksumäär, mis on võrdne valimisse kaasatud äriühingute kaalutud keskmise tollimaksumääraga.

| (174) | Kavandatud ajutised dumpinguvastased tollimaksumäärad on järgmised:

  Hiina Rahvavabariik









  Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. | 67,8 % | 136,5 % | 67,8 % |
| Jinan Meide Casting Co., Ltd. | 39,3 % | 122,4 % | 39,3 % |
| Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. | 32,1 % | 128,4 % | 32,1 % |
| Teised koostööd tegevad äriühingud | 42,3 % | 124,7 % | 42,3 % |
| Kõik teised äriühingud | | | 67,8 % |

(174)

Kavandatud ajutised dumpinguvastased tollimaksumäärad on järgmised:

Hiina Rahvavabariik

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Tollimaksumäär

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.

67,8 %

136,5 %

67,8 %

Jinan Meide Casting Co., Ltd.

39,3 %

122,4 %

39,3 %

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.

32,1 %

128,4 %

32,1 %

Teised koostööd tegevad äriühingud

42,3 %

124,7 %

42,3 %

Kõik teised äriühingud

67,8 %

Tai

| Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- |
| BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. | 15,9 % | 86,2 % | 15,9 % |
| Siam Fittings Co., Ltd. | 50,7 % | 39,7 % | 39,7 % |
| Kõik teised äriühingud | | | 39,7 % |

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Tollimaksumäär

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.

15,9 %

86,2 %

15,9 %

Siam Fittings Co., Ltd.

50,7 %

39,7 %

39,7 %

Kõik teised äriühingud

39,7 %

| (175) | Eespool nimetatud dumpinguvastsed meetmed kehtestatakse ajutiselt väärtuselise tollimaksuna. |
| --- | --- |

(175)

Eespool nimetatud dumpinguvastsed meetmed kehtestatakse ajutiselt väärtuselise tollimaksuna.

| (176) | Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete puhul, mille tootja on mõni teine äriühing, kelle nime ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(176)

Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete puhul, mille tootja on mõni teine äriühing, kelle nime ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (177) | Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (10) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(177)

Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (10) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (178) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks kõikide teiste äriühingute suhtes kehtivat tollimaksumäära kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(178)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks kõikide teiste äriühingute suhtes kehtivat tollimaksumäära kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

| (179) | Tai puhul kutsutakse aga juhul, kui viimati nimetatud äriühingud vastavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teises lõigus sätestatud tingimustele, neid äriühinguid üles esitama kõnealuse artikli kohaselt taotlus nende olukorra individuaalseks uurimiseks. |
| --- | --- |

(179)

Tai puhul kutsutakse aga juhul, kui viimati nimetatud äriühingud vastavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teises lõigus sätestatud tingimustele, neid äriühinguid üles esitama kõnealuse artikli kohaselt taotlus nende olukorra individuaalseks uurimiseks.

I.   LÕPPSÄTE

| (180) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada määruses märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidaks lõplike tollimaksude kehtestamiseks uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(180)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada määruses märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidaks lõplike tollimaksude kehtestamiseks uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodi ex 7307 19 10 (TARICi kood 7307191010) alla.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimakse tasumata, on järgmine:

| Riik | Äriühing | Tollimaksu määr | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. – Yutiani maakond | 67,8 % | B335 |
| | Jinan Meide Casting Co., Ltd. – Jinan | 39,3 % | B336 |
| | Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. – Qingdao | 32,1 % | B337 |
| | Hebei XinJia Casting Co., Ltd. – XuShui maakond | 42,3 % | B338 |
| | Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotongi linn | 42,3 % | B339 |
| | Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. – Linyi linn | 42,3 % | B340 |
| | China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. – Taigu maakond | 42,3 % | B341 |
| | Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutiani maakond | 42,3 % | B342 |
| | Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. – LangFang, Hebei | 42,3 % | B343 |
| | Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. – Hongqiao linn, Yutiani maakond | 42,3 % | B344 |
| | Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan | 42,3 % | B345 |
| | Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyangi küla, Taigu | 42,3 % | B346 |
| | Kõik teised äriühingud | 67,8 % | B999 |
| Tai | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. – Samutsakorn | 15,9 % | B347 |
| | Siam Fittings Co., Ltd. – Samutsakorn | 39,7 % | B348 |
| | Kõik teised äriühingud | 39,7 % | B999 |

Riik

Äriühing

Tollimaksu määr

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. – Yutiani maakond

67,8 %

B335

Jinan Meide Casting Co., Ltd. – Jinan

39,3 %

B336

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. – Qingdao

32,1 %

B337

Hebei XinJia Casting Co., Ltd. – XuShui maakond

42,3 %

B338

Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotongi linn

42,3 %

B339

Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. – Linyi linn

42,3 %

B340

China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. – Taigu maakond

42,3 %

B341

Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutiani maakond

42,3 %

B342

Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. – LangFang, Hebei

42,3 %

B343

Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. – Hongqiao linn, Yutiani maakond

42,3 %

B344

Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan

42,3 %

B345

Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyangi küla, Taigu

42,3 %

B346

Kõik teised äriühingud

67,8 %

B999

Tai

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. – Samutsakorn

15,9 %

B347

Siam Fittings Co., Ltd. – Samutsakorn

39,7 %

B348

Kõik teised äriühingud

39,7 %

B999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjade avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 44, 16.2.2012, lk 33.

2

(3)  EÜT L 208, 18.8.2000, lk 8, põhjendus 14 ja järgnevad.

3

(4)  ELT C 137, 6.5.2011, lk 1.

4

(5)  Vt komisjoni otsus 98/175/EÜ, 3. märtsi 1998, EÜT L 63, 4.3.98, lk 32, põhjendus 2.

5

(6)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 3 (ajutised), EÜT L 208, 18.8.2000, lk 8 (lõplikud).

6

(7)  ELi laienemise tagajärjel kaotasid Tšehhi Vabariigi suhtes võetud meetmed 1. mail 2004 kehtivuse.

7

(8)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 3, põhjendus 146.

8

(9)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 3, põhjendus 188.

9

(10)  Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, direktoraat H, 1049 Brüssel, Belgia.

10

---

| 15.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 318/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 318/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1072/2012,

14. november 2012,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aastat määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 16. veebruaril 2012 avaldas Euroopa Komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teate dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik”, „Hiina” või „Hiina Rahvavabariik”) pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes Euroopa Liitu (edaspidi „algatamisteade”). |
| --- | --- |

(1)

16. veebruaril 2012 avaldas Euroopa Komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teate dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik”, „Hiina” või „Hiina Rahvavabariik”) pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes Euroopa Liitu (edaspidi „algatamisteade”).

| (2) | Menetlus algatati kaebuse põhjal, mis esitati 3. jaanuaril 2012 ELi tootjate nimel (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab rohkem kui 30 % liidu keraamiliste laua- ja kööginõude kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti piisavaks menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse põhjal, mis esitati 3. jaanuaril 2012 ELi tootjate nimel (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab rohkem kui 30 % liidu keraamiliste laua- ja kööginõude kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti piisavaks menetluse algatamiseks.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajaid, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, Hiina Rahvavabariigi teadaolevaid eksportivaid tootjaid, importijaid, müüjaid, kasutajaid, tarnijaid ja asjaomaseid ühendusi ning Hiina Rahvavabariigi esindajaid menetluse algatamisest. Komisjon teavitas ka algatamisteates võimaliku võrdlusriigina välja pakutud Vene Föderatsiooni tootjaid. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates ette nähtud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud osapooltele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, võimaldati ärakuulamine. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajaid, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, Hiina Rahvavabariigi teadaolevaid eksportivaid tootjaid, importijaid, müüjaid, kasutajaid, tarnijaid ja asjaomaseid ühendusi ning Hiina Rahvavabariigi esindajaid menetluse algatamisest. Komisjon teavitas ka algatamisteates võimaliku võrdlusriigina välja pakutud Vene Föderatsiooni tootjaid. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates ette nähtud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud osapooltele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, võimaldati ärakuulamine.

| (4) | Eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate ilmse arvukuse tõttu paluti algatamisteates eksportivaid tootjaid ja sõltumatuid importijaid endast komisjonile teada anda ja esitada põhiteavet vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikus 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011. Esitatud teave võimaldas komisjonil kooskõlas algmääruse artikliga 17 otsustada, kas valimi moodustamine on vajalik, ja vajaduse korral valim moodustada. |
| --- | --- |

(4)

Eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate ilmse arvukuse tõttu paluti algatamisteates eksportivaid tootjaid ja sõltumatuid importijaid endast komisjonile teada anda ja esitada põhiteavet vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikus 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011. Esitatud teave võimaldas komisjonil kooskõlas algmääruse artikliga 17 otsustada, kas valimi moodustamine on vajalik, ja vajaduse korral valim moodustada.

| (5) | Arvestades, et menetlusega on hõlmatud arvukalt liidu tootjaid, teatati algatamisteates, et komisjon on moodustanud kooskõlas algmääruse artikliga 17 liidu tootjatest esialgse valimi, et teha kindlaks kahju. Esialgne valik põhines komisjoni käsutuses menetluse algatamise ajal olnud teabel, mille aluseks oli tootjate müügimaht, suurus, geograafiline asukoht liidus ja tootesegment. Valimisse kaasati kuus liidu tootjat, kes hõlmasid kõik peamised tooteliigid ja tegutsesid viies liikmesriigis, kaks nendest olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKE). Esialgsesse valimisse kaasatud tootjad esindasid hinnanguliselt üle 15 % liidu arvestuslikust kogutoodangust. Üks esialgsesse valimisse valitud tootja ei soovinud siiski valimis osaleda ning mitu huvitatud osapoolt andsid teada, et üks suurte tootmismahtudega liikmesriik on kõrvale jäetud ja tuleks kaasata tüüpilisse valimisse. Seda arvestades tegi komisjon esialgses valimis muudatused ja lõpptulemusena moodustatud valim kaasas seitse liidu tootjat, kes hõlmasid kõik peamised tooteliigid ja tegutsesid kuues liikmesriigis, kaks nendest olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Valimisse kaasatud tootjad esindasid üle 20 % liidu arvestuslikust kogutoodangust. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades, et menetlusega on hõlmatud arvukalt liidu tootjaid, teatati algatamisteates, et komisjon on moodustanud kooskõlas algmääruse artikliga 17 liidu tootjatest esialgse valimi, et teha kindlaks kahju. Esialgne valik põhines komisjoni käsutuses menetluse algatamise ajal olnud teabel, mille aluseks oli tootjate müügimaht, suurus, geograafiline asukoht liidus ja tootesegment. Valimisse kaasati kuus liidu tootjat, kes hõlmasid kõik peamised tooteliigid ja tegutsesid viies liikmesriigis, kaks nendest olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKE). Esialgsesse valimisse kaasatud tootjad esindasid hinnanguliselt üle 15 % liidu arvestuslikust kogutoodangust. Üks esialgsesse valimisse valitud tootja ei soovinud siiski valimis osaleda ning mitu huvitatud osapoolt andsid teada, et üks suurte tootmismahtudega liikmesriik on kõrvale jäetud ja tuleks kaasata tüüpilisse valimisse. Seda arvestades tegi komisjon esialgses valimis muudatused ja lõpptulemusena moodustatud valim kaasas seitse liidu tootjat, kes hõlmasid kõik peamised tooteliigid ja tegutsesid kuues liikmesriigis, kaks nendest olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Valimisse kaasatud tootjad esindasid üle 20 % liidu arvestuslikust kogutoodangust.

| (6) | Umbes 400 eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma Hiina Rahvavabariigis, kelle osakaal koguekspordis moodustab üle 60 %, esitasid nõutud teabe ning nõustusid valimisse kaasamisega. Komisjon kaasas saadud teabe alusel valimisse esialgu viis liitu eksportivat kõige suurema ekspordimahuga tootjat ning kutsus kõiki komisjonile teada olevaid eksportivaid tootjaid valimi ettepaneku kohta arvamust avaldama. Kaks esialgu valimisse kaasatud tootjat muutsid seejärel kaasamise aluseks olnud teavet, mistõttu nende ekspordimahud ei vastanud enam valimisse kaasamise tingimustele. Komisjon kaasas ajakohastatud andmete alusel lõplikku valimisse viis kõige suuremat äriühingut ekspordimahu alusel. Valimisse kaasatud äriühingud esindavad peaaegu 20 % kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordimahust. |
| --- | --- |

(6)

Umbes 400 eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma Hiina Rahvavabariigis, kelle osakaal koguekspordis moodustab üle 60 %, esitasid nõutud teabe ning nõustusid valimisse kaasamisega. Komisjon kaasas saadud teabe alusel valimisse esialgu viis liitu eksportivat kõige suurema ekspordimahuga tootjat ning kutsus kõiki komisjonile teada olevaid eksportivaid tootjaid valimi ettepaneku kohta arvamust avaldama. Kaks esialgu valimisse kaasatud tootjat muutsid seejärel kaasamise aluseks olnud teavet, mistõttu nende ekspordimahud ei vastanud enam valimisse kaasamise tingimustele. Komisjon kaasas ajakohastatud andmete alusel lõplikku valimisse viis kõige suuremat äriühingut ekspordimahu alusel. Valimisse kaasatud äriühingud esindavad peaaegu 20 % kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordimahust.

| (7) | Lõplikku valimisse kaasamiseks valiti välja järgmised äriühingud või äriühingute rühmad:






  a) | Hunan Hualian China Industry Co., Ltd ja sellega seotud äriühingud, |
| --- | --- | --- |

(7)

Lõplikku valimisse kaasamiseks valiti välja järgmised äriühingud või äriühingute rühmad:

a)

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd ja sellega seotud äriühingud,

| b) | Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd ja sellega seotud äriühingud, |
| --- | --- |

b)

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd ja sellega seotud äriühingud,

| c) | CHL International Ltd ja sellega seotud äriühingud, |
| --- | --- |

c)

CHL International Ltd ja sellega seotud äriühingud,

| d) | Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited ja sellega seotud äriühingud (Niceton) ning |
| --- | --- |

d)

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited ja sellega seotud äriühingud (Niceton) ning

| e) | Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

e)

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.

| (8) | Üks äriühing vaidlustas kaasatavate ühingute valiku ning nõudis enda kaasamist valimisse. Äriühing väitis, et tema kaasamine ei muudaks valimit põhjendamatult suureks ega põhjustaks viivitusi uurimise läbiviimisel, eelkõige seetõttu, et äriühing on suhteliselt väike eksportija, lisaks kuulub see välisosanikele ja valim poleks seda kaasamata tüüpiline. |
| --- | --- |

(8)

Üks äriühing vaidlustas kaasatavate ühingute valiku ning nõudis enda kaasamist valimisse. Äriühing väitis, et tema kaasamine ei muudaks valimit põhjendamatult suureks ega põhjustaks viivitusi uurimise läbiviimisel, eelkõige seetõttu, et äriühing on suhteliselt väike eksportija, lisaks kuulub see välisosanikele ja valim poleks seda kaasamata tüüpiline.

| (9) | Komisjon meenutab, et kaasatavad äriühingud valiti suurimate mahtude alusel kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1, võttes arvesse tootjate arvu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Arvestades, et äriühing on suhteliselt väike eksportija, ei tõstaks tema kaasamine valimi esindavust ekspordimahu seisukohalt. Lisaks märgitakse, et äriühing andis endast teada väga hilja – neli kuud pärast lõplikust valikust teatamist kõikidele eksportivatele tootjatele ja pärast kontrollkäikude läbiviimist välja valitud äriühingute ruumidesse. Seetõttu lükati valimisse kaasamise taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon meenutab, et kaasatavad äriühingud valiti suurimate mahtude alusel kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1, võttes arvesse tootjate arvu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Arvestades, et äriühing on suhteliselt väike eksportija, ei tõstaks tema kaasamine valimi esindavust ekspordimahu seisukohalt. Lisaks märgitakse, et äriühing andis endast teada väga hilja – neli kuud pärast lõplikust valikust teatamist kõikidele eksportivatele tootjatele ja pärast kontrollkäikude läbiviimist välja valitud äriühingute ruumidesse. Seetõttu lükati valimisse kaasamise taotlus tagasi.

| (10) | Rohkem kui kuuskümmend sõltumatut importijat vastas valimiga seotud küsimustele tähtajaks ning avaldas soovi koostööks menetluse läbiviimisel. Viis äriühingut valiti välja valimi moodustamiseks. Need viis sõltumatut importijat valiti impordi ja edasimüügi mahtude ja väärtuse alusel liidus, geograafilise asukoha, ärimudeli ja tootesegmendi põhjal. Valimisse kaasatud äriühingud esindasid kõige suuremaid tüüpilisi impordi ja edasimüügi mahtusid ja väärtusi liidus, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida. Valimi koostamise ajal esitatud arvandmete alusel oli tegemist umbes 6 % vaatlusaluse toote impordist uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(10)

Rohkem kui kuuskümmend sõltumatut importijat vastas valimiga seotud küsimustele tähtajaks ning avaldas soovi koostööks menetluse läbiviimisel. Viis äriühingut valiti välja valimi moodustamiseks. Need viis sõltumatut importijat valiti impordi ja edasimüügi mahtude ja väärtuse alusel liidus, geograafilise asukoha, ärimudeli ja tootesegmendi põhjal. Valimisse kaasatud äriühingud esindasid kõige suuremaid tüüpilisi impordi ja edasimüügi mahtusid ja väärtusi liidus, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida. Valimi koostamise ajal esitatud arvandmete alusel oli tegemist umbes 6 % vaatlusaluse toote impordist uurimisperioodi jooksul.

| (11) | Selleks et anda Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele võimalus taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon taotluse vormid soovi avaldanud Hiina eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et anda Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele võimalus taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon taotluse vormid soovi avaldanud Hiina eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele.

| (12) | Üksteist Hiina eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma taotles kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, juhul kui uurimise käigus tehakse kindlaks, et nad ei vasta turumajanduslikku kohtlemise tingimustele. Kolm taotlejat kaasati valimisse, ülejäänud kaheksa jäeti kaasamata. Üks eksportiv tootja, keda valimisse ei kaasatud, võttis seejärel oma turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasi, kuid jättis menetlusse individuaalse kohtlemise taotluse. Ülejäänud kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat ja neli valimisse kaasamata jäänud äriühingut taotlesid ainult individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(12)

Üksteist Hiina eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma taotles kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, juhul kui uurimise käigus tehakse kindlaks, et nad ei vasta turumajanduslikku kohtlemise tingimustele. Kolm taotlejat kaasati valimisse, ülejäänud kaheksa jäeti kaasamata. Üks eksportiv tootja, keda valimisse ei kaasatud, võttis seejärel oma turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasi, kuid jättis menetlusse individuaalse kohtlemise taotluse. Ülejäänud kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat ja neli valimisse kaasamata jäänud äriühingut taotlesid ainult individuaalset kohtlemist.

| (13) | Komisjon saatis küsimustikud viiele valimisse kaasatud Hiina Rahvavabariigi eksportivale tootjale ja peaaegu 300-le muule soovi avaldanud Hiina Rahvavabariigi eksportivale tootjale. Lisaks sellele saadeti küsimustikud seitsmele valimisse kaasatud liidu tootjale, viiele valimisse kaasatud importijale, neljale jaemüüjate ja turustajate ühendusele ning samuti soovi avaldanud üksikutele jaemüüjatele ja turustajatele. Veel saadeti küsimustikud India, Türgi, Brasiilia, Tai ja Venemaa eksportivatele tootjatele. Neid riike peeti sobivateks võrdlusriigi kandidaatideks. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon saatis küsimustikud viiele valimisse kaasatud Hiina Rahvavabariigi eksportivale tootjale ja peaaegu 300-le muule soovi avaldanud Hiina Rahvavabariigi eksportivale tootjale. Lisaks sellele saadeti küsimustikud seitsmele valimisse kaasatud liidu tootjale, viiele valimisse kaasatud importijale, neljale jaemüüjate ja turustajate ühendusele ning samuti soovi avaldanud üksikutele jaemüüjatele ja turustajatele. Veel saadeti küsimustikud India, Türgi, Brasiilia, Tai ja Venemaa eksportivatele tootjatele. Neid riike peeti sobivateks võrdlusriigi kandidaatideks.

| (14) | Vastused saadi kolmeteistkümnelt Hiina Rahvavabariigi eksportivalt tootjalt või eksportivate tootjate rühmalt ning kolmelt võimaliku võrdlusriigi tootjalt (Brasiilia, Tai ja Venemaa). Lisaks sellele saadi vastused küsimustikule seitsmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja viielt valimisse kaasatud importijalt. Vastused küsimustikule saadi ka ühelt jaemüüjalt, ühelt turustajalt ning kahelt jaemüüjate ja turustajate ühenduselt. |
| --- | --- |

(14)

Vastused saadi kolmeteistkümnelt Hiina Rahvavabariigi eksportivalt tootjalt või eksportivate tootjate rühmalt ning kolmelt võimaliku võrdlusriigi tootjalt (Brasiilia, Tai ja Venemaa). Lisaks sellele saadi vastused küsimustikule seitsmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja viielt valimisse kaasatud importijalt. Vastused küsimustikule saadi ka ühelt jaemüüjalt, ühelt turustajalt ning kahelt jaemüüjate ja turustajate ühenduselt.

| (15) | Lisaks sellele sai komisjon ettepanekud rohkem kui 20-lt eksportivast tootjast sõltumatult importijalt, mitmelt jaemüüjalt, turustusprogrammide pakkujalt ning Hiina Kergetööstuse ja Tarbekunsti Kojalt (Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts, CCCLA). |
| --- | --- |

(15)

Lisaks sellele sai komisjon ettepanekud rohkem kui 20-lt eksportivast tootjast sõltumatult importijalt, mitmelt jaemüüjalt, turustusprogrammide pakkujalt ning Hiina Kergetööstuse ja Tarbekunsti Kojalt (Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts, CCCLA).

| (16) | Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse: |
| --- | --- |

(16)

Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)   liidu tootjad

| (17) | Kontrollkäigud tehti seitsme valimisse kaasatud liidu tootja tööruumidesse. |
| --- | --- |

(17)

Kontrollkäigud tehti seitsme valimisse kaasatud liidu tootja tööruumidesse.

| (18) | Valimisse kaasatud liidu tootjad, samuti teised koostööd tegevad liidu tootjad taotlesid kooskõlas algmääruse artikliga 19, et nende isikut ei avalikustataks. Nad kinnitasid, et nende isiku avaldamine võib kaasa tuua olulisi negatiivseid mõjusid. |
| --- | --- |

(18)

Valimisse kaasatud liidu tootjad, samuti teised koostööd tegevad liidu tootjad taotlesid kooskõlas algmääruse artikliga 19, et nende isikut ei avalikustataks. Nad kinnitasid, et nende isiku avaldamine võib kaasa tuua olulisi negatiivseid mõjusid.

| (19) | Mõned kaebuse esitanud liidu tootjad varustavad liidu kliente, kes hangivad oma tooteid ka Hiinast, saades niimoodi impordist otseselt kasu. Kõnealused kaebuse esitajad sattusid enda hinnangul delikaatsesse olukorda, sest olid mures mõne kliendi võimaliku rahulolematuse pärast selle üle, et nad on esitanud kaebuse väidetava kahjustava dumpingu kohta või toetanud sellist kaebust. Seetõttu leidsid nad, et mõned nende klientidest võivad võtta vastumeetmeid. Lisaks sellele ekspordivad mõned kaebuse esitanud liidu tootjad ka Hiinasse. Need ettevõtjad arvasid, et kaebuse esitamine väidetava kahjustava dumpingu kohta või kaebuse toetamine võib ohustada nende äritegevust Hiinas. Taotlus rahuldati, sest see oli piisavalt põhjendatud. |
| --- | --- |

(19)

Mõned kaebuse esitanud liidu tootjad varustavad liidu kliente, kes hangivad oma tooteid ka Hiinast, saades niimoodi impordist otseselt kasu. Kõnealused kaebuse esitajad sattusid enda hinnangul delikaatsesse olukorda, sest olid mures mõne kliendi võimaliku rahulolematuse pärast selle üle, et nad on esitanud kaebuse väidetava kahjustava dumpingu kohta või toetanud sellist kaebust. Seetõttu leidsid nad, et mõned nende klientidest võivad võtta vastumeetmeid. Lisaks sellele ekspordivad mõned kaebuse esitanud liidu tootjad ka Hiinasse. Need ettevõtjad arvasid, et kaebuse esitamine väidetava kahjustava dumpingu kohta või kaebuse toetamine võib ohustada nende äritegevust Hiinas. Taotlus rahuldati, sest see oli piisavalt põhjendatud.

| (20) | Teatud eksportivate tootjate esindajad, CCCLA ja mõned sõltumatud importijad väitsid, et nad ei saa oma kaitseõigust piisavalt teostada, sest kaebuse esitajate ja toetajate isikud ei ole avalikustatud. Nad väitsid, et sellises olukorras ei ole osapooltel võimalik esitada märkusi püsiva olulise kahju kohta, ja et tootjad tuleks algmääruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt välja arvata liidu tootmisharust ja/või valimist kui ebatüüpilised. Tuleb märkida, et komisjon kinnitas, et neid asjaolusid on võimalik kontrollida ja käsitleda huvitatud osapooltele kättesaadavate dokumentide põhjal, nagu kirjad huvitatud osapooltele, olukorra ülevaated ja valimi moodustamist puudutavad ettepanekud ning teistelt osapooltelt nõutavad korrektselt dokumenteeritud esildised. Seetõttu lükati taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(20)

Teatud eksportivate tootjate esindajad, CCCLA ja mõned sõltumatud importijad väitsid, et nad ei saa oma kaitseõigust piisavalt teostada, sest kaebuse esitajate ja toetajate isikud ei ole avalikustatud. Nad väitsid, et sellises olukorras ei ole osapooltel võimalik esitada märkusi püsiva olulise kahju kohta, ja et tootjad tuleks algmääruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt välja arvata liidu tootmisharust ja/või valimist kui ebatüüpilised. Tuleb märkida, et komisjon kinnitas, et neid asjaolusid on võimalik kontrollida ja käsitleda huvitatud osapooltele kättesaadavate dokumentide põhjal, nagu kirjad huvitatud osapooltele, olukorra ülevaated ja valimi moodustamist puudutavad ettepanekud ning teistelt osapooltelt nõutavad korrektselt dokumenteeritud esildised. Seetõttu lükati taotlus tagasi.

b)   eksportivad tootjad Hiina Rahvavabariigis

| — | Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd ja Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (edaspidi „Hunan Hualian”) |
| --- | --- |

—

Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd ja Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (edaspidi „Hunan Hualian”)

| — | Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd and Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (edaspidi „Guangxi Sanhuan”) |
| --- | --- |

—

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd and Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (edaspidi „Guangxi Sanhuan”)

| — | CHL International Ltd and CHL Porcelain Industries Ltd (edaspidi „CHL”) |
| --- | --- |

—

CHL International Ltd and CHL Porcelain Industries Ltd (edaspidi „CHL”)

| — | Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited ja Hongkongis asuvad seotud hulgimüüjad, Niceton International Limited (edaspidi „Niceton”) |
| --- | --- |

—

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited ja Hongkongis asuvad seotud hulgimüüjad, Niceton International Limited (edaspidi „Niceton”)

| — | Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.

| — | Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd

| — | Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd

| — | Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd

| — | Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd

| — | Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd and Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (edaspidi „Grand Collection”) |
| --- | --- |

—

Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd and Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (edaspidi „Grand Collection”)

| — | Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd

| — | Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited |
| --- | --- |

—

Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited

c)   liidu importijad

| — | Symbol srl, Treviso, Itaalia; |
| --- | --- |

—

Symbol srl, Treviso, Itaalia;

| — | Metro AG, Düsseldorf, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Metro AG, Düsseldorf, Saksamaa;

| — | Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Saksamaa;

| — | Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Austria; |
| --- | --- |

—

Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Austria;

| — | IKEA Supply AG, Pratteln, Šveits |
| --- | --- |

—

IKEA Supply AG, Pratteln, Šveits

d)   Eksportivad tootjad võrdlusriigis

| (21) | Koostööd tegev Brasiilia tootja taotles, et tema isikut ei avalikustataks, sest isiku avalikustamine võib avaldada olulist negatiivset mõju tema äritegevusele. Taotlus loeti põhjendatuks ja rahuldati. |
| --- | --- |

(21)

Koostööd tegev Brasiilia tootja taotles, et tema isikut ei avalikustataks, sest isiku avalikustamine võib avaldada olulist negatiivset mõju tema äritegevusele. Taotlus loeti põhjendatuks ja rahuldati.

3.   Uurimisperiood

| (22) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi vaadeldi ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni aasta lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(22)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi vaadeldi ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni aasta lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

| (23) | Kaebuse esitajad tegid ettepaneku pikendada kahju hindamise ajavahemikku ühe aasta võrra ning valida algusaastaks 2007, samal ajal kui CCCL taotles selle lühendamist ühe aasta võrra ning pakkus algusaastaks alles 2009. aastat. Esimest taotlust ei rahuldatud, sest olemaolevad andmed ei kinnitanud väidet, et viie aasta pikkune vaatlusalune periood kajastaks suundumusi paremini, nagu eeldasid kaebuse esitajad. Seoses teise taotlusega viitas CCCLA üldiselt WTO pretsedendiõigusele, mille kohaselt WTO liikmesriigid ei saa valida lähtealust, mis võimaldaks üksnes kahe tulemusnäitaja võrdlust, ning kuna lähteaasta muutmine võib tõenäoliselt moonutada kahju tuvastamist, võib olulise kahju esinemise kindlakstegemine WTO liikme jaoks raskeks osutuda. Siiski näitas uurimine, et vaatlusaluse perioodi lühendamise tulemuseks oleks antud juhul põhjendamatult lühike analüüsiperiood, mis oleks võinud, võttes arvesse majanduskriisi mõju teatud näitajatele, näidata kahju suundumusi kallutatud kujul. Seetõttu lükati mõlemad taotlused esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(23)

Kaebuse esitajad tegid ettepaneku pikendada kahju hindamise ajavahemikku ühe aasta võrra ning valida algusaastaks 2007, samal ajal kui CCCL taotles selle lühendamist ühe aasta võrra ning pakkus algusaastaks alles 2009. aastat. Esimest taotlust ei rahuldatud, sest olemaolevad andmed ei kinnitanud väidet, et viie aasta pikkune vaatlusalune periood kajastaks suundumusi paremini, nagu eeldasid kaebuse esitajad. Seoses teise taotlusega viitas CCCLA üldiselt WTO pretsedendiõigusele, mille kohaselt WTO liikmesriigid ei saa valida lähtealust, mis võimaldaks üksnes kahe tulemusnäitaja võrdlust, ning kuna lähteaasta muutmine võib tõenäoliselt moonutada kahju tuvastamist, võib olulise kahju esinemise kindlakstegemine WTO liikme jaoks raskeks osutuda. Siiski näitas uurimine, et vaatlusaluse perioodi lühendamise tulemuseks oleks antud juhul põhjendamatult lühike analüüsiperiood, mis oleks võinud, võttes arvesse majanduskriisi mõju teatud näitajatele, näidata kahju suundumusi kallutatud kujul. Seetõttu lükati mõlemad taotlused esialgu tagasi.

B.   VAATLUSALUNE TOODE ja SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (24) | Vaatlusalune toode on keraamilised laua- ja kööginõud, mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 ja ex 6912 00 90 alla ja mis on pärit Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune toode”). Toode võib olla portselanist või fajansist, tegemist võib olla tarbekeraamika, peenkeraamika, jämekeraamika või dekoratiivkeraamikaga või see võib olla valmistatud muust materjalist. Peamisteks toormaterjalideks on mineraalid, näiteks kaoliin, põldpagu ja kvarts, ning kasutatud toormaterjalide koostis määrab valmis keraamikatoote tüübi. |
| --- | --- |

(24)

Vaatlusalune toode on keraamilised laua- ja kööginõud, mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 ja ex 6912 00 90 alla ja mis on pärit Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune toode”). Toode võib olla portselanist või fajansist, tegemist võib olla tarbekeraamika, peenkeraamika, jämekeraamika või dekoratiivkeraamikaga või see võib olla valmistatud muust materjalist. Peamisteks toormaterjalideks on mineraalid, näiteks kaoliin, põldpagu ja kvarts, ning kasutatud toormaterjalide koostis määrab valmis keraamikatoote tüübi.

| (25) | Keraamilisi laua- ja kööginõusid turustatakse väga erinevates, aja jooksul välja kujunenud vormides. Neid kasutatakse väga paljudes kohtades, näiteks kodumajapidamistes, hotellides, restoranides või hooldusasutustes. |
| --- | --- |

(25)

Keraamilisi laua- ja kööginõusid turustatakse väga erinevates, aja jooksul välja kujunenud vormides. Neid kasutatakse väga paljudes kohtades, näiteks kodumajapidamistes, hotellides, restoranides või hooldusasutustes.

1.1.   Väljajätu taotlused

| (26) | Uurimise ajal esitati ja analüüsiti mitut taotlust teatud toodete tootevalikust väljajätmiseks. Taotluste analüüsi tulemused on kokku võetud allpool. |
| --- | --- |

(26)

Uurimise ajal esitati ja analüüsiti mitut taotlust teatud toodete tootevalikust väljajätmiseks. Taotluste analüüsi tulemused on kokku võetud allpool.

1.1.1.   (Pehme) luuportselan

| (27) | CCCLA taotles oma esildistes (pehme) luuportselani väljajätmist uuritavast tootevalikust. Väidetavalt erineb (pehme) luuportselan põhimõtteliselt teistest laua- ja kööginõude tüüpidest füüsikaliste omaduste, tootmisprotsesside, lõppkasutuse ja tarbijate arusaamade tõttu. Luuportselan on valmistatud härja kondijahust, selle heleduse ja läbipaistvuse tasemed on kinnituste kohaselt märkimisväärsed. Väga suure mehhaanilise vastupidavuse ja mõranemiskindluse tõttu toodetakse seda nii väikese ristlõikega ja nii keeruliste ning kulukate tootmisvõtetega, mida liidu tootjad tavaliselt ei kasuta. Pealegi toodavad (pehmet) luuportselani ainult üksikud liidu tootjad. |
| --- | --- |

(27)

CCCLA taotles oma esildistes (pehme) luuportselani väljajätmist uuritavast tootevalikust. Väidetavalt erineb (pehme) luuportselan põhimõtteliselt teistest laua- ja kööginõude tüüpidest füüsikaliste omaduste, tootmisprotsesside, lõppkasutuse ja tarbijate arusaamade tõttu. Luuportselan on valmistatud härja kondijahust, selle heleduse ja läbipaistvuse tasemed on kinnituste kohaselt märkimisväärsed. Väga suure mehhaanilise vastupidavuse ja mõranemiskindluse tõttu toodetakse seda nii väikese ristlõikega ja nii keeruliste ning kulukate tootmisvõtetega, mida liidu tootjad tavaliselt ei kasuta. Pealegi toodavad (pehmet) luuportselani ainult üksikud liidu tootjad.

| (28) | Nende taotlustega seoses selgitas uurimine esmalt välja, et luuportselani üldkasutatav määratlus puudub. (Pehme) luuportselan on lihtsalt pehme konsistentsiga portselani üks vorm, suur osa selle lähteainetest on sama mis teistel keraamikatoodetel. CCCLA esitas oma taotluses vasturääkivaid väiteid erinevate koostisosade kombineerimise ja osakaalu kohta. Teiseks, väide, et (pehme) luuportselani tootmisprotsess on keerulisem, ei leidnud uurimise käigus kinnitust. Kolmandaks, (pehme) luuportselani kasutamine lauanõudena on kõikjal, nii Hiinas kui liidus, ühesugune. Seega, tugevus ja vastupidavus pole (pehmele) luuportselanile iseloomulikud. Näiteks on ka restoranides või toitlustusettevõtetes kasutatavad keraamilised lauanõud eriti tugevad ja vastupidavad. Viimaks väärib märkimist, et (pehmet) luuportselani valmistavad mitmed liidu tootjad ja see konkureerib turul Hiinast pärit imporditud (pehme) luuportselaniga. Seetõttu lükati taotlus (pehme) luuportselani väljajätmiseks uuritavast tootevalikust tagasi. |
| --- | --- |

(28)

Nende taotlustega seoses selgitas uurimine esmalt välja, et luuportselani üldkasutatav määratlus puudub. (Pehme) luuportselan on lihtsalt pehme konsistentsiga portselani üks vorm, suur osa selle lähteainetest on sama mis teistel keraamikatoodetel. CCCLA esitas oma taotluses vasturääkivaid väiteid erinevate koostisosade kombineerimise ja osakaalu kohta. Teiseks, väide, et (pehme) luuportselani tootmisprotsess on keerulisem, ei leidnud uurimise käigus kinnitust. Kolmandaks, (pehme) luuportselani kasutamine lauanõudena on kõikjal, nii Hiinas kui liidus, ühesugune. Seega, tugevus ja vastupidavus pole (pehmele) luuportselanile iseloomulikud. Näiteks on ka restoranides või toitlustusettevõtetes kasutatavad keraamilised lauanõud eriti tugevad ja vastupidavad. Viimaks väärib märkimist, et (pehmet) luuportselani valmistavad mitmed liidu tootjad ja see konkureerib turul Hiinast pärit imporditud (pehme) luuportselaniga. Seetõttu lükati taotlus (pehme) luuportselani väljajätmiseks uuritavast tootevalikust tagasi.

1.1.2.   Keraamilised (köögi)noad

| (29) | Kaks eksportivat tootjat, CCCLA ja mitmed importijad nõudsid keraamiliste (köögi)nugade väljajätmist tootevalikust. Taotluse aluseks on väide, et kõnealuseid nuge ja teisi keraamilisi laua- ja kööginõusid ei saa nende spetsiifiliste omaduste tõttu käsitleda ühe tootena. Keraamiliste (köögi)nugade tera jaoks kasutatakse tavaliselt tsirkooniumoksiidist valmistatud keraamilist materjali, mida ei kasutata „tavaliste” lauanõude, näiteks tasside ja taldrikute puhul. Seetõttu oleks vahetatavuse võimalused uurimisaluste toodete põhiliikidega piiratud. |
| --- | --- |

(29)

Kaks eksportivat tootjat, CCCLA ja mitmed importijad nõudsid keraamiliste (köögi)nugade väljajätmist tootevalikust. Taotluse aluseks on väide, et kõnealuseid nuge ja teisi keraamilisi laua- ja kööginõusid ei saa nende spetsiifiliste omaduste tõttu käsitleda ühe tootena. Keraamiliste (köögi)nugade tera jaoks kasutatakse tavaliselt tsirkooniumoksiidist valmistatud keraamilist materjali, mida ei kasutata „tavaliste” lauanõude, näiteks tasside ja taldrikute puhul. Seetõttu oleks vahetatavuse võimalused uurimisaluste toodete põhiliikidega piiratud.

| (30) | Uurimine näitas, et keraamilistel (köögi)nugadel on samasugused füüsikalised omadused (kuju ja tugevus), tööstusdisain ja lõppkasutus (lõikamine) nagu metallist (köögi)nugadel. Järelikult erinevad noad teistest menetlusega hõlmatud toodetest, sest viimased on oma spetsiifilise kujunduse ja füüsikaliste omaduste tõttu ette nähtud peamiselt toiduainete hoidmiseks. |
| --- | --- |

(30)

Uurimine näitas, et keraamilistel (köögi)nugadel on samasugused füüsikalised omadused (kuju ja tugevus), tööstusdisain ja lõppkasutus (lõikamine) nagu metallist (köögi)nugadel. Järelikult erinevad noad teistest menetlusega hõlmatud toodetest, sest viimased on oma spetsiifilise kujunduse ja füüsikaliste omaduste tõttu ette nähtud peamiselt toiduainete hoidmiseks.

| (31) | Lisaks sellele väideti, et liidus puudub kõnealuste keraamiliste (köögi)nugade tootmistehnoloogia, seetõttu läheks keraamiliste (köögi)nugade uurimise jätkamine vastuollu liidu ja WTO õigusega. Taotluse esitajad kinnitasid, et nendele teadaolevalt liidus sellist tootmist ei esine. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks sellele väideti, et liidus puudub kõnealuste keraamiliste (köögi)nugade tootmistehnoloogia, seetõttu läheks keraamiliste (köögi)nugade uurimise jätkamine vastuollu liidu ja WTO õigusega. Taotluse esitajad kinnitasid, et nendele teadaolevalt liidus sellist tootmist ei esine.

| (32) | Lisaks väideti, et keraamilisi (köögi)nuge müüakse üksnes valitud piirkondades, samuti erinevad turustamiskanalid (köögiriistade turustajad) ja esindav ühendus (söögiriistade ühendus). Uurimine ei kinnitanud siiski, et need asjaolud tähendaksid tarbijate arusaamade erinemist võrreldes suhtumisega muudesse keraamilistesse laua- ja kööginõudesse. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks väideti, et keraamilisi (köögi)nuge müüakse üksnes valitud piirkondades, samuti erinevad turustamiskanalid (köögiriistade turustajad) ja esindav ühendus (söögiriistade ühendus). Uurimine ei kinnitanud siiski, et need asjaolud tähendaksid tarbijate arusaamade erinemist võrreldes suhtumisega muudesse keraamilistesse laua- ja kööginõudesse.

| (33) | Järgmiseks väideti, et keraamiliste nugade suhtes kohaldatavad meetmed ei taastaks ausaid turutingimusi lauanõude jaoks, vaid pigem kahjustaksid (keraamiliste (köögi)nugade) lõpptarbijaid. Mõned osapooled väitsid, et kuna keraamilisi (köögi)nuge liidus ei toodeta, ei ole võimalik liidu tootmisharule selles valdkonnas olulist kahju tekitada. Komisjon piirdus kõnealuste nõuete analüüsimisel järelduse tegemisega selle kohta, kas keraamilisi (köögi)nuge ja teisi keraamilisi laua- ja kööginõude liike saab käsitada ühtse tootena. |
| --- | --- |

(33)

Järgmiseks väideti, et keraamiliste nugade suhtes kohaldatavad meetmed ei taastaks ausaid turutingimusi lauanõude jaoks, vaid pigem kahjustaksid (keraamiliste (köögi)nugade) lõpptarbijaid. Mõned osapooled väitsid, et kuna keraamilisi (köögi)nuge liidus ei toodeta, ei ole võimalik liidu tootmisharule selles valdkonnas olulist kahju tekitada. Komisjon piirdus kõnealuste nõuete analüüsimisel järelduse tegemisega selle kohta, kas keraamilisi (köögi)nuge ja teisi keraamilisi laua- ja kööginõude liike saab käsitada ühtse tootena.

| (34) | Põhjenduses (30) esitatud kaalutluste põhjal jõuti uurimisel esialgsele järeldusele, et keraamilised (köögi)noad erinevad põhimõtteliselt muudest keraamilistest laua- ja kööginõudest füüsikaliste omaduste, tootmisprotsesside ja lõppkasutuse seisukohalt. Seetõttu otsustati taotlus nende väljajätmiseks tootevalikust esialgu rahuldada. |
| --- | --- |

(34)

Põhjenduses (30) esitatud kaalutluste põhjal jõuti uurimisel esialgsele järeldusele, et keraamilised (köögi)noad erinevad põhimõtteliselt muudest keraamilistest laua- ja kööginõudest füüsikaliste omaduste, tootmisprotsesside ja lõppkasutuse seisukohalt. Seetõttu otsustati taotlus nende väljajätmiseks tootevalikust esialgu rahuldada.

1.1.3.   Hiinapärase/idamaise välimusega esemed

| (35) | Kaks importijat taotlesid hiinapärase/idamaise välimusega laua- ja kööginõude väljajätmist tootevalikust. Peamiselt väideti, et sedalaadi esemeid liidus ei toodeta, et liidu nõudlust selliste kaupade järele on alati rahuldatud impordi teel ja et seda tüüpi import ei avaldaks vähimatki negatiivset mõju mitte ühelegi turuosale, mille on hõivanud liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(35)

Kaks importijat taotlesid hiinapärase/idamaise välimusega laua- ja kööginõude väljajätmist tootevalikust. Peamiselt väideti, et sedalaadi esemeid liidus ei toodeta, et liidu nõudlust selliste kaupade järele on alati rahuldatud impordi teel ja et seda tüüpi import ei avaldaks vähimatki negatiivset mõju mitte ühelegi turuosale, mille on hõivanud liidu tootmisharu.

| (36) | Uurimisega tehti kindlaks, et sellel tooteliigil puuduvad nii üldtunnustatud ja objektiivselt määratletud mõiste kui ka tuvastamist võimaldavad spetsiifilised tunnused. Samuti suudavad liidu tootjad ka sellise stiiliga tooteid valmistada. Pealegi ei ole hiinapärastel/idamaise välimusega laua- ja kööginõudel kordumatut või erisugust lõppkasutusviisi. Viimasena, kuid mitte tähtsuse poolest, tuvastati uurimisega, et paljudes Aasia restoranides kasutatakse lääneliku kujundusega lauanõusid ja et kõnealused tooted on hõlpsasti asendatavad. Seda arvestades lükati taotlused hiinapärase/idamaise välimusega esemete väljajätmiseks tootevalikust tagasi. |
| --- | --- |

(36)

Uurimisega tehti kindlaks, et sellel tooteliigil puuduvad nii üldtunnustatud ja objektiivselt määratletud mõiste kui ka tuvastamist võimaldavad spetsiifilised tunnused. Samuti suudavad liidu tootjad ka sellise stiiliga tooteid valmistada. Pealegi ei ole hiinapärastel/idamaise välimusega laua- ja kööginõudel kordumatut või erisugust lõppkasutusviisi. Viimasena, kuid mitte tähtsuse poolest, tuvastati uurimisega, et paljudes Aasia restoranides kasutatakse lääneliku kujundusega lauanõusid ja et kõnealused tooted on hõlpsasti asendatavad. Seda arvestades lükati taotlused hiinapärase/idamaise välimusega esemete väljajätmiseks tootevalikust tagasi.

1.1.4.   Kõvaportselan

| (37) | Ühelt poolt taotleti kõvaportselani väljajätmist tootevalikust selle unikaalsete füüsikaliste omaduste ja tootmisprotsessi tõttu. Suurema vastupidavuse ja tugevusega kõvaportselani lähteained sisaldavad väidetavalt 6–10 % pulbrilist alumiiniumi, toormaterjalide (kaoliin) ettevalmistusprotsess aga on ainulaadne. Väidetavalt vajatakse kõvaportselani tootmiseks vilunud oskustöölisi ning selle kvaliteet ja hind on tavaliste lauanõudega võrreldes kõrgem. Pealegi ei olevat liidus selle tootjaid. |
| --- | --- |

(37)

Ühelt poolt taotleti kõvaportselani väljajätmist tootevalikust selle unikaalsete füüsikaliste omaduste ja tootmisprotsessi tõttu. Suurema vastupidavuse ja tugevusega kõvaportselani lähteained sisaldavad väidetavalt 6–10 % pulbrilist alumiiniumi, toormaterjalide (kaoliin) ettevalmistusprotsess aga on ainulaadne. Väidetavalt vajatakse kõvaportselani tootmiseks vilunud oskustöölisi ning selle kvaliteet ja hind on tavaliste lauanõudega võrreldes kõrgem. Pealegi ei olevat liidus selle tootjaid.

| (38) | Teiselt poolt teatas üks importija, et vastupidavad lauanõud, mida tavapäraselt kasutatakse hotellides, moodustavad olulise osa Hiina keraamiliste nõude kogutoodangust, mistõttu nende väljajätmine moonutaks uurimise tulemusi. |
| --- | --- |

(38)

Teiselt poolt teatas üks importija, et vastupidavad lauanõud, mida tavapäraselt kasutatakse hotellides, moodustavad olulise osa Hiina keraamiliste nõude kogutoodangust, mistõttu nende väljajätmine moonutaks uurimise tulemusi.

| (39) | Uurimise käigus leiti, et kõvaportselani üldiselt tunnustatud ja objektiivselt määratletud mõiste puudub, samuti pole ühemõtteliselt kirjeldatud omadusi, mille alusel seda tuvastada. Selgus ka, et liidu tootjad suudavad seda liiki lauanõusid valmistada ning liidus valmistatud ja Hiina tooted konkureerivad otseselt. Lisaks sellele ei ole kõvaportselani lõppkasutus ainulaadne ega erinev. Seetõttu lükati taotlused kõvaportselani väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(39)

Uurimise käigus leiti, et kõvaportselani üldiselt tunnustatud ja objektiivselt määratletud mõiste puudub, samuti pole ühemõtteliselt kirjeldatud omadusi, mille alusel seda tuvastada. Selgus ka, et liidu tootjad suudavad seda liiki lauanõusid valmistada ning liidus valmistatud ja Hiina tooted konkureerivad otseselt. Lisaks sellele ei ole kõvaportselani lõppkasutus ainulaadne ega erinev. Seetõttu lükati taotlused kõvaportselani väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust esialgu tagasi.

1.1.5.   Käsitööportselan

| (40) | Üks Rootsi ühendus, mis esindab Rootsi asjaomaseid importijaid, tegi esildise käsitööportselani väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust. Taotlus tugines sedalaadi käsitöö pikale ajaloole Hiinas, selle taskukohasusele ja tarbijate erinevale suhtumisele Hiinas käsitsi valmistatud esemetesse, võrreldes liidus tööstuslikult toodetud esemetega. |
| --- | --- |

(40)

Üks Rootsi ühendus, mis esindab Rootsi asjaomaseid importijaid, tegi esildise käsitööportselani väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust. Taotlus tugines sedalaadi käsitöö pikale ajaloole Hiinas, selle taskukohasusele ja tarbijate erinevale suhtumisele Hiinas käsitsi valmistatud esemetesse, võrreldes liidus tööstuslikult toodetud esemetega.

| (41) | Uurimine näitas siiski, et ühelt poolt puudub selle kategooria üldiselt tunnustatud/objektiivselt määratletud mõiste, teisalt aga valmistavad mitmed liidu tootjad portselani käsitsi. Uurimise käigus ei tuvastatud füüsikalisi omadusi, mis võimaldaksid käsitööportselani põhimõtteliselt eristada muud liiki keraamilistest laua- ja kööginõudest, ega tarbijate suhtumise erinevust, võrreldes liidus toodetud käsitööportselaniga. Seetõttu lükati taotlus käsitööportselani väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(41)

Uurimine näitas siiski, et ühelt poolt puudub selle kategooria üldiselt tunnustatud/objektiivselt määratletud mõiste, teisalt aga valmistavad mitmed liidu tootjad portselani käsitsi. Uurimise käigus ei tuvastatud füüsikalisi omadusi, mis võimaldaksid käsitööportselani põhimõtteliselt eristada muud liiki keraamilistest laua- ja kööginõudest, ega tarbijate suhtumise erinevust, võrreldes liidus toodetud käsitööportselaniga. Seetõttu lükati taotlus käsitööportselani väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust esialgu tagasi.

1.1.6.   Käsitsi maalitud lauanõud

| (42) | Mitmed importijad tegid ettepaneku käsitsi maalitud lauanõude väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust. Ettepanekut põhjendati väitega, et käsitsi maalitud lauanõud on suunatud teatud tüüpi tarbijatele, et neid saab kasutada teistsugustel eesmärkidel kui tavapäraseid lauanõusid (näiteks kaunistuseks), et liidus ei toodeta neid kaubanduslikes kogustes, et need ei konkureeri otseselt ega ole asendatavad muude köögi-/lauanõudega, tarbijate arusaamad nende kohta erinevad, need on luksuslikumad ja kergemini purunevad, ning nende valmistamisprotsess on spetsiifilisem, töömahukam ja nõuab väga kõrge kvalifikatsiooniga oskustöölisi. |
| --- | --- |

(42)

Mitmed importijad tegid ettepaneku käsitsi maalitud lauanõude väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust. Ettepanekut põhjendati väitega, et käsitsi maalitud lauanõud on suunatud teatud tüüpi tarbijatele, et neid saab kasutada teistsugustel eesmärkidel kui tavapäraseid lauanõusid (näiteks kaunistuseks), et liidus ei toodeta neid kaubanduslikes kogustes, et need ei konkureeri otseselt ega ole asendatavad muude köögi-/lauanõudega, tarbijate arusaamad nende kohta erinevad, need on luksuslikumad ja kergemini purunevad, ning nende valmistamisprotsess on spetsiifilisem, töömahukam ja nõuab väga kõrge kvalifikatsiooniga oskustöölisi.

| (43) | Uurimine näitas, et toode on lauanõudega, mida pole käsitsi maalitud, täiesti ühesugune kuni hetkeni, millal seda hakatakse käsitsi maalima. Samuti selgus, et käsitsitöötluse kasutamine valmistamisprotsessis ei muuda toodet erinevaks. Tegelikkuses on suuremal osal lõppkasutajatest raske, kui mitte võimatu, eristada käsitsi maalitud portselani portselanist, mida pole käsitsi maalitud. Edasine uurimine näitas, et käsitsi maalitud lauanõudel on tavaliselt sama lõppkasutusviis mis muud liiki keraamiliste lauanõudel, ja need ei ole tingimata kergemini purunevad. Samuti leiti, et mitmed liidu tootjad valmistavad käsitsi maalitud portselani ja et liidus tehtud ning imporditud tooted konkureerivad otseselt. Seetõttu lükati taotlus käsitsi maalitud lauanõude väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(43)

Uurimine näitas, et toode on lauanõudega, mida pole käsitsi maalitud, täiesti ühesugune kuni hetkeni, millal seda hakatakse käsitsi maalima. Samuti selgus, et käsitsitöötluse kasutamine valmistamisprotsessis ei muuda toodet erinevaks. Tegelikkuses on suuremal osal lõppkasutajatest raske, kui mitte võimatu, eristada käsitsi maalitud portselani portselanist, mida pole käsitsi maalitud. Edasine uurimine näitas, et käsitsi maalitud lauanõudel on tavaliselt sama lõppkasutusviis mis muud liiki keraamiliste lauanõudel, ja need ei ole tingimata kergemini purunevad. Samuti leiti, et mitmed liidu tootjad valmistavad käsitsi maalitud portselani ja et liidus tehtud ning imporditud tooted konkureerivad otseselt. Seetõttu lükati taotlus käsitsi maalitud lauanõude väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust esialgu tagasi.

1.1.7.   Glasuurialuse käsimaalinguga lauanõud

| (44) | Üks importija tegi esildise glasuurialuse käsimaalinguga lauanõude väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust. Taotlust põhjendati väitega, et selliste lauanõude puhul on valmistamisprotsess, kasutamine (kasutatakse toidu ja joogi jaoks, väidetavalt aga ei saa glasuuripealse maalinguga tooteid tavapäraselt selleks kasutada), kvaliteet ja füüsikalised omadused (eelkõige ohutus toidu hoidmisel ning 100 % nõudepesumasina- ja mikrolaineahjukindlus) erinevad. Osapool teatas ka, et ükski liidu tootja ei suuda ega soovi valmistada glasuurialuse käsimaalinguga lauanõusid kaubanduslikes kogustes, ning osutas, et kuna meetmetest kõrvalehoidmise risk puudub, tuleks glasuurialuse käsimaalinguga lauanõud uurimisalusest tootevalikust välja jätta. Importija väitis ka, et tarbija arusaam tootest on erinev, seda nähakse pigem osana margitootest ning sellesse suhtutakse kui kollektsioneerimis- või elulaadiga seotud objekti ja seda ei müüda täiskomplektina. |
| --- | --- |

(44)

Üks importija tegi esildise glasuurialuse käsimaalinguga lauanõude väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust. Taotlust põhjendati väitega, et selliste lauanõude puhul on valmistamisprotsess, kasutamine (kasutatakse toidu ja joogi jaoks, väidetavalt aga ei saa glasuuripealse maalinguga tooteid tavapäraselt selleks kasutada), kvaliteet ja füüsikalised omadused (eelkõige ohutus toidu hoidmisel ning 100 % nõudepesumasina- ja mikrolaineahjukindlus) erinevad. Osapool teatas ka, et ükski liidu tootja ei suuda ega soovi valmistada glasuurialuse käsimaalinguga lauanõusid kaubanduslikes kogustes, ning osutas, et kuna meetmetest kõrvalehoidmise risk puudub, tuleks glasuurialuse käsimaalinguga lauanõud uurimisalusest tootevalikust välja jätta. Importija väitis ka, et tarbija arusaam tootest on erinev, seda nähakse pigem osana margitootest ning sellesse suhtutakse kui kollektsioneerimis- või elulaadiga seotud objekti ja seda ei müüda täiskomplektina.

| (45) | Siiski näitas uurimine, et ühelt poolt puudub selle kategooria üldiselt tunnustatud/objektiivselt määratletud mõiste, ja teiselt poolt valmistavad mitmed liidu tootjad sellist toodet. Lisaks märgiti, et liidus tehtud ja imporditud tooted konkureerivad omavahel otseselt. Uurimisega selgitati välja, et toode on füüsikaliselt täiesti sarnane käsitsi maalimata lauanõudega, ja et keskmine tarbija ei tee vahet glasuurialuse käsimaalinguga lauanõudel ja muudel kaunistatud lauanõudel. Selgus ka, et isegi kui valmistamisprotsessis osaleb kõrgema kvalifikatsiooniga tööjõud, ei muuda see toodet erinevaks ning et glasuurialuse käsimaalinguga lauanõudel on põhimõtteliselt samasugune lõppkasutusviis nagu muudel keraamilistel lauanõudel. Seetõttu lükati taotlused glasuurialuse käsimaalinguga lauanõude väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(45)

Siiski näitas uurimine, et ühelt poolt puudub selle kategooria üldiselt tunnustatud/objektiivselt määratletud mõiste, ja teiselt poolt valmistavad mitmed liidu tootjad sellist toodet. Lisaks märgiti, et liidus tehtud ja imporditud tooted konkureerivad omavahel otseselt. Uurimisega selgitati välja, et toode on füüsikaliselt täiesti sarnane käsitsi maalimata lauanõudega, ja et keskmine tarbija ei tee vahet glasuurialuse käsimaalinguga lauanõudel ja muudel kaunistatud lauanõudel. Selgus ka, et isegi kui valmistamisprotsessis osaleb kõrgema kvalifikatsiooniga tööjõud, ei muuda see toodet erinevaks ning et glasuurialuse käsimaalinguga lauanõudel on põhimõtteliselt samasugune lõppkasutusviis nagu muudel keraamilistel lauanõudel. Seetõttu lükati taotlused glasuurialuse käsimaalinguga lauanõude väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust esialgu tagasi.

1.1.8.   Väljaspool ELi toodetud lauanõud

| (46) | Mõned importijad nõudsid, et uurimine piirduks turgudega, mida kaebuse esitanud liidu tootjad käesoleval ajal teenindavad. Vastasel juhul kahjustaksid tollimaksud teatud „spetsialiseerunud” importijaid, kes ei saaks siis enam liidu tootjatelt kaupa hankida. Väideti ka, et liidu margitoodete tootjad ei valmista tooteid teistele ettevõtetele ja et liidu tootjad ei täida väiketellimusi ega tee valutöid, mis on teatud kujuga toodete puhul vajalik. Samuti poleks liidu tootjad paindlikud ega pakuks esitlusi kingitustega. |
| --- | --- |

(46)

Mõned importijad nõudsid, et uurimine piirduks turgudega, mida kaebuse esitanud liidu tootjad käesoleval ajal teenindavad. Vastasel juhul kahjustaksid tollimaksud teatud „spetsialiseerunud” importijaid, kes ei saaks siis enam liidu tootjatelt kaupa hankida. Väideti ka, et liidu margitoodete tootjad ei valmista tooteid teistele ettevõtetele ja et liidu tootjad ei täida väiketellimusi ega tee valutöid, mis on teatud kujuga toodete puhul vajalik. Samuti poleks liidu tootjad paindlikud ega pakuks esitlusi kingitustega.

| (47) | See taotlus lükati esialgu tagasi kui liiga laiaulatuslik ja ebakonkreetne, pealegi pole selliseks väljajätuks objektiivset alust. Veel enam, liidu tootjatel on lai tootevalik ning nad pakuvad järjepidevalt uusi tooteid, mistõttu kollektsioonid ja tootevalik muutuvad pidevalt. Liidu tootmisharu toodetud tooteliike ja häid omadusi tunnustavad pidevalt ka eksportijad. Lisaks ilmnes uurimise käigus, et liidus on tootjaid, kes valmistavad esemeid teiste osapoolte margitoodete jaoks. Leiti ka, et liidus valmistatud tooted ja Hiinast imporditud tooted konkureerivad otseselt, neid on lihtne asendada ning neil on ühine lõppkasutaja, sarnane tootmisprotsesses ja tarbijad suhtuvad neisse ühesuguselt. Paindlikkuse küsimust käsitletakse liidu huvi jaotises. |
| --- | --- |

(47)

See taotlus lükati esialgu tagasi kui liiga laiaulatuslik ja ebakonkreetne, pealegi pole selliseks väljajätuks objektiivset alust. Veel enam, liidu tootjatel on lai tootevalik ning nad pakuvad järjepidevalt uusi tooteid, mistõttu kollektsioonid ja tootevalik muutuvad pidevalt. Liidu tootmisharu toodetud tooteliike ja häid omadusi tunnustavad pidevalt ka eksportijad. Lisaks ilmnes uurimise käigus, et liidus on tootjaid, kes valmistavad esemeid teiste osapoolte margitoodete jaoks. Leiti ka, et liidus valmistatud tooted ja Hiinast imporditud tooted konkureerivad otseselt, neid on lihtne asendada ning neil on ühine lõppkasutaja, sarnane tootmisprotsesses ja tarbijad suhtuvad neisse ühesuguselt. Paindlikkuse küsimust käsitletakse liidu huvi jaotises.

1.1.9.   Peenkeraamika

| (48) | Üks importija, kellel on Hiinas tootmine, taotles imporditud peenkeraamikatoodete, peamiselt kööginõude, väljajätmist tootevalikust. Osapool väitis, et liidus toodetakse peenkeraamilisi tooteid väga väikeses ulatuses ning on üsna tõenäoline, et kaebuste esitajad kaasasid peenkeraamikatooted meetmetest kõrvalehoidmise ennetamiseks. Importija väitis ka, et ta määras imporditud toodetele palju kõrgemad hinnad kui teised liidu tootjad ja et kõnealused importtooted ei põhjustanud hindade allalöömist ega tekitanud muud kahju. |
| --- | --- |

(48)

Üks importija, kellel on Hiinas tootmine, taotles imporditud peenkeraamikatoodete, peamiselt kööginõude, väljajätmist tootevalikust. Osapool väitis, et liidus toodetakse peenkeraamilisi tooteid väga väikeses ulatuses ning on üsna tõenäoline, et kaebuste esitajad kaasasid peenkeraamikatooted meetmetest kõrvalehoidmise ennetamiseks. Importija väitis ka, et ta määras imporditud toodetele palju kõrgemad hinnad kui teised liidu tootjad ja et kõnealused importtooted ei põhjustanud hindade allalöömist ega tekitanud muud kahju.

| (49) | Siiski näitas uurimine, et liidus valmistatakse peenkeraamilisi tooteid märkimisväärsel hulgal. Jõuti ka järeldusele, et liidus valmistatud ja Hiinast imporditud peenkeraamilised tooted konkureerivad otseselt, neid on lihtne asendada ning neil on ühine lõppkasutaja, sarnased tootmisprotsessid ja füüsikalised omadused ning tarbijad suhtuvad neisse ühesuguselt. Hinnaga seotud väiteid käsitletakse põhjenduses (240). Seetõttu lükati taotlus peenkeraamika väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(49)

Siiski näitas uurimine, et liidus valmistatakse peenkeraamilisi tooteid märkimisväärsel hulgal. Jõuti ka järeldusele, et liidus valmistatud ja Hiinast imporditud peenkeraamilised tooted konkureerivad otseselt, neid on lihtne asendada ning neil on ühine lõppkasutaja, sarnased tootmisprotsessid ja füüsikalised omadused ning tarbijad suhtuvad neisse ühesuguselt. Hinnaga seotud väiteid käsitletakse põhjenduses (240). Seetõttu lükati taotlus peenkeraamika väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust esialgu tagasi.

| (50) | Teise valikuna taotles osapool glasuuritud ja/või emailitud peenkeraamikatoodete või mitte valgete ja/või pinnatud glasuuritud ja/või emailitud peenkeraamikatoodete väljajätmist uurimisalusest tootevalikust. Selle punkti kohta menetluse käesolevas etapis järeldusi ei tehtud. |
| --- | --- |

(50)

Teise valikuna taotles osapool glasuuritud ja/või emailitud peenkeraamikatoodete või mitte valgete ja/või pinnatud glasuuritud ja/või emailitud peenkeraamikatoodete väljajätmist uurimisalusest tootevalikust. Selle punkti kohta menetluse käesolevas etapis järeldusi ei tehtud.

1.1.10.   Muud taotlused

| (51) | Üks importija väitis, et uurimisalune tootevalik on liiga lai, et võimaldada tooteliikide mõistlikku võrdlemist. Üks importija, kellel on Hiinas tootmishuvid, väljendas samasugust seisukohta. Mõned osapooled viitasid siin pelgalt välistele asjaoludele. |
| --- | --- |

(51)

Üks importija väitis, et uurimisalune tootevalik on liiga lai, et võimaldada tooteliikide mõistlikku võrdlemist. Üks importija, kellel on Hiinas tootmishuvid, väljendas samasugust seisukohta. Mõned osapooled viitasid siin pelgalt välistele asjaoludele.

| (52) | Sellega seoses märgiti, et asjaomaseid kriteeriume, see tähendab samasuguseid põhilisi füüsikalisi ja tehnilisi omadusi, mida kohaldatakse, et teha kindlaks, kas uurimise käigus vaadeldavat toodet võib käsitada ühtse tootena või mitte, kirjeldatakse üksikasjalikult edaspidi. Pelgalt väliseid asjaolusid ei käsitleta. Edasi näitas uurimine, et isegi kui erinevat liiki keraamiliste lauanõude ja kööginõude teatud omadused võivad erineda, jäävad nende peamised omadused samasugusteks, kui keraamilised noad kõrvale jätta. Lisaks sellele ei ole asjaolu, et vaatlusalust toodet on võimalik valmistamisprotsessis toota teatud teisendustega, iseenesest veel kriteerium, mille alusel saab kinnitada, et tegemist on kahe selgesti erineva tootega. Lõpuks näitas uurimine ka, et mitmeid vaatlusaluseid tooteliike müüdi üldjuhul samade turustuskanalite kaudu. Ehkki mõned spetsialiseerunud kauplused võivad keskenduda konkreetsetele tüüpidele, müüb suur osa turustajatest (jaemüüjad, kaubamajad, ostukeskused) erinevat liiki keraamilisi lauanõusid ja kööginõusid, et pakkuda oma klientidele laiaulatuslikke valikuvõimalusi. Seetõttu lükati taotlus uurimisaluse tootevaliku piiramise kohta esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(52)

Sellega seoses märgiti, et asjaomaseid kriteeriume, see tähendab samasuguseid põhilisi füüsikalisi ja tehnilisi omadusi, mida kohaldatakse, et teha kindlaks, kas uurimise käigus vaadeldavat toodet võib käsitada ühtse tootena või mitte, kirjeldatakse üksikasjalikult edaspidi. Pelgalt väliseid asjaolusid ei käsitleta. Edasi näitas uurimine, et isegi kui erinevat liiki keraamiliste lauanõude ja kööginõude teatud omadused võivad erineda, jäävad nende peamised omadused samasugusteks, kui keraamilised noad kõrvale jätta. Lisaks sellele ei ole asjaolu, et vaatlusalust toodet on võimalik valmistamisprotsessis toota teatud teisendustega, iseenesest veel kriteerium, mille alusel saab kinnitada, et tegemist on kahe selgesti erineva tootega. Lõpuks näitas uurimine ka, et mitmeid vaatlusaluseid tooteliike müüdi üldjuhul samade turustuskanalite kaudu. Ehkki mõned spetsialiseerunud kauplused võivad keskenduda konkreetsetele tüüpidele, müüb suur osa turustajatest (jaemüüjad, kaubamajad, ostukeskused) erinevat liiki keraamilisi lauanõusid ja kööginõusid, et pakkuda oma klientidele laiaulatuslikke valikuvõimalusi. Seetõttu lükati taotlus uurimisaluse tootevaliku piiramise kohta esialgu tagasi.

| (53) | Üks osapool taotles teatud keraamilise pipraveski väljajätmist tootevalikust. Uurimise käigus ei leidnud kõnealused eriomadused siiski kinnitust, seetõttu lükati taotlus esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(53)

Üks osapool taotles teatud keraamilise pipraveski väljajätmist tootevalikust. Uurimise käigus ei leidnud kõnealused eriomadused siiski kinnitust, seetõttu lükati taotlus esialgu tagasi.

1.2.   Järeldus vaatlusaluste toodete kohta

| (54) | Uurimine näitas, et kõikidel keraamiliste lauanõude ja kööginõude liikidel, vaatamata omaduste ja stiili erinevustele, on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused, see tähendab, et keraamilised nõud on algselt ette nähtud kokkupuudeteks toiduga, neid kasutatakse peamiselt samadel eesmärkidel ja neid võib käsitada sama toote eri liikidena. |
| --- | --- |

(54)

Uurimine näitas, et kõikidel keraamiliste lauanõude ja kööginõude liikidel, vaatamata omaduste ja stiili erinevustele, on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused, see tähendab, et keraamilised nõud on algselt ette nähtud kokkupuudeteks toiduga, neid kasutatakse peamiselt samadel eesmärkidel ja neid võib käsitada sama toote eri liikidena.

| (55) | Lisaks samasugustele põhilistele füüsikalistele ja tehnilistele omadustele konkureerivad kõik need stiili ja liigi poolest erinevad tooted otseselt ja on väga suures osas vastastikku asendatavad. Seda rõhutab eristavate joonte puudumine toodete vahel, see tähendab, et erinevate tooteliikide vahel esineb üsna palju kattumist ja konkureerimist ning tüüpilised ostjad ei tee sageli vahet näiteks portselanist ja muust materjalist kaupadel. |
| --- | --- |

(55)

Lisaks samasugustele põhilistele füüsikalistele ja tehnilistele omadustele konkureerivad kõik need stiili ja liigi poolest erinevad tooted otseselt ja on väga suures osas vastastikku asendatavad. Seda rõhutab eristavate joonte puudumine toodete vahel, see tähendab, et erinevate tooteliikide vahel esineb üsna palju kattumist ja konkureerimist ning tüüpilised ostjad ei tee sageli vahet näiteks portselanist ja muust materjalist kaupadel.

| (56) | Igal juhul, nagu selgitatakse põhjendustes 29–34, peeti asjakohaseks piirata tootevaliku määratlust selle alusega, mille põhjal käesolev uurimine algatati, jättes välja keraamilised noad. Seetõttu on vaatlusalused tooted esialgu määratletud kui Hiina Rahvavabariigist pärit keraamilised laua- ja kööginõud, mille hulgast on välja jäetud keraamilised noad, ning mis praegu klassifitseeritakse CN koodide ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 ja ex 6912 00 90 alla. |
| --- | --- |

(56)

Igal juhul, nagu selgitatakse põhjendustes 29–34, peeti asjakohaseks piirata tootevaliku määratlust selle alusega, mille põhjal käesolev uurimine algatati, jättes välja keraamilised noad. Seetõttu on vaatlusalused tooted esialgu määratletud kui Hiina Rahvavabariigist pärit keraamilised laua- ja kööginõud, mille hulgast on välja jäetud keraamilised noad, ning mis praegu klassifitseeritakse CN koodide ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 ja ex 6912 00 90 alla.

| (57) | Järelikult, pidades silmas selle menetluse eesmärke ja kooskõlas liidu tavapärase praktikaga tuleks kõiki eespool kirjeldatud tooteliike, välja arvatud keraamilised noad, vaadelda ühe tootena. |
| --- | --- |

(57)

Järelikult, pidades silmas selle menetluse eesmärke ja kooskõlas liidu tavapärase praktikaga tuleks kõiki eespool kirjeldatud tooteliike, välja arvatud keraamilised noad, vaadelda ühe tootena.

2.   Samasugune toode

| (58) | Uurimine näitas, et keraamilised laua- ja kööginõud, mida tööstuslikult toodetakse ja turustatakse liidus, keraamilised lauanõud, mida toodetakse ja turustatakse Hiina Rahvavabariigi siseturul ning keraamilised laua- ja kööginõud, mida imporditakse liitu Hiina Rahvavabariigist, samuti võrdlusriigiks valitud Brasiilias toodetud ja turustatud nõud, on samade füüsikaliste ja keemiliste omadustega ning neil on samad põhilised lõppkasutajad. |
| --- | --- |

(58)

Uurimine näitas, et keraamilised laua- ja kööginõud, mida tööstuslikult toodetakse ja turustatakse liidus, keraamilised lauanõud, mida toodetakse ja turustatakse Hiina Rahvavabariigi siseturul ning keraamilised laua- ja kööginõud, mida imporditakse liitu Hiina Rahvavabariigist, samuti võrdlusriigiks valitud Brasiilias toodetud ja turustatud nõud, on samade füüsikaliste ja keemiliste omadustega ning neil on samad põhilised lõppkasutajad.

2.1.   Väited

| (59) | Uurimise käigus väitsid teatud huvitatud osapooled, et liidus tööstuslikult toodetud ja turustatud keraamilised lauanõud ja kööginõud ei sarnane vaatlusaluste toodetega. Nad kinnitasid, et seda tõendavad teatud erinevused toodete omadustes, kvaliteedis, tarbijate arusaamades, turustuskanalites ja jagunemises segmentide vahel. Lisaks väideti, et liidu tarbijad peavad vaatlusaluseid tooteid odavamateks toodeteks ja et need tooted ei saa mingit kasu kaubamärgiga seotud tulust. |
| --- | --- |

(59)

Uurimise käigus väitsid teatud huvitatud osapooled, et liidus tööstuslikult toodetud ja turustatud keraamilised lauanõud ja kööginõud ei sarnane vaatlusaluste toodetega. Nad kinnitasid, et seda tõendavad teatud erinevused toodete omadustes, kvaliteedis, tarbijate arusaamades, turustuskanalites ja jagunemises segmentide vahel. Lisaks väideti, et liidu tarbijad peavad vaatlusaluseid tooteid odavamateks toodeteks ja et need tooted ei saa mingit kasu kaubamärgiga seotud tulust.

| (60) | Uurimise käigus selgus, et importijad esitavad selle teema kohta vasturääkivaid väiteid. Teatud juhtudel kinnitati, et vaatlusalune toode on tavaliselt madalama kvaliteediga ning kuulub liidus tehtud toodetega võrreldes erinevasse hinnakategooriasse, teistes aga kinnitati, et vaatlusaluses riigis margitoodetena valmistatavaid keraamilisi lauanõusid ja kööginõusid imporditakse Hiinast kõrgema hinnaga. |
| --- | --- |

(60)

Uurimise käigus selgus, et importijad esitavad selle teema kohta vasturääkivaid väiteid. Teatud juhtudel kinnitati, et vaatlusalune toode on tavaliselt madalama kvaliteediga ning kuulub liidus tehtud toodetega võrreldes erinevasse hinnakategooriasse, teistes aga kinnitati, et vaatlusaluses riigis margitoodetena valmistatavaid keraamilisi lauanõusid ja kööginõusid imporditakse Hiinast kõrgema hinnaga.

| (61) | Üks valimisse kaasamata importija teatas, et Saksa tootjad peavad eriliselt tähtsaks kvaliteediprofiili „Made in Germany”. Osapool väitis, et teatud Saksa margitoodetena turustatud lauanõude kvaliteet on valmistamisviisi tõttu märkimisväärselt parem, samas teatasid teised importijad, et hangivad kauba Hiinast hea kvaliteedi, valuvõimaluste ja vilunud oskustööliste tõttu. Uurimise tulemused kinnitasid, et liidus valmistakse nii madala kui ka kõrge kvaliteediga keraamilisi lauanõusid ja kööginõusid, mida turustatakse samade turustuskanalite kaudu kui vaatlusaluseid tooteid, st sõltumatute jaemüüjate, spetsialiseerumata ostukeskuste, kaubamajade jms kaudu. Seetõttu konkureerivad nad samal turul. |
| --- | --- |

(61)

Üks valimisse kaasamata importija teatas, et Saksa tootjad peavad eriliselt tähtsaks kvaliteediprofiili „Made in Germany”. Osapool väitis, et teatud Saksa margitoodetena turustatud lauanõude kvaliteet on valmistamisviisi tõttu märkimisväärselt parem, samas teatasid teised importijad, et hangivad kauba Hiinast hea kvaliteedi, valuvõimaluste ja vilunud oskustööliste tõttu. Uurimise tulemused kinnitasid, et liidus valmistakse nii madala kui ka kõrge kvaliteediga keraamilisi lauanõusid ja kööginõusid, mida turustatakse samade turustuskanalite kaudu kui vaatlusaluseid tooteid, st sõltumatute jaemüüjate, spetsialiseerumata ostukeskuste, kaubamajade jms kaudu. Seetõttu konkureerivad nad samal turul.

| (62) | Lisaks sellele ei viita keraamilised laua- ja kööginõud tingimata oma päritoluriigile. Seetõttu on tarbijal sageli väga raske teha vahet vaatlusaluses riigis ja liidus valmistatud keraamiliste laua- ja kööginõude vahel. |
| --- | --- |

(62)

Lisaks sellele ei viita keraamilised laua- ja kööginõud tingimata oma päritoluriigile. Seetõttu on tarbijal sageli väga raske teha vahet vaatlusaluses riigis ja liidus valmistatud keraamiliste laua- ja kööginõude vahel.

2.2.   Järeldus

| (63) | Arvestades esitatud põhjendusi, jõuti järeldusele, et ehkki teatud väikesed erinevused võivad esineda, on vaatlusaluses riigis toodetud ja sealt eksporditud keraamilistel laua- ja kööginõudel, Brasiilias toodetud ja turustatud keraamilistel laua- ja kööginõudel ning liidus toodetud ja müüdud keraamilistel laua- ja kööginõudel samad põhilised füüsikalised omadused ja lõppkasutajad ning seetõttu peetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(63)

Arvestades esitatud põhjendusi, jõuti järeldusele, et ehkki teatud väikesed erinevused võivad esineda, on vaatlusaluses riigis toodetud ja sealt eksporditud keraamilistel laua- ja kööginõudel, Brasiilias toodetud ja turustatud keraamilistel laua- ja kööginõudel ning liidus toodetud ja müüdud keraamilistel laua- ja kööginõudel samad põhilised füüsikalised omadused ja lõppkasutajad ning seetõttu peetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (64) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määratakse dumpinguvastase uurimise all olevate Hiina Rahvavabariigist pärit importtoodete normaalväärtus kooskõlas kõnealuse artikli lõigetega 1 kuni 6 selliste tootjate jaoks, kelle suhtes kehtivad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimused. Need tingimused esitatakse selguse huvides kokkuvõtlikult allpool:






  — | majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast, ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta, ning kulutused peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(64)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määratakse dumpinguvastase uurimise all olevate Hiina Rahvavabariigist pärit importtoodete normaalväärtus kooskõlas kõnealuse artikli lõigetega 1 kuni 6 selliste tootjate jaoks, kelle suhtes kehtivad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimused. Need tingimused esitatakse selguse huvides kokkuvõtlikult allpool:

—

majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast, ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta, ning kulutused peegeldavad turuväärtusi;

| — | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel juhtudel; |
| --- | --- |

—

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel juhtudel;

| — | puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused; |
| --- | --- |

—

puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;

| — | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus ning |
| --- | --- |

—

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus ning

| — | vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

—

vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

| (65) | Nagu on märgitud põhjenduses 12, taotles üksteist Hiina Rahvavabariigi eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma turumajanduslikku kohtlemist ja tagastas turumajanduslikku kohtlemise taotlusvormi õigeaegselt. Üks eksportiv tootja võttis siiski oma turumajandusliku kohtlemise taotluse hiljem tagasi. |
| --- | --- |

(65)

Nagu on märgitud põhjenduses 12, taotles üksteist Hiina Rahvavabariigi eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma turumajanduslikku kohtlemist ja tagastas turumajanduslikku kohtlemise taotlusvormi õigeaegselt. Üks eksportiv tootja võttis siiski oma turumajandusliku kohtlemise taotluse hiljem tagasi.

| (66) | Euroopa Kohus otsustas kohtuasjas C-249/10 P – Brosmann ja teised versus nõukogu, et algmääruse artiklis 17 sätestatud valimi moodustamise metoodikat ei saa kohaldada sama määruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt esitatud individuaalse turumajandusliku kohtlemise taotluste menetlemiseks. Kohus leidis, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt on koostööd tegevatel tootjatel, kes ei ole valimisse kaasatud, õigus taotleda oma turumajandusliku kohtlemise taotluste läbivaatamist, olenemata sellest, kas valimisse kaasamata ettevõtete jaoks arvutati individuaalne dumpingumarginaal või mitte (3). Kohtu otsust arvestades otsustati läbi vaadata mitte ainult kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja või eksportivate tootjate rühma, vaid ka seitsme valimisse kaasamata eksportiva tootja või eksportivate tootjate rühma turumajandusliku kohtlemise taotlused. Komisjon hankis kõik andmed, mida vajalikuks peeti, ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid kõnealuse äriühingu tööruumides. |
| --- | --- |

(66)

Euroopa Kohus otsustas kohtuasjas C-249/10 P – Brosmann ja teised versus nõukogu, et algmääruse artiklis 17 sätestatud valimi moodustamise metoodikat ei saa kohaldada sama määruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt esitatud individuaalse turumajandusliku kohtlemise taotluste menetlemiseks. Kohus leidis, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt on koostööd tegevatel tootjatel, kes ei ole valimisse kaasatud, õigus taotleda oma turumajandusliku kohtlemise taotluste läbivaatamist, olenemata sellest, kas valimisse kaasamata ettevõtete jaoks arvutati individuaalne dumpingumarginaal või mitte (3). Kohtu otsust arvestades otsustati läbi vaadata mitte ainult kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja või eksportivate tootjate rühma, vaid ka seitsme valimisse kaasamata eksportiva tootja või eksportivate tootjate rühma turumajandusliku kohtlemise taotlused. Komisjon hankis kõik andmed, mida vajalikuks peeti, ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid kõnealuse äriühingu tööruumides.

| (67) | Liidus kehtiva ja juurdunud tava kohaselt uuritakse, kas seotud äriühingute rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Juhul kui tegemist on Hiina Rahvavabariigis asuva taotleja tütarettevõtjaga või on muu seotud äriühing otseselt või kaudselt kaasatud vaatlusaluse toote valmistamisse või turustamisse, uuritakse turumajandusliku kohtlemise taotlust eraldi seoses iga äriühinguga, samuti äriühingute rühma kui tervikuga. |
| --- | --- |

(67)

Liidus kehtiva ja juurdunud tava kohaselt uuritakse, kas seotud äriühingute rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Juhul kui tegemist on Hiina Rahvavabariigis asuva taotleja tütarettevõtjaga või on muu seotud äriühing otseselt või kaudselt kaasatud vaatlusaluse toote valmistamisse või turustamisse, uuritakse turumajandusliku kohtlemise taotlust eraldi seoses iga äriühinguga, samuti äriühingute rühma kui tervikuga.

| (68) | Seda arvestades kontrolliti kümne eksportiva tootja, kelle koosseisu kuulus kuusteist juriidilist isikut, turumajandusliku kohtlemise taotlusi. |
| --- | --- |

(68)

Seda arvestades kontrolliti kümne eksportiva tootja, kelle koosseisu kuulus kuusteist juriidilist isikut, turumajandusliku kohtlemise taotlusi.

| (69) | Leiti, et mitte ükski kümnest Hiina Rahvavabariigis asuvast koostööd tegevast eksportivast tootjast või eksportivate tootjate rühmast ei vasta tingimustele, mis võimaldaksid turumajanduslikku kohtlemist. Turumajandusliku kohtlemise taotluse uurimise käigus avastati eelkõige, et mitte ühelgi eksportival tootjal, kas üksikult või rühmana, ei ole ühte selget peamiste raamatupidamisdokumentide kogumit, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Uurimise käigus selgus ka, et seitse äriühingut või äriühingute rühma ei suutnud komisjonile tõendada, et varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist pole üle võetud iseloomulikke märkimisväärseid moonutusi. Lisaks sellele ei suutnud kolm kümnest äriühingust tõendada, et majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast, ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta, ning kulutused kajastavad turuväärtusi. |
| --- | --- |

(69)

Leiti, et mitte ükski kümnest Hiina Rahvavabariigis asuvast koostööd tegevast eksportivast tootjast või eksportivate tootjate rühmast ei vasta tingimustele, mis võimaldaksid turumajanduslikku kohtlemist. Turumajandusliku kohtlemise taotluse uurimise käigus avastati eelkõige, et mitte ühelgi eksportival tootjal, kas üksikult või rühmana, ei ole ühte selget peamiste raamatupidamisdokumentide kogumit, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Uurimise käigus selgus ka, et seitse äriühingut või äriühingute rühma ei suutnud komisjonile tõendada, et varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist pole üle võetud iseloomulikke märkimisväärseid moonutusi. Lisaks sellele ei suutnud kolm kümnest äriühingust tõendada, et majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast, ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta, ning kulutused kajastavad turuväärtusi.

| (70) | Lisaks sellele tehti ühe eespool osutatud äriühingu juures läbi viidud kontrollkäigu ajal kindlaks, et see oli oma turumajandusliku kohtlemise taotlusvormis esitanud eksitavaid ja puudulikke andmeid, eelkõige seotud äriühingu kohta. Äriühingu üldine koostöö oli äärmiselt puudulik ja seetõttu teavitati äriühingut algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamise võimalusest ning paluti esitada selgitused. Laekunud kommentaarid kinnitasid koostöö puudumist, eriti seotud ettevõte puhul. Seetõttu otsustati ajutiselt, et äriühingut pole võimalik pidada koostööd tegevaks eksportivaks tootjaks, ja et kõik ajutised või lõplikud järeldused tehakse teadaolevate asjaolude põhjal algmääruse artikli 18 kohaselt. |
| --- | --- |

(70)

Lisaks sellele tehti ühe eespool osutatud äriühingu juures läbi viidud kontrollkäigu ajal kindlaks, et see oli oma turumajandusliku kohtlemise taotlusvormis esitanud eksitavaid ja puudulikke andmeid, eelkõige seotud äriühingu kohta. Äriühingu üldine koostöö oli äärmiselt puudulik ja seetõttu teavitati äriühingut algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamise võimalusest ning paluti esitada selgitused. Laekunud kommentaarid kinnitasid koostöö puudumist, eriti seotud ettevõte puhul. Seetõttu otsustati ajutiselt, et äriühingut pole võimalik pidada koostööd tegevaks eksportivaks tootjaks, ja et kõik ajutised või lõplikud järeldused tehakse teadaolevate asjaolude põhjal algmääruse artikli 18 kohaselt.

| (71) | Komisjon teavitas Hiina Rahvavabariigi asjaomaseid äriühinguid, Hiina Rahvavabariigi ametiasutusi ja kaebuse esitajat ametlikult turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldustest. Neile anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist, kui selleks on arvestatavad põhjused. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon teavitas Hiina Rahvavabariigi asjaomaseid äriühinguid, Hiina Rahvavabariigi ametiasutusi ja kaebuse esitajat ametlikult turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldustest. Neile anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist, kui selleks on arvestatavad põhjused.

| (72) | Mitu äriühingut avaldas nördimust selle üle, et komisjon pole suutnud vastata nende turumajandusliku kohtlemise taotlusele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c ette nähtud kolme kuu jooksul. See peaks muutma uurimise menetlusvea tõttu ebaseaduslikuks ja komisjonil tuleks uurimine lõpetada kooskõlas Brosmanni kohtuasjas tehtud otsusega (4). |
| --- | --- |

(72)

Mitu äriühingut avaldas nördimust selle üle, et komisjon pole suutnud vastata nende turumajandusliku kohtlemise taotlusele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c ette nähtud kolme kuu jooksul. See peaks muutma uurimise menetlusvea tõttu ebaseaduslikuks ja komisjonil tuleks uurimine lõpetada kooskõlas Brosmanni kohtuasjas tehtud otsusega (4).

| (73) | Komisjon tunnistab, et uurimist ja kohapeal Hiinas kontrollimist vajavate turumajandusliku kohtlemise taotluste suure hulga tõttu ei olnud käesoleval erijuhtumil võimalik turumajanduslikku kohtlemist ettenähtud aja jooksul määrata. Komisjon viitas ka Esimese Astme Kohtu hiljutisele otsusele, mille kohaselt turumajandusliku kohtlemise määramiseks algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c ette nähtud tähtaja ületamine pole iseenesest piisav põhjus dumpinguvastaseid meetmeid kohaldava määruse kehtetuks tunnistamiseks (5). Seetõttu lükati taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon tunnistab, et uurimist ja kohapeal Hiinas kontrollimist vajavate turumajandusliku kohtlemise taotluste suure hulga tõttu ei olnud käesoleval erijuhtumil võimalik turumajanduslikku kohtlemist ettenähtud aja jooksul määrata. Komisjon viitas ka Esimese Astme Kohtu hiljutisele otsusele, mille kohaselt turumajandusliku kohtlemise määramiseks algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c ette nähtud tähtaja ületamine pole iseenesest piisav põhjus dumpinguvastaseid meetmeid kohaldava määruse kehtetuks tunnistamiseks (5). Seetõttu lükati taotlus tagasi.

| (74) | Lisaks sellele vaidlustas kuus äriühingut komisjoni hinnangu selle kohta, et neil puudub üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Komisjon uuris neid nõudeid põhjalikult ja leidis, et esitatud selgitustest ei piisa üldiste järelduste ümberlükkamiseks, mis tehti pärast kohapeal läbiviidud kontrolli. Konkreetsemalt oli uus teave teatud juhtudel vastuolus varem esitatud andmetega, kusjuures mõnel juhul esitasid äriühingud uut tõendusmaterjali, mida polnud esitatud või kättesaadavaks tehtud kohapeal läbi viidud kontrolli käigus. |
| --- | --- |

(74)

Lisaks sellele vaidlustas kuus äriühingut komisjoni hinnangu selle kohta, et neil puudub üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Komisjon uuris neid nõudeid põhjalikult ja leidis, et esitatud selgitustest ei piisa üldiste järelduste ümberlükkamiseks, mis tehti pärast kohapeal läbiviidud kontrolli. Konkreetsemalt oli uus teave teatud juhtudel vastuolus varem esitatud andmetega, kusjuures mõnel juhul esitasid äriühingud uut tõendusmaterjali, mida polnud esitatud või kättesaadavaks tehtud kohapeal läbi viidud kontrolli käigus.

| (75) | Viis äriühingut vaidlustasid komisjoni järeldused, mille kohaselt neil ei õnnestunud tõendada, et varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist pole üle võetud iseloomulikke märkimisväärseid moonutusi. Saadud selgitused ei ole siiski sellise iseloomuga, mis võimaldaks komisjonil muuta pärast kohapeal läbi viidud kontrolli tehtud järeldusi. Konkreetselt ei esitanud äriühingud mingeid tõendeid, mis oleksid usaldusväärselt ümber lükanud komisjoni esialgsed järeldused selle kohta, et varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist on üle kantud moonutused, mis on seotud näiteks varade ja maakasutusõigustega. |
| --- | --- |

(75)

Viis äriühingut vaidlustasid komisjoni järeldused, mille kohaselt neil ei õnnestunud tõendada, et varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist pole üle võetud iseloomulikke märkimisväärseid moonutusi. Saadud selgitused ei ole siiski sellise iseloomuga, mis võimaldaks komisjonil muuta pärast kohapeal läbi viidud kontrolli tehtud järeldusi. Konkreetselt ei esitanud äriühingud mingeid tõendeid, mis oleksid usaldusväärselt ümber lükanud komisjoni esialgsed järeldused selle kohta, et varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist on üle kantud moonutused, mis on seotud näiteks varade ja maakasutusõigustega.

| (76) | Lõpuks, kaks äriühingut vaidlustasid järeldused, mille kohaselt nad ei suutnud tõendada, et majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast, ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta, ning kulutused kajastavad turuväärtusi. Konkreetselt ei olnud ühelt äriühingult saadud tõendid piisavad, et ümber lükata komisjoni järeldusi selle kohta, et riik sekkus äriühingu värbamispoliitikasse. Samal ajal esitas teine äriühingu uut ja vastuolulist teavet toormaterjali ostude kohta. |
| --- | --- |

(76)

Lõpuks, kaks äriühingut vaidlustasid järeldused, mille kohaselt nad ei suutnud tõendada, et majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast, ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta, ning kulutused kajastavad turuväärtusi. Konkreetselt ei olnud ühelt äriühingult saadud tõendid piisavad, et ümber lükata komisjoni järeldusi selle kohta, et riik sekkus äriühingu värbamispoliitikasse. Samal ajal esitas teine äriühingu uut ja vastuolulist teavet toormaterjali ostude kohta.

| (77) | Eespool osutatud asjaolude põhjal järeldati, et mitte ükski esitatud väidetest ei olnud piisav turumajandusliku kohtlemise määramise kohta tehtud otsuste muutmiseks. |
| --- | --- |

(77)

Eespool osutatud asjaolude põhjal järeldati, et mitte ükski esitatud väidetest ei olnud piisav turumajandusliku kohtlemise määramise kohta tehtud otsuste muutmiseks.

| (78) | Eeltoodud asjaolude põhjal järeldati, et mitte ükski kümnest Hiina Rahvavabariigis asuvast koostööd tegevast eksportivast tootjast või eksportivate tootjate rühmast, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, ei suutnud tõendada, et nad vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(78)

Eeltoodud asjaolude põhjal järeldati, et mitte ükski kümnest Hiina Rahvavabariigis asuvast koostööd tegevast eksportivast tootjast või eksportivate tootjate rühmast, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, ei suutnud tõendada, et nad vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (79) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Selguse huvides esitatakse need kriteeriumid kokkuvõtlikult allpool:






  — | täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua; |
| --- | --- | --- |

(79)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Selguse huvides esitatakse need kriteeriumid kokkuvõtlikult allpool:

—

täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua;

| — | ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud; |
| --- | --- |

—

ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;

| — | enamusosalus kuulub eraisikutele. Direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu; |
| --- | --- |

—

enamusosalus kuulub eraisikutele. Direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;

| — | vahetuskursi ümberarvestused tehakse turukursi alusel ja |
| --- | --- |

—

vahetuskursi ümberarvestused tehakse turukursi alusel ja

| — | riiklik sekkumine ei ole selline, mis võimaldab meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

—

riiklik sekkumine ei ole selline, mis võimaldab meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (80) | Kolm valimisse kaasatud eksportivat tootjat ja seitse valimisse kaasamata eksportivat tootjat, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. Lisaks sellele taotlesid kaks samasse valimisse kaasatud eksportivat tootjat ning neli valimisse kaasamata eksportivat tootjat ainult individuaalset kohtlemist. Algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt uuriti ainult valimisse kaasatud individuaalset kohtlemist taotlenud äriühinguid. |
| --- | --- |

(80)

Kolm valimisse kaasatud eksportivat tootjat ja seitse valimisse kaasamata eksportivat tootjat, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. Lisaks sellele taotlesid kaks samasse valimisse kaasatud eksportivat tootjat ning neli valimisse kaasamata eksportivat tootjat ainult individuaalset kohtlemist. Algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt uuriti ainult valimisse kaasatud individuaalset kohtlemist taotlenud äriühinguid.

| (81) | Arvestades asjaoluga, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused lükati esialgu tagasi, ja tuginedes olemasolevatele andmetele, otsustati ajutiselt, et kõik valimisse kaasatud äriühingud, kes taotlesid individuaalset kohtlemist, vastavad individuaalset kohtlemist võimaldavatele tingimustele. |
| --- | --- |

(81)

Arvestades asjaoluga, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused lükati esialgu tagasi, ja tuginedes olemasolevatele andmetele, otsustati ajutiselt, et kõik valimisse kaasatud äriühingud, kes taotlesid individuaalset kohtlemist, vastavad individuaalset kohtlemist võimaldavatele tingimustele.

3.   Individuaalne hindamine

| (82) | Seitse valimisse kaasamata koostööd tegevat eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma esitasid algmääruse artikli 17 lõike 3 kohase individuaalse hindamise taotluse. |
| --- | --- |

(82)

Seitse valimisse kaasamata koostööd tegevat eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma esitasid algmääruse artikli 17 lõike 3 kohase individuaalse hindamise taotluse.

| (83) | Komisjon ei ole selles menetluse etapis teinud ühtki otsust individuaalse hindamise taotluste kohta. Hindamine viiakse läbi ettenähtud ajal. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon ei ole selles menetluse etapis teinud ühtki otsust individuaalse hindamise taotluste kohta. Hindamine viiakse läbi ettenähtud ajal.

4.   Normaalväärtus

4.1.   Võrdlusriigi valik

| (84) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt arvutatakse normaalväärtus eksportivate tootjate jaoks, kellele pole määratud turumajanduslikku kohtlemist, kodumaiste hindade või võrdlusriigi arvestusliku normaalväärtuse alusel. |
| --- | --- |

(84)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt arvutatakse normaalväärtus eksportivate tootjate jaoks, kellele pole määratud turumajanduslikku kohtlemist, kodumaiste hindade või võrdlusriigi arvestusliku normaalväärtuse alusel.

| (85) | Komisjon viitas algatamisteates oma kavatsusele kasutada Vene Föderatsiooni kui sobivat võrdlusriiki normaalväärtuse kindlaksmääramiseks ja tegi huvitatud osapooltele ettepaneku esitada oma seisukohad. |
| --- | --- |

(85)

Komisjon viitas algatamisteates oma kavatsusele kasutada Vene Föderatsiooni kui sobivat võrdlusriiki normaalväärtuse kindlaksmääramiseks ja tegi huvitatud osapooltele ettepaneku esitada oma seisukohad.

| (86) | Komisjon sai arvukalt vastuseid, milles väideti, et Venemaa ei ole sobiv võrdlusriik. Eelkõige viitas saadud teave asjaolule, et Venemaa portselaniturg põhineb toetustele ja on spetsialiseerunud dekoratiivportselanile, mille valmistamiseks kasutatakse kalleid materjale, samas kui vaatlusaluse toote kodumaine tootmine on suhteliselt väike võrreldes kodumaise tarbimisega. Lisaks kaitsevad Venemaa turgu mittetariifsed tõkked, näiteks sertifitseerimissüsteemid GOST. Seetõttu jõuti järeldusele, et Venemaa ei ole sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon sai arvukalt vastuseid, milles väideti, et Venemaa ei ole sobiv võrdlusriik. Eelkõige viitas saadud teave asjaolule, et Venemaa portselaniturg põhineb toetustele ja on spetsialiseerunud dekoratiivportselanile, mille valmistamiseks kasutatakse kalleid materjale, samas kui vaatlusaluse toote kodumaine tootmine on suhteliselt väike võrreldes kodumaise tarbimisega. Lisaks kaitsevad Venemaa turgu mittetariifsed tõkked, näiteks sertifitseerimissüsteemid GOST. Seetõttu jõuti järeldusele, et Venemaa ei ole sobiv võrdlusriik.

| (87) | Seetõttu uuris komisjon, millist muud riiki oleks mõistlik valida võrdlusriigiks ja saatis kirjad teadaolevatele tootjatele mitmes riigis, sealhulgas Tais, Indias, Malaisias, Türgis, Brasiilias, Ukrainas, Indoneesias, Egiptuses, Colombias, Lõuna-Koreas, Bangladeshis ja Argentinas, mille järel India, Türgi, Brasiilia ja Venemaa tootjad kinnitasid oma valmisolekut teha komisjoniga koostööd. Siiski vastas ainult kolm tootjat, vastavalt Brasiiliast, Taist ja Venemaalt, küsimustikule. Uurimine näitas, et Brasiilias on olemas kodumaine konkurentsivõimeline keraamiliste laua- ja kööginõude turg arvukate tootjate ja suhteliselt madala tollimaksuga. Lisaks analüüsiti Brasiilia koostööd tegeva tootja esitatud andmeid ja leiti, et tegemist on usaldusväärse teabega, mida on võimalik kasutada normaalväärtuse arvutamise alusena. |
| --- | --- |

(87)

Seetõttu uuris komisjon, millist muud riiki oleks mõistlik valida võrdlusriigiks ja saatis kirjad teadaolevatele tootjatele mitmes riigis, sealhulgas Tais, Indias, Malaisias, Türgis, Brasiilias, Ukrainas, Indoneesias, Egiptuses, Colombias, Lõuna-Koreas, Bangladeshis ja Argentinas, mille järel India, Türgi, Brasiilia ja Venemaa tootjad kinnitasid oma valmisolekut teha komisjoniga koostööd. Siiski vastas ainult kolm tootjat, vastavalt Brasiiliast, Taist ja Venemaalt, küsimustikule. Uurimine näitas, et Brasiilias on olemas kodumaine konkurentsivõimeline keraamiliste laua- ja kööginõude turg arvukate tootjate ja suhteliselt madala tollimaksuga. Lisaks analüüsiti Brasiilia koostööd tegeva tootja esitatud andmeid ja leiti, et tegemist on usaldusväärse teabega, mida on võimalik kasutada normaalväärtuse arvutamise alusena.

| (88) | Arvestades eeltoodud asjaolusid ja menetluse selles etapis saadaval olnud andmeid, valiti Brasiilia esialgu asjakohaseks ja sobivaks võrdlusriigiks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a. |
| --- | --- |

(88)

Arvestades eeltoodud asjaolusid ja menetluse selles etapis saadaval olnud andmeid, valiti Brasiilia esialgu asjakohaseks ja sobivaks võrdlusriigiks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a.

4.2.   Normaalväärtuse määramine

| (89) | Võttes arvesse, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused lükati tagasi, määrati normaalväärtus kõikide Hiina eksportivate tootjate jaoks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt andmete põhjal, mis saadi võrdlusriigis asuvalt tootjalt. |
| --- | --- |

(89)

Võttes arvesse, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused lükati tagasi, määrati normaalväärtus kõikide Hiina eksportivate tootjate jaoks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt andmete põhjal, mis saadi võrdlusriigis asuvalt tootjalt.

| (90) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt selgitas komisjon esmalt välja, kas samasuguse toote müük Brasiilias sõltumatutele klientidele on tüüpiline. Leiti, et Brasiilia koostööd tegeva tootja samasuguse toote müük toimus Brasiilia siseturul tüüpilistes kogustes, võrreldes liitu eksporditud vaatlusaluse toote müügiga valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt. |
| --- | --- |

(90)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt selgitas komisjon esmalt välja, kas samasuguse toote müük Brasiilias sõltumatutele klientidele on tüüpiline. Leiti, et Brasiilia koostööd tegeva tootja samasuguse toote müük toimus Brasiilia siseturul tüüpilistes kogustes, võrreldes liitu eksporditud vaatlusaluse toote müügiga valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt.

| (91) | Seejärel uuris komisjon, kas sellist müüki võib algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvaks. Selleks tehti kindlaks kasumliku müügi osakaal sõltumatutele klientidele. Müügitehing loeti kasumlikuks, kui ühiku hind oli tootmismaksumusega võrdne või sellest kõrgem. Sel viisil tehti kindlaks Brasiilia tootja tootmiskulu uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(91)

Seejärel uuris komisjon, kas sellist müüki võib algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvaks. Selleks tehti kindlaks kasumliku müügi osakaal sõltumatutele klientidele. Müügitehing loeti kasumlikuks, kui ühiku hind oli tootmismaksumusega võrdne või sellest kõrgem. Sel viisil tehti kindlaks Brasiilia tootja tootmiskulu uurimisperioodi jooksul.

| (92) | Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte. |
| --- | --- |

(92)

Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

| (93) | Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil |
| --- | --- |

(93)

Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil

| (94) | Tooteliikide puhul, mida ei müüdud kasumlikult, arvutati normaalväärtus nii, et Brasiilia tootja tootmiskuludele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning Brasiilia tootja kasumlikult müüdud tooteliigi kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(94)

Tooteliikide puhul, mida ei müüdud kasumlikult, arvutati normaalväärtus nii, et Brasiilia tootja tootmiskuludele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning Brasiilia tootja kasumlikult müüdud tooteliigi kasumimarginaal.

5.   Ekspordihinnad eksportivatele tootjatele, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine

| (95) | Kuna kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, toimus eksportmüük otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(95)

Kuna kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, toimus eksportmüük otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

6.   Võrdlus

| (96) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehinna alusel. Dumpingumarginaalide määramiseks võrreldi valimisse kaasatud eksportijate individuaalseid tehasehindu võrdlustootja omamaise müügi hindadega või asjakohasel juhul arvutatud normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(96)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehinna alusel. Dumpingumarginaalide määramiseks võrreldi valimisse kaasatud eksportijate individuaalseid tehasehindu võrdlustootja omamaise müügi hindadega või asjakohasel juhul arvutatud normaalväärtusega.

| (97) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajaduse korral võeti kohandamisel arvesse kaubanduslikku tasandit, füüsikaliste omaduste erinevust ja teisi tegureid, mis mõjutavad hindade võrreldavust, eriti „margitoote kujundamist”. |
| --- | --- |

(97)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajaduse korral võeti kohandamisel arvesse kaubanduslikku tasandit, füüsikaliste omaduste erinevust ja teisi tegureid, mis mõjutavad hindade võrreldavust, eriti „margitoote kujundamist”.

| (98) | Esiteks uuriti, kas kaubandustasandi kohandus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga d on õigustatud. Sellega seoses leiti, et Hiina eksport toimus peamiselt hulgimüügi tasandil, kuid võrdlusriigis toimus müük ka jaetasandil. Edasise uurimisega tuvastati, et erinevad turustusahelad mõjutasid hinnataset mõlemal turul, mõjutades sellega ka ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglast hinnavõrdlust. Lisaks näitas uurimine, et põhiosa Hiina ekspordimüügist toimus suurtes kogustes, samal ajal kui põhiosa omamaisest müügist võrdlusriigis toimus väiksemates kogustes, mille tagajärjel tekkisid kahel asjaomasel turul hinnaerinevused samal kaubandustasandil. Seetõttu kohandati ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglase hinnavõrdluse tagamiseks normaalväärtust hinnaerinevuste alusel samal kaubandustasandil võrdlusriigis ja vajaduse korral hinnaerinevuste alusel, mis tuvastati seoses müüdud kogustega igal kaubandustasandil. |
| --- | --- |

(98)

Esiteks uuriti, kas kaubandustasandi kohandus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga d on õigustatud. Sellega seoses leiti, et Hiina eksport toimus peamiselt hulgimüügi tasandil, kuid võrdlusriigis toimus müük ka jaetasandil. Edasise uurimisega tuvastati, et erinevad turustusahelad mõjutasid hinnataset mõlemal turul, mõjutades sellega ka ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglast hinnavõrdlust. Lisaks näitas uurimine, et põhiosa Hiina ekspordimüügist toimus suurtes kogustes, samal ajal kui põhiosa omamaisest müügist võrdlusriigis toimus väiksemates kogustes, mille tagajärjel tekkisid kahel asjaomasel turul hinnaerinevused samal kaubandustasandil. Seetõttu kohandati ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglase hinnavõrdluse tagamiseks normaalväärtust hinnaerinevuste alusel samal kaubandustasandil võrdlusriigis ja vajaduse korral hinnaerinevuste alusel, mis tuvastati seoses müüdud kogustega igal kaubandustasandil.

| (99) | Teiseks uuriti, kas algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a kohane füüsikaliste omaduste erinevuse kohandus on õigustatud. Sellega seoses tehti uurimise käigus kindlaks, et Hiina eksportivad tootjad liigitavad oma tooted kuni viide erinevasse kvaliteediklassi, mida märgistatakse tähtedega A kuni E ja mille hinnad erinevad märkimisväärselt. Eksport liitu koosneb suuremas osas A, B või C klassi toodetest või nende kombinatsioonist. Kõnealune kvaliteediklassideks liigitamine ei ole paraku üldine ega põhine kogu tootmisharule kohaldatavatel üldstandarditel, vaid on pigem ettevõttesisene ja annab võimaluse erinevate hindade määramiseks. Kuid võrdlusriigi tootja müüb Brasiilia siseturul ainult A klassiga võrdsustatavat toodangut ning seetõttu leiti, et hinnavõrdlus on mõjutatud. Seetõttu kohandati Hiina A klassi ekspordihinda kõrgemaks, et see oleks võrreldav toodanguga, mida võrdlustootja müüb Brasiilia turul. |
| --- | --- |

(99)

Teiseks uuriti, kas algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a kohane füüsikaliste omaduste erinevuse kohandus on õigustatud. Sellega seoses tehti uurimise käigus kindlaks, et Hiina eksportivad tootjad liigitavad oma tooted kuni viide erinevasse kvaliteediklassi, mida märgistatakse tähtedega A kuni E ja mille hinnad erinevad märkimisväärselt. Eksport liitu koosneb suuremas osas A, B või C klassi toodetest või nende kombinatsioonist. Kõnealune kvaliteediklassideks liigitamine ei ole paraku üldine ega põhine kogu tootmisharule kohaldatavatel üldstandarditel, vaid on pigem ettevõttesisene ja annab võimaluse erinevate hindade määramiseks. Kuid võrdlusriigi tootja müüb Brasiilia siseturul ainult A klassiga võrdsustatavat toodangut ning seetõttu leiti, et hinnavõrdlus on mõjutatud. Seetõttu kohandati Hiina A klassi ekspordihinda kõrgemaks, et see oleks võrreldav toodanguga, mida võrdlustootja müüb Brasiilia turul.

| (100) | Kolmandaks tehti uurimise käigus kindlaks, et Brasiilia tootja müüb Brasiilia turul ainult margitooteid, samal ajal kui Hiina eksportivad tootjad ei müü margitooteid, vaid keraamilisi laua- ja kööginõusid pigem niinimetatud omatoodete või argitoodetena. Klientide arusaamade kohaselt esindavad margitooted teatud mainet, tagatud kvaliteeti ja kujundust, mis omakorda tõstab turuhindu, samal ajal kui argi- ja omatooteid, ehkki neil on samasugused füüsikalised ja tehnilised omadused, müüakse tavaliselt tunduvalt madalama hinnaga. Arvestades, et margitoote lisaväärtust pole üldiselt võimalik hinnata konkreetsete arvnäitajate abil, sest see sõltub paljudest erinevatest teguritest, nagu näiteks tarbijate arusaamad, margitoote tuntus, ning muudest mõjuritest, mida ei ole võimalik kvantifitseerida, kinnitas Brasiilia tootja seoses käesoleva juhtumiga, et tema keraamilisi margitooteid on Brasiilia turul võimalik müüa oluliselt kõrgemate hindadega kui muid kaubamärgita tooteid (argitooteid). Seetõttu kohandati algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaselt ka normaalväärtust. |
| --- | --- |

(100)

Kolmandaks tehti uurimise käigus kindlaks, et Brasiilia tootja müüb Brasiilia turul ainult margitooteid, samal ajal kui Hiina eksportivad tootjad ei müü margitooteid, vaid keraamilisi laua- ja kööginõusid pigem niinimetatud omatoodete või argitoodetena. Klientide arusaamade kohaselt esindavad margitooted teatud mainet, tagatud kvaliteeti ja kujundust, mis omakorda tõstab turuhindu, samal ajal kui argi- ja omatooteid, ehkki neil on samasugused füüsikalised ja tehnilised omadused, müüakse tavaliselt tunduvalt madalama hinnaga. Arvestades, et margitoote lisaväärtust pole üldiselt võimalik hinnata konkreetsete arvnäitajate abil, sest see sõltub paljudest erinevatest teguritest, nagu näiteks tarbijate arusaamad, margitoote tuntus, ning muudest mõjuritest, mida ei ole võimalik kvantifitseerida, kinnitas Brasiilia tootja seoses käesoleva juhtumiga, et tema keraamilisi margitooteid on Brasiilia turul võimalik müüa oluliselt kõrgemate hindadega kui muid kaubamärgita tooteid (argitooteid). Seetõttu kohandati algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaselt ka normaalväärtust.

| (101) | Lisaks võeti vajaduse korral kohandamisel arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamis- ja laenukulusid ning pangatasusid kõikidel juhtudel, kui need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui tõendid neid kinnitasid. |
| --- | --- |

(101)

Lisaks võeti vajaduse korral kohandamisel arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamis- ja laenukulusid ning pangatasusid kõikidel juhtudel, kui need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui tõendid neid kinnitasid.

7.   Dumpingumarginaalid

| (102) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, dumpingumarginaalid kindlaks võrdlusriigis selle tooteliigi suhtes kehtiva kaalutud keskmise normaalväärtuse ja iga äriühingu puhul selle tooteliigi suhtes kehtiva kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel ja väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(102)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, dumpingumarginaalid kindlaks võrdlusriigis selle tooteliigi suhtes kehtiva kaalutud keskmise normaalväärtuse ja iga äriühingu puhul selle tooteliigi suhtes kehtiva kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel ja väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.

| (103) | Valimisse mitte kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate jaoks arvutati valimisse kaasatud eksportivate tootjate dumpingumarginaalide põhjal kaalutud keskmine. Sellest lähtuvalt on valimisse mitte kaasatud eksportivate tootjate jaoks määratud ajutine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 26,6 %. |
| --- | --- |

(103)

Valimisse mitte kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate jaoks arvutati valimisse kaasatud eksportivate tootjate dumpingumarginaalide põhjal kaalutud keskmine. Sellest lähtuvalt on valimisse mitte kaasatud eksportivate tootjate jaoks määratud ajutine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 26,6 %.

| (104) | Selleks et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse koostööst hoidunud või mitte teadaolevate Hiina RV eksportivate tootjate suhtes, määrati esiteks kindlaks koostöö tase; selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid liitu suunatud ekspordi mahu kohta vastava Eurostati statistikaga. |
| --- | --- |

(104)

Selleks et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse koostööst hoidunud või mitte teadaolevate Hiina RV eksportivate tootjate suhtes, määrati esiteks kindlaks koostöö tase; selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid liitu suunatud ekspordi mahu kohta vastava Eurostati statistikaga.

| (105) | Käesoleva uurimise raames hinnati Hiina Rahvavabariigi poolset koostööd killustatud tootmisharu kohta kõrgeks, sest endast teada andnud eksportivad tootjad esindasid üle 60 % kogu Hiina Rahvavabariigist liitu suunatud vaatlusaluste toodete koguekspordist. Seetõttu määrati kõikidele teistele eksportivatele tootjatele kohaldatav üleriigiline marginaal, kasutades valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele tüüpiliste tooteliikide ja mahtude jaoks määratud kõrgeima dumpingumarginaali kaalutud keskmist. Selle alusel määrati esialgseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 58,8 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(105)

Käesoleva uurimise raames hinnati Hiina Rahvavabariigi poolset koostööd killustatud tootmisharu kohta kõrgeks, sest endast teada andnud eksportivad tootjad esindasid üle 60 % kogu Hiina Rahvavabariigist liitu suunatud vaatlusaluste toodete koguekspordist. Seetõttu määrati kõikidele teistele eksportivatele tootjatele kohaldatav üleriigiline marginaal, kasutades valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele tüüpiliste tooteliikide ja mahtude jaoks määratud kõrgeima dumpingumarginaali kaalutud keskmist. Selle alusel määrati esialgseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 58,8 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.

| (106) | Sellest lähtuvalt on ajutised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd ja Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd | 31,2 % |
| CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd ja Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % |
| Valimisse mitte kaasatud koostööd tegevad eksportivad tootjad | 26,6 % |
| Üleriigiline dumpingumarginaal | 58,8 % |

(106)

Sellest lähtuvalt on ajutised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd ja Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd

31,2 %

CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd ja Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

Valimisse mitte kaasatud koostööd tegevad eksportivad tootjad

26,6 %

Üleriigiline dumpingumarginaal

58,8 %

D.   KAHJU

1.   Liidu toodang ja liidu tootmisharu

| (107) | Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootjate kohta, kaasa arvatud kaebuses esitatud andmed ja ettepanekud seoses tootjatega, kes ei andnud endast käesoleva uurimise raames teada. Samasuguste toodete kogutoodangut liidus hinnati Euroopa ja riiklike ühenduste esitatud andmete ekstrapoleerimise teel, võrreldi vastastikku üksiktootjate esitatud andmetega ning teaduslikes uurimustes ja statistilistes allikates toodud andmetega. |
| --- | --- |

(107)

Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootjate kohta, kaasa arvatud kaebuses esitatud andmed ja ettepanekud seoses tootjatega, kes ei andnud endast käesoleva uurimise raames teada. Samasuguste toodete kogutoodangut liidus hinnati Euroopa ja riiklike ühenduste esitatud andmete ekstrapoleerimise teel, võrreldi vastastikku üksiktootjate esitatud andmetega ning teaduslikes uurimustes ja statistilistes allikates toodud andmetega.

| (108) | Uurimisperioodi jooksul valmistasid liidus samasuguseid tooteid rohkem kui 200 liidu tootjat. Eelnevat põhjendust arvesse võttes leiti, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli hinnanguliselt umbes 240 200 tonni. Liidu tootjad, kelle toodang moodustab liidu kogutoodangu, moodustavad algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses liidu tootmisharu (edaspidi „liidu tootmisharu”). Liidu tootmisharu jaotati kaheks osaks: VKEd ja suuremad ettevõtjad. VKEd andsid kõnealusel ajavahemikul 42 % liidu kogutoodangust. Kahtlemata jaotub liidu tootmine äärmiselt ebaühtlaselt, koondudes siiski Tšehhi Vabariiki, Prantsuse Vabariiki (Prantsusmaa), Saksamaale, Itaaliasse, Poola Vabariiki (Poola), Portugali Vabariiki (Portugal), Rumeeniasse, Hispaania Kuningriiki (Hispaania) ning Suurbritanniasse ja Põhja-Iirimaale (Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

(108)

Uurimisperioodi jooksul valmistasid liidus samasuguseid tooteid rohkem kui 200 liidu tootjat. Eelnevat põhjendust arvesse võttes leiti, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli hinnanguliselt umbes 240 200 tonni. Liidu tootjad, kelle toodang moodustab liidu kogutoodangu, moodustavad algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses liidu tootmisharu (edaspidi „liidu tootmisharu”). Liidu tootmisharu jaotati kaheks osaks: VKEd ja suuremad ettevõtjad. VKEd andsid kõnealusel ajavahemikul 42 % liidu kogutoodangust. Kahtlemata jaotub liidu tootmine äärmiselt ebaühtlaselt, koondudes siiski Tšehhi Vabariiki, Prantsuse Vabariiki (Prantsusmaa), Saksamaale, Itaaliasse, Poola Vabariiki (Poola), Portugali Vabariiki (Portugal), Rumeeniasse, Hispaania Kuningriiki (Hispaania) ning Suurbritanniasse ja Põhja-Iirimaale (Ühendkuningriik).

2.   Liidu tarbimine

| (109) | Uurimisaluste toodete tarbimise ulatus liidus tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal impordi kohta ning liidu tootmisharu müügi kohta liidu turul esitatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(109)

Uurimisaluste toodete tarbimise ulatus liidus tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal impordi kohta ning liidu tootmisharu müügi kohta liidu turul esitatud andmete põhjal.

| (110) | Nende andmete alusel arenes liidu tarbimine järgmiselt:

  Tabel 1










  Maht (tonnides) | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine | 826 896 | 687 609 | 750 830 | 726 614 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 83 | 91 | 88 |

(110)

Nende andmete alusel arenes liidu tarbimine järgmiselt:

Tabel 1

Maht (tonnides)

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Liidu tarbimine

826 896

687 609

750 830

726 614

Indeks (2008 = 100)

100

83

91

88

| (111) | Keraamiliste laua- ja kööginõude kogutarbimine liidus vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 12 % võrra. Peamine, 17 % suurune langus toimus ajavahemikus 2008–2009. |
| --- | --- |

(111)

Keraamiliste laua- ja kööginõude kogutarbimine liidus vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 12 % võrra. Peamine, 17 % suurune langus toimus ajavahemikus 2008–2009.

| (112) | Täheldatud tarbimise üldine vähenemine vaatlusaluse perioodi jooksul on seotud 2009. aasta majanduskriisist taastumise mõjudega. Keraamiliste laua- ja kööginõude turu väljavaated on head (6). |
| --- | --- |

(112)

Täheldatud tarbimise üldine vähenemine vaatlusaluse perioodi jooksul on seotud 2009. aasta majanduskriisist taastumise mõjudega. Keraamiliste laua- ja kööginõude turu väljavaated on head (6).

3.   Import vaatlusalusest riigist

3.1.   Vaatlusalusest riigist dumpinguhinnaga impordi maht, hind ja turuosa

| (113) | Eurostati andmete põhjal kujunesid vaatlusaluste toodete impordi maht, turuosa ja keskmised hinnad järgmiselt:

  Tabel 2










  Import Hiina Rahvavabariigist | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht (tonnides) | 535 593 | 449 346 | 516 618 | 485 814 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 84 | 96 | 91 |
| Turuosa | 64,8 % | 65,3 % | 68,8 % | 66,9 % |
| Keskmine impordihind (eurot/tonn) | 1 274 | 1 307 | 1 473 | 1 499 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 103 | 116 | 118 |

(113)

Eurostati andmete põhjal kujunesid vaatlusaluste toodete impordi maht, turuosa ja keskmised hinnad järgmiselt:

Tabel 2

Import Hiina Rahvavabariigist

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Impordi maht (tonnides)

535 593

449 346

516 618

485 814

Indeks (2008 = 100)

100

84

96

91

Turuosa

64,8 %

65,3 %

68,8 %

66,9 %

Keskmine impordihind (eurot/tonn)

1 274

1 307

1 473

1 499

Indeks (2008 = 100)

100

103

116

118

| (114) | Vaatlusalusel perioodil Hiinast liitu suunatud impordi kogumaht vähenes perioodi jooksul rohkem kui 9 % võrra ja moodustas 485 814 tonni. Siiski tuleks märkida, et protsentuaalselt vähenes import Hiinast vähem kui ELi kogutarbimine. Kogu vaatlusaluse ajavahemiku analüüs näitab, et Hiina impordi turuosa suurenes tegelikult 64,8 %-lt 2008. aastal kuni 66,9 %-ni uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(114)

Vaatlusalusel perioodil Hiinast liitu suunatud impordi kogumaht vähenes perioodi jooksul rohkem kui 9 % võrra ja moodustas 485 814 tonni. Siiski tuleks märkida, et protsentuaalselt vähenes import Hiinast vähem kui ELi kogutarbimine. Kogu vaatlusaluse ajavahemiku analüüs näitab, et Hiina impordi turuosa suurenes tegelikult 64,8 %-lt 2008. aastal kuni 66,9 %-ni uurimisperioodil.

| (115) | Impordihind tõusis vaatlusaluse perioodi jooksul 17,7 % võrra, 1 274 eurolt tonni kohta kuni 1 499 euroni tonni kohta. Tegemist on vaatlusaluse toote koguimpordi keskmise impordihinnaga tonni kohta, mis tähendab, et muutused toodete valikus võivad seda suundumust mõjutada. |
| --- | --- |

(115)

Impordihind tõusis vaatlusaluse perioodi jooksul 17,7 % võrra, 1 274 eurolt tonni kohta kuni 1 499 euroni tonni kohta. Tegemist on vaatlusaluse toote koguimpordi keskmise impordihinnaga tonni kohta, mis tähendab, et muutused toodete valikus võivad seda suundumust mõjutada.

3.2.   Hinna allalöömine

| (116) | Hindade allalöömise väljaselgitamiseks võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate sõltumatutele klientidele pakutavaid kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul, kohandatuna tehasehindade tasemele, see tähendab, arvates maha veokulud liidus ning hinnaalandused ja hinnavähendid, koostööd tegevate Hiina Rahvavabariigi eksportijate vastavate kaalutud keskmiste hindadega esimesel müügil sõltumatule kliendile liidu turul, st millest olid hinnaalandused maha arvatud ning mis olid vajaduse korral kohandatud CIF-hindadega liidu piiril ning ka kehtivate tollimaksude, tollivormistuskulude ja impordijärgsetele kuludega. Madalama klassi toodete hinnad kohandati A klassi hinnatasemega, sest leiti, et tarbija seisukohalt lähtudes konkureerisid madalama klassi tooted A klassi toodetega. See järeldus on esitatud ka eespool põhjenduses (61). Liidu tootmisharu hinnad kohandati ka kaubandustasandi erinevustega ja vajaduse korral seati eesmärk neutraliseerida margitoote kujundamisega seotud hinnaelemendid. |
| --- | --- |

(116)

Hindade allalöömise väljaselgitamiseks võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate sõltumatutele klientidele pakutavaid kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul, kohandatuna tehasehindade tasemele, see tähendab, arvates maha veokulud liidus ning hinnaalandused ja hinnavähendid, koostööd tegevate Hiina Rahvavabariigi eksportijate vastavate kaalutud keskmiste hindadega esimesel müügil sõltumatule kliendile liidu turul, st millest olid hinnaalandused maha arvatud ning mis olid vajaduse korral kohandatud CIF-hindadega liidu piiril ning ka kehtivate tollimaksude, tollivormistuskulude ja impordijärgsetele kuludega. Madalama klassi toodete hinnad kohandati A klassi hinnatasemega, sest leiti, et tarbija seisukohalt lähtudes konkureerisid madalama klassi tooted A klassi toodetega. See järeldus on esitatud ka eespool põhjenduses (61). Liidu tootmisharu hinnad kohandati ka kaubandustasandi erinevustega ja vajaduse korral seati eesmärk neutraliseerida margitoote kujundamisega seotud hinnaelemendid.

| (117) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul lõi Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluste toodete dumpinguhinnaga müük ELis tootmisharu müügihinnad liidus 26,3–47, 6 % võrra alla (väljendatuna protsendina liidu tootmisharu müügihinnast). |
| --- | --- |

(117)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul lõi Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluste toodete dumpinguhinnaga müük ELis tootmisharu müügihinnad liidus 26,3–47, 6 % võrra alla (väljendatuna protsendina liidu tootmisharu müügihinnast).

4.   Liidu tootmisharu olukord

4.1.   Üldised andmed

| (118) | Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid majandustegureid ja näitajaid, mis mõjutavad liidu tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(118)

Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid majandustegureid ja näitajaid, mis mõjutavad liidu tootmisharu olukorda.

| (119) | Makroökonoomilisi näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaalide ulatus) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hinnang põhines Euroopa ja riiklike ühenduste esitatud andmetel, mida võrreldi vastastikku liidu tootjate esitatud andmete ja kättesaadavate ametlike statistiliste andmetega. |
| --- | --- |

(119)

Makroökonoomilisi näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaalide ulatus) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hinnang põhines Euroopa ja riiklike ühenduste esitatud andmetel, mida võrreldi vastastikku liidu tootjate esitatud andmete ja kättesaadavate ametlike statistiliste andmetega.

| (120) | Mikroökonoomiliste näitajate (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, töötasud ja tootmiskulu) analüüs viidi läbi valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Hinnang põhines nende esitatud ja põhjalikult kontrollitud teabel. |
| --- | --- |

(120)

Mikroökonoomiliste näitajate (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, töötasud ja tootmiskulu) analüüs viidi läbi valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Hinnang põhines nende esitatud ja põhjalikult kontrollitud teabel.

| (121) | Teatud mikroökonoomiliste näitajate (müügihind, kasumlikkus, investeeringutasuvus ja tootmiskulu) osas kaaluti konkreetsesse rühma kuuluvate kaasatud äriühingute tulemusi vastavalt selle rühma osale liidu kogutoodangus (lähtudes iga rühma tootmismahtude osakaalust kogu keraamiliste lauanõude sektoris – 42 % VKEd, 58 % mitte-VKEd). Lõpptulemusena tehti kindlaks, et suurte äriühingute näitajad ei moonutanud kahjuanalüüsi, samas kajastati väiksemate äriühingute olukorda, kes üheskoos esindasid suurt osa liidu toodangus, võimalust mööda asjakohaselt. |
| --- | --- |

(121)

Teatud mikroökonoomiliste näitajate (müügihind, kasumlikkus, investeeringutasuvus ja tootmiskulu) osas kaaluti konkreetsesse rühma kuuluvate kaasatud äriühingute tulemusi vastavalt selle rühma osale liidu kogutoodangus (lähtudes iga rühma tootmismahtude osakaalust kogu keraamiliste lauanõude sektoris – 42 % VKEd, 58 % mitte-VKEd). Lõpptulemusena tehti kindlaks, et suurte äriühingute näitajad ei moonutanud kahjuanalüüsi, samas kajastati väiksemate äriühingute olukorda, kes üheskoos esindasid suurt osa liidu toodangus, võimalust mööda asjakohaselt.

4.2.   Makroökonoomilised näitajad

4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja võimsuse rakendamine

| (122) | Liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise arengut vaatlusaluse perioodi jooksul kirjeldatakse allolevas tabelis.

  Tabel 3 | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodangu maht (tonnides) | 281 300 | 230 300 | 235 700 | 240 200 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 82 | 84 | 85 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 371 540 | 361 253 | 326 573 | 324 072 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 97 | 88 | 87 |
| Võimsuse rakendamine | 75,7 % | 63,8 % | 72,2 % | 74,1 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 84 | 95 | 98 |

(122)

Liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise arengut vaatlusaluse perioodi jooksul kirjeldatakse allolevas tabelis.

Tabel 3

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Toodangu maht (tonnides)

281 300

230 300

235 700

240 200

Indeks (2008 = 100)

100

82

84

85

Tootmisvõimsus (tonnides)

371 540

361 253

326 573

324 072

Indeks (2008 = 100)

100

97

88

87

Võimsuse rakendamine

75,7 %

63,8 %

72,2 %

74,1 %

Indeks (2008 = 100)

100

84

95

98

| (123) | Liidu tootmisharu toodang vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 15 % võrra. Üldjoontes on tootmise langus ilmsem kui liidu tarbimise vähenemine sama perioodi jooksul. Tootmine ei kasvanud 2010. aastal samas tempos kui tarbimine. |
| --- | --- |

(123)

Liidu tootmisharu toodang vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 15 % võrra. Üldjoontes on tootmise langus ilmsem kui liidu tarbimise vähenemine sama perioodi jooksul. Tootmine ei kasvanud 2010. aastal samas tempos kui tarbimine.

| (124) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsus vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 13 % võrra. Sellele vaatamata jätkas tootmisharu võimsuse rakendusaste vähenemist, kokkuvõttes 2 %-lt kuni 74,1 %-le. |
| --- | --- |

(124)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsus vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 13 % võrra. Sellele vaatamata jätkas tootmisharu võimsuse rakendusaste vähenemist, kokkuvõttes 2 %-lt kuni 74,1 %-le.

4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (125) | Liidu tootmisharu müük liidu turul sõltumatutele klientidele vähenes kiiremini (8 % rohkem) kui tarbimine vaatlusaluse perioodi jooksul. Tuleb märkida, et ajavahemikus 2009–2010 müügimahu langus jätkus, samal ajal kui liidu tarbimine suurenes 8 % võrra.

  Tabel 4










  Maht (tonnides) | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük liidus | 190 332 | 156 798 | 152 609 | 152 095 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 82 | 80 | 80 |

(125)

Liidu tootmisharu müük liidu turul sõltumatutele klientidele vähenes kiiremini (8 % rohkem) kui tarbimine vaatlusaluse perioodi jooksul. Tuleb märkida, et ajavahemikus 2009–2010 müügimahu langus jätkus, samal ajal kui liidu tarbimine suurenes 8 % võrra.

Tabel 4

Maht (tonnides)

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Müük liidus

190 332

156 798

152 609

152 095

Indeks (2008 = 100)

100

82

80

80

| (126) | Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 9 % ehk 2,1 protsendipunkti võrra.

  Tabel 5 | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa liidus | 23,0 % | 22,8 % | 20,3 % | 20,9 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 99 | 88 | 91 |

(126)

Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 9 % ehk 2,1 protsendipunkti võrra.

Tabel 5

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Turuosa liidus

23,0 %

22,8 %

20,3 %

20,9 %

Indeks (2008 = 100)

100

99

88

91

4.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

| (127) | Tööhõive vähenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ning langes 21 % võrra. Suundumus järgib sama skeemi, mis on omane müügimahu langusele liidu turul sõltumatutele klientidele.

  Tabel 6 | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 31 559 | 26 146 | 24 993 | 25 093 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 83 | 79 | 79 |

(127)

Tööhõive vähenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ning langes 21 % võrra. Suundumus järgib sama skeemi, mis on omane müügimahu langusele liidu turul sõltumatutele klientidele.

Tabel 6

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Töötajate arv

31 559

26 146

24 993

25 093

Indeks (2008 = 100)

100

83

79

79

| (128) | Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 8 % võrra. See saavutati osaliselt seoses liidu tootmisharu pingutustega vastusena Hiinast saabuvale dumpinguhinnaga impordile.

  Tabel 7 | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tonni/töötaja) | 8,9 | 8,8 | 9,4 | 9,6 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 99 | 106 | 108 |

(128)

Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 8 % võrra. See saavutati osaliselt seoses liidu tootmisharu pingutustega vastusena Hiinast saabuvale dumpinguhinnaga impordile.

Tabel 7

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Tootlikkus (tonni/töötaja)

8,9

8,8

9,4

9,6

Indeks (2008 = 100)

100

99

106

108

4.2.4.   Dumpingumarginaalide ulatus

| (129) | Dumpingumarginaale käsitletakse eespool dumpingu jaotises. Kõik kindlaksmääratud marginaalid on miinimumtasandist märgatavalt suuremad. Seetõttu ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindu arvestades pidada tegelikke dumpingumarginaale väheoluliseks. |
| --- | --- |

(129)

Dumpingumarginaale käsitletakse eespool dumpingu jaotises. Kõik kindlaksmääratud marginaalid on miinimumtasandist märgatavalt suuremad. Seetõttu ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindu arvestades pidada tegelikke dumpingumarginaale väheoluliseks.

4.3.   Mikroökonoomilised näitajad

4.3.1.   Varud

| (130) | Liidu tootmisharu lõppvarude tase vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul absoluutarvudes 14 % võrra. Uurimine näitas, et seda tüüpi tootmisharu puhul, mis töötab peamiselt tellimuste alusel, ei ole tegemist ohule viitava näitajaga.

  Tabel 8 | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 7 754 | 6 647 | 7 611 | 6 647 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 86 | 98 | 86 |

(130)

Liidu tootmisharu lõppvarude tase vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul absoluutarvudes 14 % võrra. Uurimine näitas, et seda tüüpi tootmisharu puhul, mis töötab peamiselt tellimuste alusel, ei ole tegemist ohule viitava näitajaga.

Tabel 8

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Varud (tonnides)

7 754

6 647

7 611

6 647

Indeks (2008 = 100)

100

86

98

86

4.3.2.   Müügihinnad

| (131) | Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul vähenesid vaatlusaluse perioodi jooksul 12 % võrra.

  Tabel 9 | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind EL-s sõltumatutele klientidele (eurot/tonn) | 4 103 | 3 818 | 3 811 | 3 615 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 93 | 93 | 88 |

(131)

Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul vähenesid vaatlusaluse perioodi jooksul 12 % võrra.

Tabel 9

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Keskmine müügihind EL-s sõltumatutele klientidele (eurot/tonn)

4 103

3 818

3 811

3 615

Indeks (2008 = 100)

100

93

93

88

4.3.3.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja töötasud

| (132) | Liidu tootmisharu kasumlikkuse, rahavoo, investeeringutasuvuse (IT), kapitali kaasamise võime, investeeringute ja töötasude arengut vaatlusaluse perioodi jooksul kirjeldatakse allpool tabelis:

  Tabel 10 | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu sõltumatutele klientidele müügi netokasum (% müügi netokäibest) | 4,2 % | 2,2 % | 0,1 % | 3,5 % |
| Rahavoog (eurot) | 10 531 970 | 6 205 824 | 9 267 381 | 11 998 647 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 59 | 88 | 114 |
| Netoinvesteeringud (eurot) | 13 686 363 | 9 423 983 | 10 805 215 | 9 690 923 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 69 | 79 | 71 |
| IT (netokasumi % investeeringute arvestuslikust väärtusest) | 19,2 % | 14,8 % | –51,3 % | 5,5 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 77 | – 267 | 29 |
| Tööjõukulu töötaja kohta aastas | 20 436 | 20 526 | 21 619 | 20 832 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 100 | 106 | 102 |

(132)

Liidu tootmisharu kasumlikkuse, rahavoo, investeeringutasuvuse (IT), kapitali kaasamise võime, investeeringute ja töötasude arengut vaatlusaluse perioodi jooksul kirjeldatakse allpool tabelis:

Tabel 10

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Liidu sõltumatutele klientidele müügi netokasum (% müügi netokäibest)

4,2 %

2,2 %

0,1 %

3,5 %

Rahavoog (eurot)

10 531 970

6 205 824

9 267 381

11 998 647

Indeks (2008 = 100)

100

59

88

114

Netoinvesteeringud (eurot)

13 686 363

9 423 983

10 805 215

9 690 923

Indeks (2008 = 100)

100

69

79

71

IT (netokasumi % investeeringute arvestuslikust väärtusest)

19,2 %

14,8 %

–51,3 %

5,5 %

Indeks (2008 = 100)

100

77

– 267

29

Tööjõukulu töötaja kohta aastas

20 436

20 526

21 619

20 832

Indeks (2008 = 100)

100

100

106

102

| (133) | Liidu tootmisharu kasumlikkus langes vaatlusalusel perioodil 0,7 protsendipunkti võrra. Kasumlikkuse madalaim tase saavutati 2010. aastal, kui langus ulatus 4,1 protsendipunktini ajavahemikul 2008–2010. |
| --- | --- |

(133)

Liidu tootmisharu kasumlikkus langes vaatlusalusel perioodil 0,7 protsendipunkti võrra. Kasumlikkuse madalaim tase saavutati 2010. aastal, kui langus ulatus 4,1 protsendipunktini ajavahemikul 2008–2010.

| (134) | Tuleb rõhutada, et liidu tootmisharu oli juba vaatlusaluse perioodi alguses haavatavas seisundis Hiinast liidu turule suunatud madala hinnaga impordi väga suure mahu tõttu, mis kasvas tugevalt aastatel 2002–2004 ja mis oli saavutanud märkimisväärse turuosa impordikvoodi kaotamise tõttu sedalaadi impordile alates 2005. aastast. See tõi kaasa suured ümberkorraldused sektoris, mis oli vaatlusaluse perioodi alguses väljakujunemise lõppjärgus. |
| --- | --- |

(134)

Tuleb rõhutada, et liidu tootmisharu oli juba vaatlusaluse perioodi alguses haavatavas seisundis Hiinast liidu turule suunatud madala hinnaga impordi väga suure mahu tõttu, mis kasvas tugevalt aastatel 2002–2004 ja mis oli saavutanud märkimisväärse turuosa impordikvoodi kaotamise tõttu sedalaadi impordile alates 2005. aastast. See tõi kaasa suured ümberkorraldused sektoris, mis oli vaatlusaluse perioodi alguses väljakujunemise lõppjärgus.

| (135) | Seetõttu ei saa vaatlusaluse perioodi alguses saavutatud tulu lugeda normaalseks tuluks, võttes arvesse vaatlusalusele perioodile eelnenud arengut. Kuna selle kohta ei tehtud ühtki ettepanekut, otsustati ajutiselt kasutada teise laialt levinud ja olulise tarbijatoote, mille kohta on läbi viidud dumpinguvastane uurimine, nimelt nahkjalatsid, normaalset kasumimäära usaldusväärse võrdlusalusena. Kõnealune kasumimäär on 6 % (7). Seega on selge, et liidu tootmisharu üldiselt poleks vaatlusalusel perioodi jooksul kuidagi suutnud saavutada kasumimäära, mida võib pidada selle toote jaoks vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(135)

Seetõttu ei saa vaatlusaluse perioodi alguses saavutatud tulu lugeda normaalseks tuluks, võttes arvesse vaatlusalusele perioodile eelnenud arengut. Kuna selle kohta ei tehtud ühtki ettepanekut, otsustati ajutiselt kasutada teise laialt levinud ja olulise tarbijatoote, mille kohta on läbi viidud dumpinguvastane uurimine, nimelt nahkjalatsid, normaalset kasumimäära usaldusväärse võrdlusalusena. Kõnealune kasumimäär on 6 % (7). Seega on selge, et liidu tootmisharu üldiselt poleks vaatlusalusel perioodi jooksul kuidagi suutnud saavutada kasumimäära, mida võib pidada selle toote jaoks vastuvõetavaks.

| (136) | Liidu tootmisharu üldine rahavoog kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt. Siiski on kasv seotud teatud suuremate ja hästi toimivate äriühingutega – VKEde puhul suundumus ei kehtinud. Netoinvesteeringud vähenesid 33 % võrra. Tuleb ka märkida, et vaatlusaluse perioodi lõpuks kahanes VKEde investeeringute tase peaaegu olematuks. Ainult kaks mitte-VKEd sai endale vaatlusalusel perioodil lubada teatud märkimisväärsete investeeringute tegemist. Investeeringutasuvuse langus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kõrgem kui kasumlikkuse vähenemine. |
| --- | --- |

(136)

Liidu tootmisharu üldine rahavoog kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt. Siiski on kasv seotud teatud suuremate ja hästi toimivate äriühingutega – VKEde puhul suundumus ei kehtinud. Netoinvesteeringud vähenesid 33 % võrra. Tuleb ka märkida, et vaatlusaluse perioodi lõpuks kahanes VKEde investeeringute tase peaaegu olematuks. Ainult kaks mitte-VKEd sai endale vaatlusalusel perioodil lubada teatud märkimisväärsete investeeringute tegemist. Investeeringutasuvuse langus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kõrgem kui kasumlikkuse vähenemine.

| (137) | 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes keskmine töötasu töötaja kohta 2 % võrra. Selline tööjõukulu suurenemine jääb märkimisväärselt alla tööjõukulu arengule vaatlusaluse perioodi jooksul liidus üldiselt, mis viitab asjaolule, et liidu tootmisharu püüdis hoida töötasusid võimalikult madalal. |
| --- | --- |

(137)

2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes keskmine töötasu töötaja kohta 2 % võrra. Selline tööjõukulu suurenemine jääb märkimisväärselt alla tööjõukulu arengule vaatlusaluse perioodi jooksul liidus üldiselt, mis viitab asjaolule, et liidu tootmisharu püüdis hoida töötasusid võimalikult madalal.

4.3.4.   Tootmiskulu

| (138) | Tootmiskulu vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 10 % võrra.

  Tabel 11 | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmiskulu (eurot/tonn) | 3 578 | 3 583 | 3 514 | 3 230 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 100 | 98 | 90 |

(138)

Tootmiskulu vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 10 % võrra.

Tabel 11

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Tootmiskulu (eurot/tonn)

3 578

3 583

3 514

3 230

Indeks (2008 = 100)

100

100

98

90

5.   Järeldus kahju kohta

| (139) | Uurimisega tehti kindlaks, et kahjule osutavad näitajad, näiteks tootmise maht, võimsus, müük sõltumatutele klientidele ja tööhõive, halvenesid vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(139)

Uurimisega tehti kindlaks, et kahjule osutavad näitajad, näiteks tootmise maht, võimsus, müük sõltumatutele klientidele ja tööhõive, halvenesid vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (140) | Lisaks sellele arenesid liidu tootjate finantstulemustega seotud kahju näitajad, nagu kasumlikkus, investeeringud ja investeeringutasuvus, vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivses suunas. |
| --- | --- |

(140)

Lisaks sellele arenesid liidu tootjate finantstulemustega seotud kahju näitajad, nagu kasumlikkus, investeeringud ja investeeringutasuvus, vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivses suunas.

| (141) | Kokkuvõttes tekkis sektoris olukord, kus kulutasuvuse rahuldav kasumimäär jäi saavutamata ja selle näitajad isegi halvenesid vaatlusaluse perioodi jooksul. Liidu tootmisharu müügihindade pidev langus viis selleni, et teatud hetkel ei teeninud tootmisharu peaaegu üldse kasumit. |
| --- | --- |

(141)

Kokkuvõttes tekkis sektoris olukord, kus kulutasuvuse rahuldav kasumimäär jäi saavutamata ja selle näitajad isegi halvenesid vaatlusaluse perioodi jooksul. Liidu tootmisharu müügihindade pidev langus viis selleni, et teatud hetkel ei teeninud tootmisharu peaaegu üldse kasumit.

| (142) | Ehkki liidu tootmisharu tootlikkus kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul, saavutati see suurte pingutustega Hiina dumpinguhinnaga impordi jõulise pealetungi tagasitõrjumiseks. |
| --- | --- |

(142)

Ehkki liidu tootmisharu tootlikkus kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul, saavutati see suurte pingutustega Hiina dumpinguhinnaga impordi jõulise pealetungi tagasitõrjumiseks.

| (143) | Eespool toodud põhjendusi arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et liidu tootmisharu on saanud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(143)

Eespool toodud põhjendusi arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et liidu tootmisharu on saanud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (144) | Algmääruse artikli 3 lõike 6 ja lõike 7 kohaselt uuriti, kas dumpinguhinnaga import Hiinast on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud samal ajal liidu tootmisharule kahju tekitada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(144)

Algmääruse artikli 3 lõike 6 ja lõike 7 kohaselt uuriti, kas dumpinguhinnaga import Hiinast on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud samal ajal liidu tootmisharule kahju tekitada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (145) | Uurimine näitas, et liidu tarbimine vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 12 % võrra. Samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi maht Hiinast vähenes umbes 9 % võrra, suurenes selle turuosa. Lisaks sellele vähenes liidu tootmisharu müügimaht 20 % võrra ja turuosa kahanes 23 %-lt 2008. aastal 20,9 %ni uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(145)

Uurimine näitas, et liidu tarbimine vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 12 % võrra. Samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi maht Hiinast vähenes umbes 9 % võrra, suurenes selle turuosa. Lisaks sellele vähenes liidu tootmisharu müügimaht 20 % võrra ja turuosa kahanes 23 %-lt 2008. aastal 20,9 %ni uurimisperioodi jooksul.

| (146) | Ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni suurenes liidu tarbimine, samal ajal kui liidu tootmisharu turuosa kahanes, vastupidiselt Hiinast saabuva dumpinguhinnaga impordile, mille turuosa kasvas sellel ajavahemikul märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(146)

Ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni suurenes liidu tarbimine, samal ajal kui liidu tootmisharu turuosa kahanes, vastupidiselt Hiinast saabuva dumpinguhinnaga impordile, mille turuosa kasvas sellel ajavahemikul märkimisväärselt.

| (147) | Hiinast dumpinguhinnaga imporditud kaupade hinnad tõusid vaatlusaluse perioodi jooksul. Isegi kui Hiinast imporditud kaupade keskmine hind tõusis vaatlusalusel perioodil 18 % võrra, jäid kaupade hinnad püsivalt oluliselt madalamaks kui liidu tootmisharu müügihinnad ja avaldasid järjekindlalt, eriti uurimisperioodi jooksul, survet liidu turuhindadele. Järelikult saab liidu tootmisharu müügihindade ja kasumlikkuse languse põhjuseks liidu turul pidada hindade allalöömist, mille põhjustas Hiinast liidu turule suunatud dumpinguhinnaga import. Liidu tootmisharu tootmiskulu ja tööhõive taseme langus näitavad pingutusi, mida liit tegi, et kõnealusele impordile reageerida. |
| --- | --- |

(147)

Hiinast dumpinguhinnaga imporditud kaupade hinnad tõusid vaatlusaluse perioodi jooksul. Isegi kui Hiinast imporditud kaupade keskmine hind tõusis vaatlusalusel perioodil 18 % võrra, jäid kaupade hinnad püsivalt oluliselt madalamaks kui liidu tootmisharu müügihinnad ja avaldasid järjekindlalt, eriti uurimisperioodi jooksul, survet liidu turuhindadele. Järelikult saab liidu tootmisharu müügihindade ja kasumlikkuse languse põhjuseks liidu turul pidada hindade allalöömist, mille põhjustas Hiinast liidu turule suunatud dumpinguhinnaga import. Liidu tootmisharu tootmiskulu ja tööhõive taseme langus näitavad pingutusi, mida liit tegi, et kõnealusele impordile reageerida.

| (148) | Eespool kirjeldatud asjaolude põhjal järeldati, et Hiinast pärit importkaupade kohalolek ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga importkaupade turuosa suurenemine ning liidu tootmisharu hindade järjekindel allalöömine mängivad määravat rolli olulise kahju tekitamisel liidu tootmisharule, mis avaldub viimase halvas finantsolukorras ja suurema osa kahjunäitajate halvenemises. |
| --- | --- |

(148)

Eespool kirjeldatud asjaolude põhjal järeldati, et Hiinast pärit importkaupade kohalolek ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga importkaupade turuosa suurenemine ning liidu tootmisharu hindade järjekindel allalöömine mängivad määravat rolli olulise kahju tekitamisel liidu tootmisharule, mis avaldub viimase halvas finantsolukorras ja suurema osa kahjunäitajate halvenemises.

3.   Muude tegurite mõju

| (149) | Muud tegurid, mida põhjuslike seoste kontekstis uuriti, on nõudluse areng liidu turul ja selle jaotumine, liidu tootmisharu ekspordi tulemuslikkus, uurimisaluste toodete import teistest riikidest, konkurentsivastased tavad liidu turul, tootmismeetodite erinevused ja teisene turg. Analüüsiti ka muid tegureid. |
| --- | --- |

(149)

Muud tegurid, mida põhjuslike seoste kontekstis uuriti, on nõudluse areng liidu turul ja selle jaotumine, liidu tootmisharu ekspordi tulemuslikkus, uurimisaluste toodete import teistest riikidest, konkurentsivastased tavad liidu turul, tootmismeetodite erinevused ja teisene turg. Analüüsiti ka muid tegureid.

3.1.   Import kolmandatest riikidest, mis ei ole vaatlusalused riigid

| (150) | Impordi maht teistest kolmandatest riikidest vaatlusaluse perioodi jooksul on esitatud alltoodud tabelis. Kogus ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

  Tabel 12 | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht kõigist teistest kolmandatest riikidest (tonnides) | 100 971 | 81 464 | 81 602 | 88 706 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 81 | 81 | 88 |
| Turuosa | 12,2 % võrra | 11,8 % võrra | 10,9 % võrra | 12,2 % võrra |
| Importkauba keskmine hind (eurot/tonn) | 2 378 | 2 354 | 2 591 | 2 522 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 99 | 109 | 106 |
| Impordi maht Türgist (tonnides) | 36 952 | 33 275 | 32 887 | 40 553 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 90 | 89 | 110 |
| Turuosa | 4,5 % võrra | 4,8 % võrra | 4,4 % võrra | 5,6 % võrra |
| Importkauba keskmine hind (eurot/tonn) | 2 027 | 2 014 | 2 171 | 2 058 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 99 | 107 | 102 |

(150)

Impordi maht teistest kolmandatest riikidest vaatlusaluse perioodi jooksul on esitatud alltoodud tabelis. Kogus ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

Tabel 12

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Impordi maht kõigist teistest kolmandatest riikidest (tonnides)

100 971

81 464

81 602

88 706

Indeks (2008 = 100)

100

81

81

88

Turuosa

12,2 % võrra

11,8 % võrra

10,9 % võrra

12,2 % võrra

Importkauba keskmine hind (eurot/tonn)

2 378

2 354

2 591

2 522

Indeks (2008 = 100)

100

99

109

106

Impordi maht Türgist (tonnides)

36 952

33 275

32 887

40 553

Indeks (2008 = 100)

100

90

89

110

Turuosa

4,5 % võrra

4,8 % võrra

4,4 % võrra

5,6 % võrra

Importkauba keskmine hind (eurot/tonn)

2 027

2 014

2 171

2 058

Indeks (2008 = 100)

100

99

107

102

| (151) | Import kolmandatest riikidest vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 12 % võrra, samal ajal jäi selle impordi turuosa peaaegu muutumatuks. |
| --- | --- |

(151)

Import kolmandatest riikidest vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 12 % võrra, samal ajal jäi selle impordi turuosa peaaegu muutumatuks.

| (152) | Tuleb märkida, et teistest kolmandatest riikidest imporditud kauba keskmised hinnad tõusid vaatlusaluse perioodi jooksul 6 % võrra, jäädes järjekindlalt kõrgemaks kui Hiinast eksporditud kaupade keskmised müügihinnad (68 % võrra uurimisperioodi jooksul). |
| --- | --- |

(152)

Tuleb märkida, et teistest kolmandatest riikidest imporditud kauba keskmised hinnad tõusid vaatlusaluse perioodi jooksul 6 % võrra, jäädes järjekindlalt kõrgemaks kui Hiinast eksporditud kaupade keskmised müügihinnad (68 % võrra uurimisperioodi jooksul).

| (153) | CCCLA märkis ära, et import Türgist kasvas aastatel 2010–2011 kaheksa protsendi võrra, Türgist imporditud kaupade hinnad olid väidetavalt ainult u 20 % võrra kõrgemad kui Hiinast imporditud kaupade hinnad. |
| --- | --- |

(153)

CCCLA märkis ära, et import Türgist kasvas aastatel 2010–2011 kaheksa protsendi võrra, Türgist imporditud kaupade hinnad olid väidetavalt ainult u 20 % võrra kõrgemad kui Hiinast imporditud kaupade hinnad.

| (154) | Seoses selle väitega tuleb märkida, et kui võrrelda olukorda vaatlusaluse perioodi alguses ja lõpus, siis Türgi impordi maht suurenes 10 % või 1,1 protsendipunkti võrra, kuid nende keskmised hinnad jäid järjekindlalt märgatavalt kõrgemaks (37 % kuni 60 % võrra) kui Hiina impordi hinnad. Lisaks sellele ei moodustanud nende turuosa kunagi rohkem kui 5,6 %. Seetõttu on raske teha järeldust, et oluline kahju liidu tootmisharule tekkis impordi tõttu Türgist. |
| --- | --- |

(154)

Seoses selle väitega tuleb märkida, et kui võrrelda olukorda vaatlusaluse perioodi alguses ja lõpus, siis Türgi impordi maht suurenes 10 % või 1,1 protsendipunkti võrra, kuid nende keskmised hinnad jäid järjekindlalt märgatavalt kõrgemaks (37 % kuni 60 % võrra) kui Hiina impordi hinnad. Lisaks sellele ei moodustanud nende turuosa kunagi rohkem kui 5,6 %. Seetõttu on raske teha järeldust, et oluline kahju liidu tootmisharule tekkis impordi tõttu Türgist.

| (155) | Eelkirjeldatud asjaolude põhjal järeldati, et import muudest kolmandatest riikidest ei mõjutanud oluliselt liidu tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(155)

Eelkirjeldatud asjaolude põhjal järeldati, et import muudest kolmandatest riikidest ei mõjutanud oluliselt liidu tootmisharu olukorda.

3.2.   Turusegmendid

| (156) | Saksamaal asuv importijate ühendus ja selle mõned liikmed teatasid, et uurimisaluste keraamiliste toodete turg on lõpptarbijahindade, müügikanalite ja toodete kvaliteedi põhjal jagunenud vähemalt kolmeks segmendiks: esmaklassilise (kõrge kvaliteet, kõrged hinnad), keskmise/madala klassi kauba (keskmine/madal kvaliteet, keskmised/madalad hinnad) ja eritoodete (näiteks dekoratiivesemed, suveniirid, potid ja hotelliportselan) segmendiks. Kinnituste kohaselt müüakse põhiosa liidu toodangust luksuskauba ja/või eritoodete turul, samal ajal kui Hiinast imporditud kaubad teenindavad madala hinna turusegmenti. Liidu tootmisharu sihtmärgiks on enamasti pigem butiigimüük kui kohad, kus tavatarbijad sisseoste teevad. Seetõttu ei saavatki Hiinast imporditud kaubad liidu toodanguga otseselt konkureerida. |
| --- | --- |

(156)

Saksamaal asuv importijate ühendus ja selle mõned liikmed teatasid, et uurimisaluste keraamiliste toodete turg on lõpptarbijahindade, müügikanalite ja toodete kvaliteedi põhjal jagunenud vähemalt kolmeks segmendiks: esmaklassilise (kõrge kvaliteet, kõrged hinnad), keskmise/madala klassi kauba (keskmine/madal kvaliteet, keskmised/madalad hinnad) ja eritoodete (näiteks dekoratiivesemed, suveniirid, potid ja hotelliportselan) segmendiks. Kinnituste kohaselt müüakse põhiosa liidu toodangust luksuskauba ja/või eritoodete turul, samal ajal kui Hiinast imporditud kaubad teenindavad madala hinna turusegmenti. Liidu tootmisharu sihtmärgiks on enamasti pigem butiigimüük kui kohad, kus tavatarbijad sisseoste teevad. Seetõttu ei saavatki Hiinast imporditud kaubad liidu toodanguga otseselt konkureerida.

| (157) | Uurimine siiski ei kinnitanud neid väiteid. Esiteks tuleb märkida, et samasugused tooted ei hõlma kõnealuste osapoolte viidatud teatud esemeid, nagu näiteks dekoratiivesemed (vt põhjendused (51) ja (52)). Teiseks näitas uurimine, et praegu teenindab liidu toodang kõiki turge, nagu ka Hiina import. Tegelikkuses kuulub asjaomane osa Hiinast imporditud kaupadest esmaklassiliste või eritoodete segmendi alla. Üks Ühendkuningriigi importija teatas, et impordib Hiinast esmaklassilist kaupa, samal ajal viitas rühm ELi ettevõtjaid, kellel on Hiinas tootmishuvid, väga kõrgetele hindadele, mida nad nõuavad liidu turul Hiinast pärit peenkeraamikatoodete eest. |
| --- | --- |

(157)

Uurimine siiski ei kinnitanud neid väiteid. Esiteks tuleb märkida, et samasugused tooted ei hõlma kõnealuste osapoolte viidatud teatud esemeid, nagu näiteks dekoratiivesemed (vt põhjendused (51) ja (52)). Teiseks näitas uurimine, et praegu teenindab liidu toodang kõiki turge, nagu ka Hiina import. Tegelikkuses kuulub asjaomane osa Hiinast imporditud kaupadest esmaklassiliste või eritoodete segmendi alla. Üks Ühendkuningriigi importija teatas, et impordib Hiinast esmaklassilist kaupa, samal ajal viitas rühm ELi ettevõtjaid, kellel on Hiinas tootmishuvid, väga kõrgetele hindadele, mida nad nõuavad liidu turul Hiinast pärit peenkeraamikatoodete eest.

| (158) | Viimasena viidatakse jaotisele B.1.2 eespool, milles järeldati, et kõiki vaatlusaluste toodete ja samasuguste toodete tüüpe vaadeldakse kui ühte toodet. Seda arvestades tuleks analüüs läbi viia vaatlusaluste toodete ja samasuguste toodete tasandil. Seetõttu ei ole võimalik toetada ühtki taotlust, mis puudutab üksikut segmenti. |
| --- | --- |

(158)

Viimasena viidatakse jaotisele B.1.2 eespool, milles järeldati, et kõiki vaatlusaluste toodete ja samasuguste toodete tüüpe vaadeldakse kui ühte toodet. Seda arvestades tuleks analüüs läbi viia vaatlusaluste toodete ja samasuguste toodete tasandil. Seetõttu ei ole võimalik toetada ühtki taotlust, mis puudutab üksikut segmenti.

3.3.   Tarbimine ja nõudlus

| (159) | Üks Euroopa importijate ning jaemüüjate ühendus ja CCCLA viitasid nõudluse vähenemisele liidus. Üks valimisse kaasamata importija väitis, et nõudlus portselani järele, eriti kõrvaltoodete ja lisatarvikute osas ning erasektoris, on järsult langenud ja olemasolev nõudlus on äärmiselt mitmekesine. Samamoodi väitsid mitmed osapooled, et tarbijad otsivad moesuundumuste muutuste tõttu praegu taskukohaseid keraamilisi laua- ja kööginõusid. Hulgimüügi seisukohalt vaadates on kalli hinnaga esmaklassiliste kaupade turg kokku tõmbumas ja see suundumus jätkub järgmistel aastatel. |
| --- | --- |

(159)

Üks Euroopa importijate ning jaemüüjate ühendus ja CCCLA viitasid nõudluse vähenemisele liidus. Üks valimisse kaasamata importija väitis, et nõudlus portselani järele, eriti kõrvaltoodete ja lisatarvikute osas ning erasektoris, on järsult langenud ja olemasolev nõudlus on äärmiselt mitmekesine. Samamoodi väitsid mitmed osapooled, et tarbijad otsivad moesuundumuste muutuste tõttu praegu taskukohaseid keraamilisi laua- ja kööginõusid. Hulgimüügi seisukohalt vaadates on kalli hinnaga esmaklassiliste kaupade turg kokku tõmbumas ja see suundumus jätkub järgmistel aastatel.

| (160) | Eespool nimetatud Euroopa importijate ning jaemüüjate ühenduse väitel selgitab nõudluse vähenemine liidu tootjate müügi ja toodangu langust vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(160)

Eespool nimetatud Euroopa importijate ning jaemüüjate ühenduse väitel selgitab nõudluse vähenemine liidu tootjate müügi ja toodangu langust vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (161) | CCCLA väitis, et kaebus näitas tarbimise taseme tugevat kõikumist liidus vaatlusaluse perioodi jooksul, kooskõlas üldiste makroökonoomiliste tingimustega. CCCLA kinnitusel arenesid kahju põhjustavad tegurid vaatlusaluse perioodi jooksul paralleelselt nõudluse kõikumisega liidus ja teistel turgudel ning nii liidu tootjate kui ka Hiinast imporditud kauba müük reageeris nõudluse muutusele. |
| --- | --- |

(161)

CCCLA väitis, et kaebus näitas tarbimise taseme tugevat kõikumist liidus vaatlusaluse perioodi jooksul, kooskõlas üldiste makroökonoomiliste tingimustega. CCCLA kinnitusel arenesid kahju põhjustavad tegurid vaatlusaluse perioodi jooksul paralleelselt nõudluse kõikumisega liidus ja teistel turgudel ning nii liidu tootjate kui ka Hiinast imporditud kauba müük reageeris nõudluse muutusele.

| (162) | Üks Saksamaal asuv importijate ühendus ja selle mõned liikmed teatasid, et Hiina impordi näitajad pärast liidu 2004. aasta laienemist ning impordikvootide tühistamine kõnealustele toodetele alates 1. jaanuarist 2005 osutavad väga suurele odavamate lauanõude nõudlusele liidu turul aastatel 2002–2005, millele järgnes langus ajavahemikul 2005–2010. Väidetavalt liidu tootjad ei soovinud või ei suutnud sellist nõudlust rahuldada. |
| --- | --- |

(162)

Üks Saksamaal asuv importijate ühendus ja selle mõned liikmed teatasid, et Hiina impordi näitajad pärast liidu 2004. aasta laienemist ning impordikvootide tühistamine kõnealustele toodetele alates 1. jaanuarist 2005 osutavad väga suurele odavamate lauanõude nõudlusele liidu turul aastatel 2002–2005, millele järgnes langus ajavahemikul 2005–2010. Väidetavalt liidu tootjad ei soovinud või ei suutnud sellist nõudlust rahuldada.

| (163) | Vastuseks nendele väidetele viidatakse esiteks jaotisele B.1.2 eespool, kus tehti järeldus, et kõiki vaatlusaluste toodete ja samasuguste toodete tüüpe vaadeldakse kui ühte toodet. Taotlused, mis puudutavad teatud valikuid, ei ole seetõttu asjakohased ning analüüs tuleks läbi viia vaatlusaluste toodete ja samasuguste toodete tasandil. |
| --- | --- |

(163)

Vastuseks nendele väidetele viidatakse esiteks jaotisele B.1.2 eespool, kus tehti järeldus, et kõiki vaatlusaluste toodete ja samasuguste toodete tüüpe vaadeldakse kui ühte toodet. Taotlused, mis puudutavad teatud valikuid, ei ole seetõttu asjakohased ning analüüs tuleks läbi viia vaatlusaluste toodete ja samasuguste toodete tasandil.

| (164) | Teiseks, väitele, et kahju põhjustavad tegurid arenesid paralleelselt nõudluse kõikumisega teistel eksporditurgudel, räägib vastu asjaolu, et valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordi tulemuslikkus arenes vaatlusaluse perioodi jooksul positiivselt. |
| --- | --- |

(164)

Teiseks, väitele, et kahju põhjustavad tegurid arenesid paralleelselt nõudluse kõikumisega teistel eksporditurgudel, räägib vastu asjaolu, et valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordi tulemuslikkus arenes vaatlusaluse perioodi jooksul positiivselt.

| (165) | Kolmandaks, nagu järeldati jaotises D.2 eespool, vähenes tarbimine vaatlusaluse perioodi jooksul. Miski ei kinnita väidet, nagu poleks liidu tootjad soovinud või suutnud rahuldada väga suurt nõudlust odavamate lauanõude järele liidus. Vastupidi, uurimine tegi kindlaks, et liidu tootjad rahuldasid vaatlusaluse perioodi jooksul nõudlust eri tüüpi, sealhulgas odavate lauanõude järele. Isegi kui tarbimise taseme kõikumisi liidus vaatlusaluse perioodi jooksul oleks võimalik seostada liidu tootmisharu madala tulemuslikkusega mingil ajavahemikul, ei saa selle mõju üldiselt pidada nii tugevaks, et see suudaks katkestada põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel, mida tootmisharu kannatas uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(165)

Kolmandaks, nagu järeldati jaotises D.2 eespool, vähenes tarbimine vaatlusaluse perioodi jooksul. Miski ei kinnita väidet, nagu poleks liidu tootjad soovinud või suutnud rahuldada väga suurt nõudlust odavamate lauanõude järele liidus. Vastupidi, uurimine tegi kindlaks, et liidu tootjad rahuldasid vaatlusaluse perioodi jooksul nõudlust eri tüüpi, sealhulgas odavate lauanõude järele. Isegi kui tarbimise taseme kõikumisi liidus vaatlusaluse perioodi jooksul oleks võimalik seostada liidu tootmisharu madala tulemuslikkusega mingil ajavahemikul, ei saa selle mõju üldiselt pidada nii tugevaks, et see suudaks katkestada põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel, mida tootmisharu kannatas uurimisperioodi jooksul.

| (166) | Seda arvestades lükati taotlused tagasi. |
| --- | --- |

(166)

Seda arvestades lükati taotlused tagasi.

3.4.   Liidu tootmisharu eksport

| (167) | Eurostati (ekspordi maht) ja valimisse kaasatud liidu tootjate andmete (eksportkauba keskmine hind) kohaselt arenes liidu tootmisharu eksport vaatlusaluse perioodi jooksul järgmiselt:

  Tabel 13 | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordi maht (tonnides) | 90 968 | 73 502 | 83 091 | 88 105 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 81 | 91 | 97 |
| Eksportkauba keskmine hind (eurot/tonn) | 3 136 | 2 983 | 3 462 | 3 125 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 95 | 110 | 100 |

(167)

Eurostati (ekspordi maht) ja valimisse kaasatud liidu tootjate andmete (eksportkauba keskmine hind) kohaselt arenes liidu tootmisharu eksport vaatlusaluse perioodi jooksul järgmiselt:

Tabel 13

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Ekspordi maht (tonnides)

90 968

73 502

83 091

88 105

Indeks (2008 = 100)

100

81

91

97

Eksportkauba keskmine hind (eurot/tonn)

3 136

2 983

3 462

3 125

Indeks (2008 = 100)

100

95

110

100

| (168) | Oma kaebuses märkis CCCLA, et liidu tootjate eksport kasvas aastatel 2009–2011 märkimisväärselt. See osapool väitis, et kahjutegurid arenesid negatiivselt, kui liidu tootjate ekspordi tulemuslikkus langes. Sellest tulenevalt oleks kahju tekkimise põhjuseks olnud ELi tootmisharu ekspordimüügi ebasoodne areng. |
| --- | --- |

(168)

Oma kaebuses märkis CCCLA, et liidu tootjate eksport kasvas aastatel 2009–2011 märkimisväärselt. See osapool väitis, et kahjutegurid arenesid negatiivselt, kui liidu tootjate ekspordi tulemuslikkus langes. Sellest tulenevalt oleks kahju tekkimise põhjuseks olnud ELi tootmisharu ekspordimüügi ebasoodne areng.

| (169) | Seoses selle väitega tuleb esmalt märkida, et kahju analüüs keskendub liidu tootmisharu olukorrale liidu turul. Seetõttu ei avalda muutused ekspordi tulemuslikkuses, juhul kui need tegelikult toimusid, mingit mõju eespool analüüsitud näitajatele nagu müügi maht, turuosa ja hinnad. Teiseks võib liidu tootmisharu eksporti vaadelda kui kompensatsiooni liidu turul, st seal, kus kahju kannatatakse, teostatava müügi vähenemise eest. Kolmandaks, nagu on näha ülalolevast tabelist, üldine eksport liidust vähenes 3 % võrra. Lõpuks tuleb märkida, koostööd tegevate valimisse kaasatud tootjate ekspordi müügihinnad jäid vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilseks. |
| --- | --- |

(169)

Seoses selle väitega tuleb esmalt märkida, et kahju analüüs keskendub liidu tootmisharu olukorrale liidu turul. Seetõttu ei avalda muutused ekspordi tulemuslikkuses, juhul kui need tegelikult toimusid, mingit mõju eespool analüüsitud näitajatele nagu müügi maht, turuosa ja hinnad. Teiseks võib liidu tootmisharu eksporti vaadelda kui kompensatsiooni liidu turul, st seal, kus kahju kannatatakse, teostatava müügi vähenemise eest. Kolmandaks, nagu on näha ülalolevast tabelist, üldine eksport liidust vähenes 3 % võrra. Lõpuks tuleb märkida, koostööd tegevate valimisse kaasatud tootjate ekspordi müügihinnad jäid vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilseks.

| (170) | Seda arvestades lükati väide tagasi ja jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu ekspordi tulemuslikkus ei põhjustanud mingit arvestatavat kahju. |
| --- | --- |

(170)

Seda arvestades lükati väide tagasi ja jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu ekspordi tulemuslikkus ei põhjustanud mingit arvestatavat kahju.

3.5.   Impordikvootide tühistamine

| (171) | 1. jaanuarini 2005 kehtisid liikmesriikide jaoks, mis olid sellel ajal liidu liikmed, Hiinast pärit toodetele, mis klassifitseeriti põhjenduses (56) viidatud CN koodide alla, koguselised kvoodid. 2000. aastal imporditi sellele vastavalt kuni 84 473 tonni tooteid ja see kogus suurenes järk-järgult 147 744 tonnini 2004. aastal. Olemasolevad statistilised andmed näitavad, et 2004. aastal kasvas vaatlusaluste toodete import 27 riiki, mis olid sellel ajal liikmesriigid, kokku 173 809 tonnini. Aasta hiljem, pärast kvootide tühistamist, suurenes import 530 294 tonnini. Sellest alates pole kõnealuseid tooteid Hiinast kunagi imporditud vähem kui 449 000 tonni aastas. |
| --- | --- |

(171)

1. jaanuarini 2005 kehtisid liikmesriikide jaoks, mis olid sellel ajal liidu liikmed, Hiinast pärit toodetele, mis klassifitseeriti põhjenduses (56) viidatud CN koodide alla, koguselised kvoodid. 2000. aastal imporditi sellele vastavalt kuni 84 473 tonni tooteid ja see kogus suurenes järk-järgult 147 744 tonnini 2004. aastal. Olemasolevad statistilised andmed näitavad, et 2004. aastal kasvas vaatlusaluste toodete import 27 riiki, mis olid sellel ajal liikmesriigid, kokku 173 809 tonnini. Aasta hiljem, pärast kvootide tühistamist, suurenes import 530 294 tonnini. Sellest alates pole kõnealuseid tooteid Hiinast kunagi imporditud vähem kui 449 000 tonni aastas.

| (172) | Seoses impordikvootide rolliga kahju põhjustamisel vaatlusaluse perioodi jooksul tuleks esmalt märkida, et kuna kvoodid suurenesid järk-järgult ja tühistati 3 aastat enne vaatlusaluse perioodi algust ning 6 aastat enne uurimisperioodi algust, oli liidu turgu juba alates 2002. aastast põhjalikult ümber kujundatud, et kohaneda muutunud turutingimustega. Seda kinnitab ka kaebuse esitaja teave Euroopa keraamiliste lauanõude tootjate ettevõtete sulgemiste ja maksejõuetuse kohta. Lõpptulemusena oli liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi alguseks muutunud vähendatud ja toimivaks sektoriks. |
| --- | --- |

(172)

Seoses impordikvootide rolliga kahju põhjustamisel vaatlusaluse perioodi jooksul tuleks esmalt märkida, et kuna kvoodid suurenesid järk-järgult ja tühistati 3 aastat enne vaatlusaluse perioodi algust ning 6 aastat enne uurimisperioodi algust, oli liidu turgu juba alates 2002. aastast põhjalikult ümber kujundatud, et kohaneda muutunud turutingimustega. Seda kinnitab ka kaebuse esitaja teave Euroopa keraamiliste lauanõude tootjate ettevõtete sulgemiste ja maksejõuetuse kohta. Lõpptulemusena oli liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi alguseks muutunud vähendatud ja toimivaks sektoriks.

| (173) | Eelnevat arvestades võiks ilmselt väita, et impordikvootide tühistamine vaatlusalustele toodetele 2005. aastal võis negatiivselt mõjutada liidu tootmisharu tervise olukorda enne vaatlusaluse perioodi algust. Aga isegi kui see on õige, põhjustas uurimisperioodil kahju dumpinguhinnaga import. Järelikult ei katkestanud impordikvootide tühistamine 2005. aasta alguses põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja tootmisharu kahjustavate mõjurite vahel vaatlusaluse perioodi ja uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(173)

Eelnevat arvestades võiks ilmselt väita, et impordikvootide tühistamine vaatlusalustele toodetele 2005. aastal võis negatiivselt mõjutada liidu tootmisharu tervise olukorda enne vaatlusaluse perioodi algust. Aga isegi kui see on õige, põhjustas uurimisperioodil kahju dumpinguhinnaga import. Järelikult ei katkestanud impordikvootide tühistamine 2005. aasta alguses põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja tootmisharu kahjustavate mõjurite vahel vaatlusaluse perioodi ja uurimisperioodi jooksul.

3.6.   Konkurentsivastane tegevus Euroopa Liidu turul

| (174) | Mitu osapoolt väitis, et kahju põhjuseks on konkurentsivastane tegevus Euroopa Liidu turul, lisaks märgiti, et käesolev dumpinguvastane menetlus algatati ebaseaduslikele kartellidele määratud trahvide tulemusel tekkinud kahjumi korvamiseks. Hiina kaubanduskoda väitis, et kartellitegevuse olemasolu Euroopa Liidu turul võib muuta andmeid tekitatud kahju kohta (nimelt müügihinnad, müügimahud, turuosa ja kasum) – nii neid, mis on kaebuses, kui ka neid, mis on uurimise käigus kogutud, eeldusel, et need ei esinda olukorda, mis kajastab turu tavapärast toimimist. |
| --- | --- |

(174)

Mitu osapoolt väitis, et kahju põhjuseks on konkurentsivastane tegevus Euroopa Liidu turul, lisaks märgiti, et käesolev dumpinguvastane menetlus algatati ebaseaduslikele kartellidele määratud trahvide tulemusel tekkinud kahjumi korvamiseks. Hiina kaubanduskoda väitis, et kartellitegevuse olemasolu Euroopa Liidu turul võib muuta andmeid tekitatud kahju kohta (nimelt müügihinnad, müügimahud, turuosa ja kasum) – nii neid, mis on kaebuses, kui ka neid, mis on uurimise käigus kogutud, eeldusel, et need ei esinda olukorda, mis kajastab turu tavapärast toimimist.

| (175) | Teisest küljest märgitakse, et 2010. aastal määras Euroopa Komisjon trahvi seitsmeteistkümnele vannitoaseadmeid ja -sisustust pakkuvale ettevõtjale hinnakartelli eest ajavahemikul 1992–2004, mis mõjutas kuut liikmesriiki: Saksamaad, Austriat, Itaaliat, Prantsusmaad, Belgia Kuningriiki (Belgiat) ja Madalmaade Kuningriiki (Holland) (8). Kõnealune tegevus toimus enne vaatlusalust perioodi ja oli seotud teiste toodetega. Lisaks oli ainus asjassepuutuv ettevõte, mis tegutses samuti keraamiliste laua- ja kööginõude valdkonnas vaatlusalusel perioodil, esitanud trahvi tühistamishagi Euroopa Liidu Üldkohtule. See kohtuasi on veel pooleli. Teisest küljest algatasid Saksamaa ametiasutused 2011. aasta veebruaris konkurentsimenetluse paari Saksamaa lauanõude tootja suhtes. Saksamaa ametiasutused ei ole veel avaldanud menetluse tulemusi ja seetõttu ei saa selles osas järeldusi teha. Peale selle puudutab menetlus üksnes üht liikmesriiki, samal ajal kui liidu tootmisharu on üpris ulatuslik. Hagid lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(175)

Teisest küljest märgitakse, et 2010. aastal määras Euroopa Komisjon trahvi seitsmeteistkümnele vannitoaseadmeid ja -sisustust pakkuvale ettevõtjale hinnakartelli eest ajavahemikul 1992–2004, mis mõjutas kuut liikmesriiki: Saksamaad, Austriat, Itaaliat, Prantsusmaad, Belgia Kuningriiki (Belgiat) ja Madalmaade Kuningriiki (Holland) (8). Kõnealune tegevus toimus enne vaatlusalust perioodi ja oli seotud teiste toodetega. Lisaks oli ainus asjassepuutuv ettevõte, mis tegutses samuti keraamiliste laua- ja kööginõude valdkonnas vaatlusalusel perioodil, esitanud trahvi tühistamishagi Euroopa Liidu Üldkohtule. See kohtuasi on veel pooleli. Teisest küljest algatasid Saksamaa ametiasutused 2011. aasta veebruaris konkurentsimenetluse paari Saksamaa lauanõude tootja suhtes. Saksamaa ametiasutused ei ole veel avaldanud menetluse tulemusi ja seetõttu ei saa selles osas järeldusi teha. Peale selle puudutab menetlus üksnes üht liikmesriiki, samal ajal kui liidu tootmisharu on üpris ulatuslik. Hagid lükati seetõttu tagasi.

| (176) | Mõni osapool viitas asjaolule, et osa Euroopa Liidu tootjaid on muutnud oma tegevusvaldkonda ja hakanud samuti kauplema Hiina päritolu toodetega. See on ärivõimalus, mida ei saa liigitada konkurentsivastasena. |
| --- | --- |

(176)

Mõni osapool viitas asjaolule, et osa Euroopa Liidu tootjaid on muutnud oma tegevusvaldkonda ja hakanud samuti kauplema Hiina päritolu toodetega. See on ärivõimalus, mida ei saa liigitada konkurentsivastasena.

3.7.   Tootmismeetodid

| (177) | Teatavate osapoolte sõnul on Euroopa Liidu tootjate tehtud valikud tootmismeetodite osas aidanud selgelt kaasa kahju tekitamisele liidu tootmisharule. Need osapooled rõhutavad, et Euroopa Liidu tootmismeetodid on oluliselt vähem tõhusad kui Hiina tootmismeetodid – Euroopa Liidu tootmismeetodid on täielikult automatiseeritud, mis võib hõlmata suuri ümberseadistamise kulusid, kui tootmistsükkel on lühike, vormide valmistamine on kulukas, tooraine on veelgi kulukam ja kahe kütuse põletamine tingib suurema energiakulu. Peale selle töötavad Hiina tootjad, erinevalt Euroopa Liidu tootjatest, tellimuste alusel, kannavad väiksemaid ladustamiskulusid ja müüvad kogu oma toodangu partiidena ilma kvaliteediklassideks liigitamiseta ja koos hinnasoodustusega. Samuti oleksid glasuurialuse dekoori pealekandmisega seotud teisaldamiskulud Euroopa Liidus peaaegu kaks korda suuremad. Teisest küljest osutasid teatavad osapooled Euroopa Liidu tootmismeetodite tõhususele näiteks pikemate tootmistsüklite puhul. |
| --- | --- |

(177)

Teatavate osapoolte sõnul on Euroopa Liidu tootjate tehtud valikud tootmismeetodite osas aidanud selgelt kaasa kahju tekitamisele liidu tootmisharule. Need osapooled rõhutavad, et Euroopa Liidu tootmismeetodid on oluliselt vähem tõhusad kui Hiina tootmismeetodid – Euroopa Liidu tootmismeetodid on täielikult automatiseeritud, mis võib hõlmata suuri ümberseadistamise kulusid, kui tootmistsükkel on lühike, vormide valmistamine on kulukas, tooraine on veelgi kulukam ja kahe kütuse põletamine tingib suurema energiakulu. Peale selle töötavad Hiina tootjad, erinevalt Euroopa Liidu tootjatest, tellimuste alusel, kannavad väiksemaid ladustamiskulusid ja müüvad kogu oma toodangu partiidena ilma kvaliteediklassideks liigitamiseta ja koos hinnasoodustusega. Samuti oleksid glasuurialuse dekoori pealekandmisega seotud teisaldamiskulud Euroopa Liidus peaaegu kaks korda suuremad. Teisest küljest osutasid teatavad osapooled Euroopa Liidu tootmismeetodite tõhususele näiteks pikemate tootmistsüklite puhul.

| (178) | Uurimine näitas, et asjaomane tehnoloogiasiire toimub kogu maailmas. Ei suudetud leida seost konkreetse tootmismeetodi ja ettevõtte edukuse vahel. Samuti ei suudetud kindlaks teha, et konkreetse tootmismeetodi kasuks otsustamine on piisavalt oluline, et kaotada põhjuslik seos liidu tootmisharule tekitatud kahju ja asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(178)

Uurimine näitas, et asjaomane tehnoloogiasiire toimub kogu maailmas. Ei suudetud leida seost konkreetse tootmismeetodi ja ettevõtte edukuse vahel. Samuti ei suudetud kindlaks teha, et konkreetse tootmismeetodi kasuks otsustamine on piisavalt oluline, et kaotada põhjuslik seos liidu tootmisharule tekitatud kahju ja asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

3.8.   Kasutatud kaupade turud

| (179) | Valimisse mittekaasatud importija sõnutsi on leibkonnad muutunud viimaste aastakümnete jooksul väiksemaks ja saavad tarbetutest esemetest lahti kirbuturgude, veebioksjonite või muude kasutatud kaupade turgude vahendusel. Kõnealuse osapoole jaoks moodustavad kasutatud köögi- ja lauanõud olulise osa praegusest nõudlusest ja konkureerivad otseselt uute köögi- ja lauanõudega. Valimisse mittekaasatud importija esitas tõendava dokumentatsiooni mitme tuntud Saksamaa portselanitootja tooteseeriate väärtuse kohta veebioksjonitel. |
| --- | --- |

(179)

Valimisse mittekaasatud importija sõnutsi on leibkonnad muutunud viimaste aastakümnete jooksul väiksemaks ja saavad tarbetutest esemetest lahti kirbuturgude, veebioksjonite või muude kasutatud kaupade turgude vahendusel. Kõnealuse osapoole jaoks moodustavad kasutatud köögi- ja lauanõud olulise osa praegusest nõudlusest ja konkureerivad otseselt uute köögi- ja lauanõudega. Valimisse mittekaasatud importija esitas tõendava dokumentatsiooni mitme tuntud Saksamaa portselanitootja tooteseeriate väärtuse kohta veebioksjonitel.

| (180) | Sellele vaatamata ei suudetud leida põhjendatud alust mahtude ja hindade ekstrapoleerimiseks saksakeelselt platvormilt kolme Saksamaa ettevõtja väga konkreetse kollektsiooni alusel teistele Euroopa Liidu riikidele või teistele tooterühmadele. Seetõttu oli võimatu seda turgu määratleda ja uurimise käigus ei suudetud kindlaks teha, et kasutatud asjade müük oli piisavalt oluline, et kaotada põhjuslik seos liidu tootmisharule tekitatud kahju ja asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(180)

Sellele vaatamata ei suudetud leida põhjendatud alust mahtude ja hindade ekstrapoleerimiseks saksakeelselt platvormilt kolme Saksamaa ettevõtja väga konkreetse kollektsiooni alusel teistele Euroopa Liidu riikidele või teistele tooterühmadele. Seetõttu oli võimatu seda turgu määratleda ja uurimise käigus ei suudetud kindlaks teha, et kasutatud asjade müük oli piisavalt oluline, et kaotada põhjuslik seos liidu tootmisharule tekitatud kahju ja asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

3.9.   Majanduskriis

| (181) | Hiina kaubanduskoja arvamuse kohaselt on väidetava kahju põhjuseks finantskriisi, majanduslanguse ja riigivõlakriisi mõju tarbijate eelarvele. Kuna kaebuste esitajad on tegevustasandil väidetavalt kasumlikud, oli Hiina kaubanduskoda seisukohal, et teatatud kahju tuleb seostada finantsspekulatsioonidega (nt omakapitali või riigivõlakirjade kaotus) ja tegevusega mitteseotud kulud on seotud finantskriisiga. |
| --- | --- |

(181)

Hiina kaubanduskoja arvamuse kohaselt on väidetava kahju põhjuseks finantskriisi, majanduslanguse ja riigivõlakriisi mõju tarbijate eelarvele. Kuna kaebuste esitajad on tegevustasandil väidetavalt kasumlikud, oli Hiina kaubanduskoda seisukohal, et teatatud kahju tuleb seostada finantsspekulatsioonidega (nt omakapitali või riigivõlakirjade kaotus) ja tegevusega mitteseotud kulud on seotud finantskriisiga.

| (182) | Majanduskriis võib selgitada tarbimise vähenemist vaatlusalusel perioodil. Sellegipoolest väärib mainimist, et olukorras, kus tarbimismaht vaatlusalusel perioodil vähenes ja tarbimine ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini suurenes, erinesid madala dumpinguhinnaga impordi tulemused liidu tootmisharu tulemustest. |
| --- | --- |

(182)

Majanduskriis võib selgitada tarbimise vähenemist vaatlusalusel perioodil. Sellegipoolest väärib mainimist, et olukorras, kus tarbimismaht vaatlusalusel perioodil vähenes ja tarbimine ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini suurenes, erinesid madala dumpinguhinnaga impordi tulemused liidu tootmisharu tulemustest.

| (183) | Uurimine näitab selgelt, et dumpinguhinnaga import Hiinast on tugevdanud majanduslanguse mõju. Isegi majanduse üldise taastumise ajal ei olnud liidu tootmisharu suuteline taastuma ja saavutama märkimisväärset müügimahtu ja olulist turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, samal ajal kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga import saavutas suurema turuosa. |
| --- | --- |

(183)

Uurimine näitab selgelt, et dumpinguhinnaga import Hiinast on tugevdanud majanduslanguse mõju. Isegi majanduse üldise taastumise ajal ei olnud liidu tootmisharu suuteline taastuma ja saavutama märkimisväärset müügimahtu ja olulist turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, samal ajal kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga import saavutas suurema turuosa.

| (184) | Seetõttu, kuigi majanduskriis võis anda panuse liidu tootmisharu halbadesse tulemustesse, ei saa seda üldiselt pidada põhjuseks, mis kaotaks põhjusliku seose liidu tootmisharule tekitatud kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(184)

Seetõttu, kuigi majanduskriis võis anda panuse liidu tootmisharu halbadesse tulemustesse, ei saa seda üldiselt pidada põhjuseks, mis kaotaks põhjusliku seose liidu tootmisharule tekitatud kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel vaatlusalusel perioodil.

3.10.   Muud tegurid

| (185) | Üks ühing osutas muudele asjaoludele, mis tema arvates võiksid katkestada põhjusliku seose. See osapool osutas Euroopa Liidu sisesele konkurentsile (viidates sellele, et Euroopa Liidu siseselt on hinnad väga erinevad) ning Euroopa Liidu töötervishoiu ja -ohutuse nõuetele, mis muutuvad rangemaks ja suurendavad seetõttu tootmiskulusid. Ülejäänud asjaolud hõlmasid mõne Hiina tootja teostatavat võltsimist ja mittetariifsete kaubandustõkete olemasolu paljudel turgudel väljaspool ELi, mis võiksid takistada Euroopa Liidu tootjate eksporti. |
| --- | --- |

(185)

Üks ühing osutas muudele asjaoludele, mis tema arvates võiksid katkestada põhjusliku seose. See osapool osutas Euroopa Liidu sisesele konkurentsile (viidates sellele, et Euroopa Liidu siseselt on hinnad väga erinevad) ning Euroopa Liidu töötervishoiu ja -ohutuse nõuetele, mis muutuvad rangemaks ja suurendavad seetõttu tootmiskulusid. Ülejäänud asjaolud hõlmasid mõne Hiina tootja teostatavat võltsimist ja mittetariifsete kaubandustõkete olemasolu paljudel turgudel väljaspool ELi, mis võiksid takistada Euroopa Liidu tootjate eksporti.

| (186) | Euroopa Liidu sisese konkurentsi väidete osas ei näidanud uurimine mingit seost kahju, Euroopa Liidu tootjate asukoha ja hindade vahel kõnealuses liikmesriigis. Euroopa Liidu töötervishoiu ja -ohutuse nõuete osas märgiti, et need kohalduvad Euroopa Liidus valmistatud ja Euroopa Liitu imporditud toodetele, mõjutades seeläbi kõigi ettevõtjate hindu. Kuna võltsimise väite tõestamiseks teavet ei esitatud, ei saa analüüsida ka selle väite mõju. Väidet mittetariifsete kaubandustõkete olemasolu kohta paljudel turgudel väljaspool ELi ei õnnestunud kinnitada: sellised tõkked võivad takistada Euroopa Liidu tootjaid kasutamast nende potentsiaali, kuid see ei mõjuta müügi vähenemist liidu turul, st kohas, kus kahju kanti. |
| --- | --- |

(186)

Euroopa Liidu sisese konkurentsi väidete osas ei näidanud uurimine mingit seost kahju, Euroopa Liidu tootjate asukoha ja hindade vahel kõnealuses liikmesriigis. Euroopa Liidu töötervishoiu ja -ohutuse nõuete osas märgiti, et need kohalduvad Euroopa Liidus valmistatud ja Euroopa Liitu imporditud toodetele, mõjutades seeläbi kõigi ettevõtjate hindu. Kuna võltsimise väite tõestamiseks teavet ei esitatud, ei saa analüüsida ka selle väite mõju. Väidet mittetariifsete kaubandustõkete olemasolu kohta paljudel turgudel väljaspool ELi ei õnnestunud kinnitada: sellised tõkked võivad takistada Euroopa Liidu tootjaid kasutamast nende potentsiaali, kuid see ei mõjuta müügi vähenemist liidu turul, st kohas, kus kahju kanti.

| (187) | Hiina kaubanduskoda osutas muudele teguritele ehk oskustööjõu vähesusele liidu turul ja enda tekitatud kahjule seeläbi, et mõned liidu tootjad impordivad asjaomaseid tooteid. Kuid tuginedes olemasolevale teabele, tehakse järeldus, et üldiselt oli kogu liidu tootmisharu halvas olukorras ja asjaolu, et ettevõtlusmudelite arv on suurenenud, ei tekitanud kahju liidu tootmisharule ja seda tuleks pigem tõlgendada võimalusena kompenseerida müügi vähenemist liidu turul. Oskustööjõu nappus Euroopa Liidu keraamiliste laua- ja kööginõude sektoris ei puudutanud väidetavalt ühtki Euroopa Liidus asuvat huvitatud isikut. |
| --- | --- |

(187)

Hiina kaubanduskoda osutas muudele teguritele ehk oskustööjõu vähesusele liidu turul ja enda tekitatud kahjule seeläbi, et mõned liidu tootjad impordivad asjaomaseid tooteid. Kuid tuginedes olemasolevale teabele, tehakse järeldus, et üldiselt oli kogu liidu tootmisharu halvas olukorras ja asjaolu, et ettevõtlusmudelite arv on suurenenud, ei tekitanud kahju liidu tootmisharule ja seda tuleks pigem tõlgendada võimalusena kompenseerida müügi vähenemist liidu turul. Oskustööjõu nappus Euroopa Liidu keraamiliste laua- ja kööginõude sektoris ei puudutanud väidetavalt ühtki Euroopa Liidus asuvat huvitatud isikut.

| (188) | Üks importija kutsus asutusi üles analüüsima teist liiki, nt plastist, alumiiniumist, melamiinist ja klaasist valmistatud laua- ja kööginõude mõju. Sellegipoolest ei esitatud väite kinnitamiseks mingit teavet. Uurimise käigus ei leitud selle kohta mitte midagi. |
| --- | --- |

(188)

Üks importija kutsus asutusi üles analüüsima teist liiki, nt plastist, alumiiniumist, melamiinist ja klaasist valmistatud laua- ja kööginõude mõju. Sellegipoolest ei esitatud väite kinnitamiseks mingit teavet. Uurimise käigus ei leitud selle kohta mitte midagi.

| (189) | Mõni osapool seostab liidu tootmisharu kantud kahju olukorraga liidu tootmisharus enne vaatlusalust perioodi. Sellega seoses väitis mitu importijat, et liidu tootmisharu olukorra halvenemine algas juba ajavahemikul 1975–2002. Kuid komisjoni analüüs ei saanud minna nii kaugele ajas tagasi, muu hulgas seetõttu, et nimetatud perioodi kohta puuduvad usaldusväärsed andmed. Sama moodi oli see veel ühe sündmuse puhul, mis toimus ammu enne vaatlusalust perioodi: Saksamaa portselanitööstusele antud riigiabi, mis tõestaks importija sõnutsi, et liidu tootmisharu tõhusus ei suurenenud (9). |
| --- | --- |

(189)

Mõni osapool seostab liidu tootmisharu kantud kahju olukorraga liidu tootmisharus enne vaatlusalust perioodi. Sellega seoses väitis mitu importijat, et liidu tootmisharu olukorra halvenemine algas juba ajavahemikul 1975–2002. Kuid komisjoni analüüs ei saanud minna nii kaugele ajas tagasi, muu hulgas seetõttu, et nimetatud perioodi kohta puuduvad usaldusväärsed andmed. Sama moodi oli see veel ühe sündmuse puhul, mis toimus ammu enne vaatlusalust perioodi: Saksamaa portselanitööstusele antud riigiabi, mis tõestaks importija sõnutsi, et liidu tootmisharu tõhusus ei suurenenud (9).

| (190) | Ülejäänud teadaolevate asjaolude uurimine, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, näitasid, et need tegurid ei ole sellised, et kaotaksid põhjusliku seose liidu tootmisharule tekitatud kahju ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(190)

Ülejäänud teadaolevate asjaolude uurimine, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, näitasid, et need tegurid ei ole sellised, et kaotaksid põhjusliku seose liidu tootmisharule tekitatud kahju ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (191) | Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, tehti esialgne järeldus, et Hiinast pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(191)

Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, tehti esialgne järeldus, et Hiinast pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

F.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatavad märkused

| (192) | Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja asjaomase toote kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(192)

Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja asjaomase toote kasutajate huvide hindamisel.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (193) | Liidu tootmisharu koosneb enam kui 200 tootjast, kelle tehased asuvad Euroopa Liidu erinevates liikmesriikides ja kes andsid vaatlusalusel perioodil tööd enam kui 25 000 inimesele samasuguse toote tootmise ja müügi valdkonnas. |
| --- | --- |

(193)

Liidu tootmisharu koosneb enam kui 200 tootjast, kelle tehased asuvad Euroopa Liidu erinevates liikmesriikides ja kes andsid vaatlusalusel perioodil tööd enam kui 25 000 inimesele samasuguse toote tootmise ja müügi valdkonnas.

| (194) | Uurimise tulemusel selgus, et liidu tootmisharu on kandnud vaatlusalusel perioodil olulist kahju dumpinguhindadega impordi tõttu asjaomasest riigist. Vaatlusaluse perioodi vältel olid eelkõige kahjunäitajad, mis on seotud liidu tootmisharu finantsnäitajatega, nt tootmise, kasumlikkuse ja investeeringutelt saadava kasumiga, languses. Kõige rohkem kannatasid VKEd: vaatlusalusel perioodil kandsid nad kahjumit alates 2010. aastast. Meetmete puudumisel ollakse seisukohal, et sektoris tehtud jõupingutustest ei piisa liidu tootmisharu finantsseisundi ennistamiseks, mis võib veelgi halveneda. |
| --- | --- |

(194)

Uurimise tulemusel selgus, et liidu tootmisharu on kandnud vaatlusalusel perioodil olulist kahju dumpinguhindadega impordi tõttu asjaomasest riigist. Vaatlusaluse perioodi vältel olid eelkõige kahjunäitajad, mis on seotud liidu tootmisharu finantsnäitajatega, nt tootmise, kasumlikkuse ja investeeringutelt saadava kasumiga, languses. Kõige rohkem kannatasid VKEd: vaatlusalusel perioodil kandsid nad kahjumit alates 2010. aastast. Meetmete puudumisel ollakse seisukohal, et sektoris tehtud jõupingutustest ei piisa liidu tootmisharu finantsseisundi ennistamiseks, mis võib veelgi halveneda.

| (195) | Käesoleva uurimise tulemusena tehtud järeldusi ei seata kahtluse alla asjaolu tõttu, et teatavatel liidu tootjatel läheb paremini kui teistel või liidu tootmisharu olukorra tõttu enne vaatlusalust perioodi. |
| --- | --- |

(195)

Käesoleva uurimise tulemusena tehtud järeldusi ei seata kahtluse alla asjaolu tõttu, et teatavatel liidu tootjatel läheb paremini kui teistel või liidu tootmisharu olukorra tõttu enne vaatlusalust perioodi.

| (196) | Loodetakse, et meetmete kehtestamine taastab tõhusad ja õiglased kaubandustingimused liidu turul. See võiks omakorda avaldada positiivset mõju liidu majandusolukorrale ja kasumlikkusele. |
| --- | --- |

(196)

Loodetakse, et meetmete kehtestamine taastab tõhusad ja õiglased kaubandustingimused liidu turul. See võiks omakorda avaldada positiivset mõju liidu majandusolukorrale ja kasumlikkusele.

| (197) | Mõned importijad väitsid, et meetmete kehtestamisel asendatakse asjaomane toode teist liiki toodetega (mis ei ole liidus valmistatud keraamilised laua- ja kööginõud), nt tekstiilidega (nt kinkimiseks mõeldud esemed) või plastist lauanõudega, millest saavad seeläbi kasu keraamikaga mitteseotud sektorid. Sellegipoolest ei suutnud uurimine kinnitada, et selline asendamine oleks märkimisväärne. |
| --- | --- |

(197)

Mõned importijad väitsid, et meetmete kehtestamisel asendatakse asjaomane toode teist liiki toodetega (mis ei ole liidus valmistatud keraamilised laua- ja kööginõud), nt tekstiilidega (nt kinkimiseks mõeldud esemed) või plastist lauanõudega, millest saavad seeläbi kasu keraamikaga mitteseotud sektorid. Sellegipoolest ei suutnud uurimine kinnitada, et selline asendamine oleks märkimisväärne.

| (198) | Seetõttu tehti järeldus, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiinast pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordile oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(198)

Seetõttu tehti järeldus, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiinast pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordile oleks liidu tootmisharu huvides.

3.   Sõltumatute importijate huvid

| (199) | Nagu viidati eespool põhjenduses 4, kasutati sõltumatute importijate ilmse rohkuse tõttu väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(199)

Nagu viidati eespool põhjenduses 4, kasutati sõltumatute importijate ilmse rohkuse tõttu väljavõttelist uuringut.

| (200) | Üldiselt hankisid valimisse kaasatud importijad vaatlusaluse perioodi vältel oma kaubad peamiselt asjaomasest riigist ja andsid tööd ligikaudu 350 inimesele keraamiliste laua- ja kööginõude impordi- ja edasimüügisektoris. Nad tegelesid erinevat liiki toodetega alates portselanist kinketoodetest ja põletatud savinõudest kuni lihtsate lauanõudeni kodumajapidamiste jaoks. Nende koostöö tase oli erinev. Näiteks valimisse kaasatud kaks suurimat importijat, mis tegelevad samuti suures osas edasimüügiga, ei esitanud täielikke andmeid kasumlikkuse ning ostuhinna ja sõltumatutele klientidele edasimüügihinna marginaali kohta ja üks neist keelas isegi ligipääsu oma kontodele. Need osapooled esitasid andmed üksnes ostutehingu siirdehinna ja/või müügitehingu siirdehinna kohta. Sel põhjusel ei saadud vaatamata korduvatele palvetele asjakohast teavet, mis võimaldaks hinnata tüüpiliste importijate bruto- ja netomarginaali valimisse kaasatud toote puhul tervikuna. |
| --- | --- |

(200)

Üldiselt hankisid valimisse kaasatud importijad vaatlusaluse perioodi vältel oma kaubad peamiselt asjaomasest riigist ja andsid tööd ligikaudu 350 inimesele keraamiliste laua- ja kööginõude impordi- ja edasimüügisektoris. Nad tegelesid erinevat liiki toodetega alates portselanist kinketoodetest ja põletatud savinõudest kuni lihtsate lauanõudeni kodumajapidamiste jaoks. Nende koostöö tase oli erinev. Näiteks valimisse kaasatud kaks suurimat importijat, mis tegelevad samuti suures osas edasimüügiga, ei esitanud täielikke andmeid kasumlikkuse ning ostuhinna ja sõltumatutele klientidele edasimüügihinna marginaali kohta ja üks neist keelas isegi ligipääsu oma kontodele. Need osapooled esitasid andmed üksnes ostutehingu siirdehinna ja/või müügitehingu siirdehinna kohta. Sel põhjusel ei saadud vaatamata korduvatele palvetele asjakohast teavet, mis võimaldaks hinnata tüüpiliste importijate bruto- ja netomarginaali valimisse kaasatud toote puhul tervikuna.

| (201) | Sama moodi ei võimaldanud kahe valimisse kaasatud importija/jaemüüja esitatud andmed, kuna need olid mitmeski mõttes puudulikud, hinnata asjaomase toote jaemüüjate kasumi bruto- ja netomarginaali. Seetõttu ei olnud võimalik valimisse kaasatud importijate koostöö alusel teha otsust ELi tarneahela suutlikkuse kohta tulla toime kavandatud dumpinguvastase tollimaksuga ja järelikult sellise tollimaksu mõjuga jaehindadele ja seeläbi omakorda tarbijatele. |
| --- | --- |

(201)

Sama moodi ei võimaldanud kahe valimisse kaasatud importija/jaemüüja esitatud andmed, kuna need olid mitmeski mõttes puudulikud, hinnata asjaomase toote jaemüüjate kasumi bruto- ja netomarginaali. Seetõttu ei olnud võimalik valimisse kaasatud importijate koostöö alusel teha otsust ELi tarneahela suutlikkuse kohta tulla toime kavandatud dumpinguvastase tollimaksuga ja järelikult sellise tollimaksu mõjuga jaehindadele ja seeläbi omakorda tarbijatele.

| (202) | Importijate valimi küsimustele vastates teatas suur osa importijaid, et ostu- ja edasimüügihinna brutomarginaal jäi vahemikku 50–200 %. Valimisse kaasatud sõltumatute importijate puhul kontrollitud näitajad kinnitavad, et sellised brutomarginaalid on tüüpilised. Teiseks võib üldsusele kättesaadava dokumentatsiooni põhjal järeldada, et liidu tarneahel (st importijad ja vastavad kanalid) oleksid täielikult suutelised tulema toime dumpinguvastase tollimaksuga kavandatud määral, ilma et see ohustaks asjassepuutuvate ettevõtjate elujõulisust. Viimase publikatsiooni (10) kohaselt müüakse Hiina päritolu keraamiline kruus, mille ELi turustajad ostavad 0,70 USA dollari eest, ELis edasi 3,50 USA dollari eest, mille tulemusel on turustaja/edasimüüja kasumimarginaal rohkem kui 150 %. Sellise stsenaariumi kohaselt tähendaks kavandatud dumpinguvastane tollimaks, et enamiku impordi puhul lisanduks lisatasu 0,16 eurot (ja 0,36 eurot koostööd mittetegevate tootjate puhul) ELi tarneahelale, mis tähendaks üldist brutomarginaali 2,08 eurot konkreetse toote puhul. Suurbritannia Tööstuse Keskliidu (CBI) 2009. aasta turu-uuringus, mis käsitleb laua- ja kööginõude ning muude majapidamistarvete turgu ning millele viidati eespool põhjenduses 112, on öeldud, et CIF-hinna (liidu piiril) ja tarbijahinna suhe kõikus vahemikus 2,6–5,3 (11). Lõpuks ei osutanud valimisse kaasatud importijad/edasimüüjad kunagi sellele, et nad jätavad dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise korral keraamilised laua- ja kööginõud oma impordist või müügist välja. |
| --- | --- |

(202)

Importijate valimi küsimustele vastates teatas suur osa importijaid, et ostu- ja edasimüügihinna brutomarginaal jäi vahemikku 50–200 %. Valimisse kaasatud sõltumatute importijate puhul kontrollitud näitajad kinnitavad, et sellised brutomarginaalid on tüüpilised. Teiseks võib üldsusele kättesaadava dokumentatsiooni põhjal järeldada, et liidu tarneahel (st importijad ja vastavad kanalid) oleksid täielikult suutelised tulema toime dumpinguvastase tollimaksuga kavandatud määral, ilma et see ohustaks asjassepuutuvate ettevõtjate elujõulisust. Viimase publikatsiooni (10) kohaselt müüakse Hiina päritolu keraamiline kruus, mille ELi turustajad ostavad 0,70 USA dollari eest, ELis edasi 3,50 USA dollari eest, mille tulemusel on turustaja/edasimüüja kasumimarginaal rohkem kui 150 %. Sellise stsenaariumi kohaselt tähendaks kavandatud dumpinguvastane tollimaks, et enamiku impordi puhul lisanduks lisatasu 0,16 eurot (ja 0,36 eurot koostööd mittetegevate tootjate puhul) ELi tarneahelale, mis tähendaks üldist brutomarginaali 2,08 eurot konkreetse toote puhul. Suurbritannia Tööstuse Keskliidu (CBI) 2009. aasta turu-uuringus, mis käsitleb laua- ja kööginõude ning muude majapidamistarvete turgu ning millele viidati eespool põhjenduses 112, on öeldud, et CIF-hinna (liidu piiril) ja tarbijahinna suhe kõikus vahemikus 2,6–5,3 (11). Lõpuks ei osutanud valimisse kaasatud importijad/edasimüüjad kunagi sellele, et nad jätavad dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise korral keraamilised laua- ja kööginõud oma impordist või müügist välja.

| (203) | Eeltoodut arvesse võttes ja muu usaldusväärse teabe puudumisel käesoleva uuringu käigus asuti ajutiselt seisukohale, et tarneahel üldiselt, sh importijad, on tõenäoliselt suutelised tulema toime CIF-hindade suurenemisega kavandatud määral ilma suuremate probleemideta ja et tarbijad ei koge tõenäoliselt hinnatõusu. Sellegipoolest kutsutakse huvitatud isikuid taas kord selgesõnaliselt üles esitama täiendavaid, ulatuslikke ja kontrollitavaid andmeid selle kohta, mis võimaldaks jätkata meetmete mõju analüüsimist tarneahelale ja viimaks ka tarbijatele kõnealuse menetluse järgmises etapis. |
| --- | --- |

(203)

Eeltoodut arvesse võttes ja muu usaldusväärse teabe puudumisel käesoleva uuringu käigus asuti ajutiselt seisukohale, et tarneahel üldiselt, sh importijad, on tõenäoliselt suutelised tulema toime CIF-hindade suurenemisega kavandatud määral ilma suuremate probleemideta ja et tarbijad ei koge tõenäoliselt hinnatõusu. Sellegipoolest kutsutakse huvitatud isikuid taas kord selgesõnaliselt üles esitama täiendavaid, ulatuslikke ja kontrollitavaid andmeid selle kohta, mis võimaldaks jätkata meetmete mõju analüüsimist tarneahelale ja viimaks ka tarbijatele kõnealuse menetluse järgmises etapis.

| (204) | Ettepanekuid liidu huvide kohta esitas rohkem kui 20 valimisse mittekaasatud importijat, kelle hulka kuulusid enamasti väikeettevõtted, üks Euroopa ja rahvusvaheline kaubandusühing, Rootsi importijate ja jaemüüjate ühing, Kaug-Idast importijate Hollandi ühing ning Saksamaal asuv ühing ja importijate võrgustik. Importijate ühine mure seisnes selles, et meetmed hõlmaksid impordihinna suurenemist, nende tegevuse (osalist) kahanemist ja mõjutaksid neid seeläbi negatiivselt, muu hulgas marginaali ja kasumlikkuse osas. Need argumendid ei leidnud kinnitust järelduste põhjal, milleni jõutakse järgmises põhjenduses ja põhjenduses 202. |
| --- | --- |

(204)

Ettepanekuid liidu huvide kohta esitas rohkem kui 20 valimisse mittekaasatud importijat, kelle hulka kuulusid enamasti väikeettevõtted, üks Euroopa ja rahvusvaheline kaubandusühing, Rootsi importijate ja jaemüüjate ühing, Kaug-Idast importijate Hollandi ühing ning Saksamaal asuv ühing ja importijate võrgustik. Importijate ühine mure seisnes selles, et meetmed hõlmaksid impordihinna suurenemist, nende tegevuse (osalist) kahanemist ja mõjutaksid neid seeläbi negatiivselt, muu hulgas marginaali ja kasumlikkuse osas. Need argumendid ei leidnud kinnitust järelduste põhjal, milleni jõutakse järgmises põhjenduses ja põhjenduses 202.

| (205) | Mitu importijat väitis, et meetmete kehtestamisel läheb importijate juures rohkem töökohti kaduma, kui suudetakse töökohti säilitada liidu tootjate juures. Sellegipoolest on see vastuolus importijate teiste vastuväidetega, et nad võivad asendada keraamilised esemed mittekeraamilistega (nt tekstiilid kinkimiseks) või et nad on nõus tootma rohkem Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(205)

Mitu importijat väitis, et meetmete kehtestamisel läheb importijate juures rohkem töökohti kaduma, kui suudetakse töökohti säilitada liidu tootjate juures. Sellegipoolest on see vastuolus importijate teiste vastuväidetega, et nad võivad asendada keraamilised esemed mittekeraamilistega (nt tekstiilid kinkimiseks) või et nad on nõus tootma rohkem Euroopa Liidus.

| (206) | Rootsi ühing oli seisukohal, et meetmed avaldavad negatiivset majanduslikku mõju importijatele suurte kulude tõttu, mis on tingitud uute tarneallikate otsimisest ja halduskuludest, kui importijad peaksid hakkama otsima alternatiive Hiina impordile. Euroopa ja rahvusvahelise kaubanduse ühing tõi välja, et tarnijate vahetamine on keeruline, kuna importijad peavad tegema neisse suuri investeeringuid. Siiski näib, et see ei ole mõne importija peamine mure, kuna nad eelistavad tarneallikate vahetamise võimalust. Peale selle viitab asjaolu, et pakutavad tooted ja liidu tarbimine muutub koos moega, sellele, et uute toodete arendamisega seotud kulud (uutelt tarnijatelt) on sellele sektorile omased. |
| --- | --- |

(206)

Rootsi ühing oli seisukohal, et meetmed avaldavad negatiivset majanduslikku mõju importijatele suurte kulude tõttu, mis on tingitud uute tarneallikate otsimisest ja halduskuludest, kui importijad peaksid hakkama otsima alternatiive Hiina impordile. Euroopa ja rahvusvahelise kaubanduse ühing tõi välja, et tarnijate vahetamine on keeruline, kuna importijad peavad tegema neisse suuri investeeringuid. Siiski näib, et see ei ole mõne importija peamine mure, kuna nad eelistavad tarneallikate vahetamise võimalust. Peale selle viitab asjaolu, et pakutavad tooted ja liidu tarbimine muutub koos moega, sellele, et uute toodete arendamisega seotud kulud (uutelt tarnijatelt) on sellele sektorile omased.

| (207) | Mitu valimisse mittekaasatud importijat väitis, et liidu tehased ei ole huvitatud kellegi teise margitoodete tootmisest. Sellegipoolest oli see vastuolus uurimise tulemusega valimisse kaasatud liidu tootjate puhul (mis näitas, et nad tootsid margitooteid kolmandatele osapooltele), ühe teise importija tehtud avaldusega ja asjaoluga, et mitu importijat, kes levitavad tooteid oma kaubamärgi all, hangivad osa oma sortimendist Euroopa Liidust. |
| --- | --- |

(207)

Mitu valimisse mittekaasatud importijat väitis, et liidu tehased ei ole huvitatud kellegi teise margitoodete tootmisest. Sellegipoolest oli see vastuolus uurimise tulemusega valimisse kaasatud liidu tootjate puhul (mis näitas, et nad tootsid margitooteid kolmandatele osapooltele), ühe teise importija tehtud avaldusega ja asjaoluga, et mitu importijat, kes levitavad tooteid oma kaubamärgi all, hangivad osa oma sortimendist Euroopa Liidust.

| (208) | Üks valimisse mittekaasatud importija ütles, et ei soovi jagada oma tootmisideesid, tootedisaini ja ettevõttes väljatöötatud lahendusi teatavate konkureerivate liidu tootjatega keraamiliste laua- ja kööginõude valdkonnas. Kuid uurimine ei näidanud, et see oleks importijate üldine mure. Tuleb ära märkida, et asjaomane importija oli vaidluses mõne Saksamaa tootjaga ja et osa tema kollektsioonist konkureeriks otseselt kõnealuse liidu tootjaga. |
| --- | --- |

(208)

Üks valimisse mittekaasatud importija ütles, et ei soovi jagada oma tootmisideesid, tootedisaini ja ettevõttes väljatöötatud lahendusi teatavate konkureerivate liidu tootjatega keraamiliste laua- ja kööginõude valdkonnas. Kuid uurimine ei näidanud, et see oleks importijate üldine mure. Tuleb ära märkida, et asjaomane importija oli vaidluses mõne Saksamaa tootjaga ja et osa tema kollektsioonist konkureeriks otseselt kõnealuse liidu tootjaga.

| (209) | Teatavad importijad väitsid, et nad ei saa hankida liidu tootjatelt, kuna viimastel on suuremad kulud, neil jääb vajaka suutlikkusest käsitööesemete tootmiseks, nad ei suuda pakkuda väikesi tootmistsükleid, nad ei ole paindlikud, neil jääb puudu organiseerimisvõimest, et teenindada nõuetekohaselt suuri jaemüüjaid, kes pakuvad palju tooteid ja/või jääb neil vajaka tootmisprotsessidest, kvaliteedist, kaunistustest või vormidest. Need osapooled väitsid, et probleemid olid eriti olulised käsitöö- ja reklaamtoodete valdkonnas (nt pottsepatööd), teatavate margitoodete puhul, mida müüakse litsentsi alusel, teatavate registreeritud kasulike mudelite tootmisel ja spetsiaalsete kõrval- või serveerimistoodete tootmisel (nt suuremahulised portselanesemed). Mõned väitsid, et neil ei ole alternatiivi Hiinast importimisele. Ometi näitas uurimine, et enamik importijaid, kellega kokku puututi, hangivad laias valikus ja väga erineva kvaliteediga keraamilisi laua- ja/või kööginõusid eri allikatest, sh liidu tootjatelt. Peale selle pakuvad liidu tootjad laia valikut tooteid ja nende tootmisvõimsus võimaldab neil müüa rohkem Euroopa Liidu turule. |
| --- | --- |

(209)

Teatavad importijad väitsid, et nad ei saa hankida liidu tootjatelt, kuna viimastel on suuremad kulud, neil jääb vajaka suutlikkusest käsitööesemete tootmiseks, nad ei suuda pakkuda väikesi tootmistsükleid, nad ei ole paindlikud, neil jääb puudu organiseerimisvõimest, et teenindada nõuetekohaselt suuri jaemüüjaid, kes pakuvad palju tooteid ja/või jääb neil vajaka tootmisprotsessidest, kvaliteedist, kaunistustest või vormidest. Need osapooled väitsid, et probleemid olid eriti olulised käsitöö- ja reklaamtoodete valdkonnas (nt pottsepatööd), teatavate margitoodete puhul, mida müüakse litsentsi alusel, teatavate registreeritud kasulike mudelite tootmisel ja spetsiaalsete kõrval- või serveerimistoodete tootmisel (nt suuremahulised portselanesemed). Mõned väitsid, et neil ei ole alternatiivi Hiinast importimisele. Ometi näitas uurimine, et enamik importijaid, kellega kokku puututi, hangivad laias valikus ja väga erineva kvaliteediga keraamilisi laua- ja/või kööginõusid eri allikatest, sh liidu tootjatelt. Peale selle pakuvad liidu tootjad laia valikut tooteid ja nende tootmisvõimsus võimaldab neil müüa rohkem Euroopa Liidu turule.

| (210) | Kokkuvõttes võib järeldada, et meetmete kehtestamine võib tõepoolest avaldada negatiivset mõju teatavate importijate finantsseisundile. Kuid keskmiselt ei ole oodata, et see negatiivne mõju avaldaks olulist finantsmõju importijate üldisele olukorrale. Üldjuhul oodatakse, et nad on suutelised (osaliselt) toetama hinnatõusu ja/või (osaliselt) kandma tollimaksu üle oma klientidele (nt hulgimüüjad, turustajad, jaemüüjad), seda enam, et tollimaks mõjutab suurt hulka turul. Nende endast teada andnud importijate puhul, kes on samal ajal ka jaemüüjad, näitas uurimine, et asjaomane toode moodustab väga väikese osa nende üldisest tegevusest. Nende osapoolte esitatud teave ei võimaldanud nõuetekohaselt kindlaks määrata, millises ulatuses oleksid nad suutelised tulema toime ostuhinna suurenemisega kavandatud tollimaksu tõttu, kuid nagu on selgitatud põhjendustes 202–203, ei osuta seni kogutud teave sellele, et nad ei ole selleks üldse suutelised. |
| --- | --- |

(210)

Kokkuvõttes võib järeldada, et meetmete kehtestamine võib tõepoolest avaldada negatiivset mõju teatavate importijate finantsseisundile. Kuid keskmiselt ei ole oodata, et see negatiivne mõju avaldaks olulist finantsmõju importijate üldisele olukorrale. Üldjuhul oodatakse, et nad on suutelised (osaliselt) toetama hinnatõusu ja/või (osaliselt) kandma tollimaksu üle oma klientidele (nt hulgimüüjad, turustajad, jaemüüjad), seda enam, et tollimaks mõjutab suurt hulka turul. Nende endast teada andnud importijate puhul, kes on samal ajal ka jaemüüjad, näitas uurimine, et asjaomane toode moodustab väga väikese osa nende üldisest tegevusest. Nende osapoolte esitatud teave ei võimaldanud nõuetekohaselt kindlaks määrata, millises ulatuses oleksid nad suutelised tulema toime ostuhinna suurenemisega kavandatud tollimaksu tõttu, kuid nagu on selgitatud põhjendustes 202–203, ei osuta seni kogutud teave sellele, et nad ei ole selleks üldse suutelised.

| (211) | Seetõttu tehti esialgne järeldus, et meetme kehtestamine kavandatud tasemel ei avalda märkimisväärset kahjulikku mõju asjaomase toote sõltumatute importijate olukorrale. |
| --- | --- |

(211)

Seetõttu tehti esialgne järeldus, et meetme kehtestamine kavandatud tasemel ei avalda märkimisväärset kahjulikku mõju asjaomase toote sõltumatute importijate olukorrale.

4.   Teiste majandussektorite huvid

| (212) | Mitu importijat väitis, et mis tahes meetmete kehtestamine avaldab tõenäoliselt negatiivset mõju importija äripartneritele, alates viimistlus- ja dekoreerimisettevõtetest hulgimüüjate, tarnijate ja edasimüüjateni. Sellega seoses väitsid nad, et meetme kehtestamine võib kaotada rohkem töökohti nende satelliitettevõtetes, nt disaini- või logistikafirmades, kui säilitada/luua töökohti liidu tootmisharus. Mõned importijad väitsid samuti, et toodete defitsiit mõjutaks otseselt ka kingituste sektorit, reklaamitööstust, hotelli- ja toitlustussektorit, rühmatoitlustust ja kommertstarbijaid laiemalt. Seeläbi suureneks hinnakonkurents lühikese perioodi jooksul suurte allahindlusega toimuvate väljamüükide tasemele. Asutused, mis on tavaliselt piiratud eelarvega, nt tervishoiuasutused, kannataksid samuti. Peale selle väitsid mõned osapooled, et dumpinguvastased meetmed tähendavad tooraine defitsiiti kunsti ja loomingulise tööga tegelejatele, nt portselanimaalijatele või käsitööringidele. |
| --- | --- |

(212)

Mitu importijat väitis, et mis tahes meetmete kehtestamine avaldab tõenäoliselt negatiivset mõju importija äripartneritele, alates viimistlus- ja dekoreerimisettevõtetest hulgimüüjate, tarnijate ja edasimüüjateni. Sellega seoses väitsid nad, et meetme kehtestamine võib kaotada rohkem töökohti nende satelliitettevõtetes, nt disaini- või logistikafirmades, kui säilitada/luua töökohti liidu tootmisharus. Mõned importijad väitsid samuti, et toodete defitsiit mõjutaks otseselt ka kingituste sektorit, reklaamitööstust, hotelli- ja toitlustussektorit, rühmatoitlustust ja kommertstarbijaid laiemalt. Seeläbi suureneks hinnakonkurents lühikese perioodi jooksul suurte allahindlusega toimuvate väljamüükide tasemele. Asutused, mis on tavaliselt piiratud eelarvega, nt tervishoiuasutused, kannataksid samuti. Peale selle väitsid mõned osapooled, et dumpinguvastased meetmed tähendavad tooraine defitsiiti kunsti ja loomingulise tööga tegelejatele, nt portselanimaalijatele või käsitööringidele.

| (213) | Kõik need väited ei leidnud kinnitust. Teisest küljest näib, et importijate väited on vastuolus punktidega nende märkustest, kus nad väidavad, et võivad asendada keraamilised esemed mittekeraamilistega (nt tekstiilidega kinkimiseks), pöördudes igal juhul nende tavapäraste äripartnerite poole, kellele osutati eespool. Peale selle võib oodata, et liidu tootmisharu satelliitettevõtted saavad kasu meetmete kehtestamisest. Teisest küljest ei jõutud uurimise käigus järeldusele, et tekib toodete defitsiit, kui Hiinast pärit import konkureerib hinnaga, mille puhul ei kehti dumpinguhind. Meetmed on kavandatud ja need loovad eeldatavasti võrdsed võimalused kõigile keraamiliste laua- ja kööginõude tarnijatele ja ei piira alusetult asjaomasest riigist pärit importi. Hinnakonkurentsi väidetava suurenemise osas pidasid seda positiivseks näiteks need asutused, millel on tavaliselt piiratud eelarve, nt tervishoiuasutused. |
| --- | --- |

(213)

Kõik need väited ei leidnud kinnitust. Teisest küljest näib, et importijate väited on vastuolus punktidega nende märkustest, kus nad väidavad, et võivad asendada keraamilised esemed mittekeraamilistega (nt tekstiilidega kinkimiseks), pöördudes igal juhul nende tavapäraste äripartnerite poole, kellele osutati eespool. Peale selle võib oodata, et liidu tootmisharu satelliitettevõtted saavad kasu meetmete kehtestamisest. Teisest küljest ei jõutud uurimise käigus järeldusele, et tekib toodete defitsiit, kui Hiinast pärit import konkureerib hinnaga, mille puhul ei kehti dumpinguhind. Meetmed on kavandatud ja need loovad eeldatavasti võrdsed võimalused kõigile keraamiliste laua- ja kööginõude tarnijatele ja ei piira alusetult asjaomasest riigist pärit importi. Hinnakonkurentsi väidetava suurenemise osas pidasid seda positiivseks näiteks need asutused, millel on tavaliselt piiratud eelarve, nt tervishoiuasutused.

| (214) | Rootsi ühing oli seisukohal, et meetmed avaldaksid negatiivset majanduslikku mõju Rootsi hulgi- ja jaemüügi sektoritele. Rootsi ühingu hinnangul tähendab see tööhõive vähenemist 2–3 % (noorte puhul rohkem) ja impordi vähenemist 20 % võrra. Sellegipoolest näib, et väidetav mõju on liialdatud. Sellega seoses väärib mainimist, et mitte ükski importija, kes on samal ajal jaemüüja ja kes tegi uurimise käigus märkusi, ei osutanud sellele, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise korral jätab ta oma tootevalikust välja kogu toote. Ühe importija tehtud prognoosid töökohtade kohta meetmete kehtestamise korral on peaaegu samaväärsed olukorraga, kui meetmeid ei kehtestata. |
| --- | --- |

(214)

Rootsi ühing oli seisukohal, et meetmed avaldaksid negatiivset majanduslikku mõju Rootsi hulgi- ja jaemüügi sektoritele. Rootsi ühingu hinnangul tähendab see tööhõive vähenemist 2–3 % (noorte puhul rohkem) ja impordi vähenemist 20 % võrra. Sellegipoolest näib, et väidetav mõju on liialdatud. Sellega seoses väärib mainimist, et mitte ükski importija, kes on samal ajal jaemüüja ja kes tegi uurimise käigus märkusi, ei osutanud sellele, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise korral jätab ta oma tootevalikust välja kogu toote. Ühe importija tehtud prognoosid töökohtade kohta meetmete kehtestamise korral on peaaegu samaväärsed olukorraga, kui meetmeid ei kehtestata.

| (215) | Hiina kaubanduskoda osutas Taani uuringule, mille kohaselt peavad liidu kasutajad maksma iga euro kohta, mille liidu tootjad saavad kaubanduse kaitsemeetmetelt, rohkem kui 60 korda enam. Kuid see väide on väga üldine, ei ole konkreetselt seotud selle uurimisega ja puuduvad tõendid selle kohta, et see võiks tõepoolest olla tingitud selle uurimise mõjust. |
| --- | --- |

(215)

Hiina kaubanduskoda osutas Taani uuringule, mille kohaselt peavad liidu kasutajad maksma iga euro kohta, mille liidu tootjad saavad kaubanduse kaitsemeetmetelt, rohkem kui 60 korda enam. Kuid see väide on väga üldine, ei ole konkreetselt seotud selle uurimisega ja puuduvad tõendid selle kohta, et see võiks tõepoolest olla tingitud selle uurimise mõjust.

| (216) | Maailma suurtele jaemüüjatele spetsiaalsete jaemüügi edendusmeetmete pakkuja väitis, et tema ettevõte vajas suuri tootekoguseid lühikese perioodi jooksul jaemüügi edendamiseks mõne kuu vältel. Selle osapoole arvates, kes hangib ligikaudu kaks kolmandikku toodetest Aasiast, eeskätt Hiinast, hävitaks oluline tollimaks tema suutlikkust müüa tulevikus edendamishinna eest. Tuleb tunnistada, et dumpinguvastane tollimaks võib sellist liiki äritegevust negatiivselt mõjutada. Kuid tollimaksu eesmärk ei ole välistada turult Hiina kaubad. Peale selle hõlmasid kolme viimase aasta jooksul liidu tootjad 33 % sellest, mida see osapool nimetas muutlikuks nõudluseks. |
| --- | --- |

(216)

Maailma suurtele jaemüüjatele spetsiaalsete jaemüügi edendusmeetmete pakkuja väitis, et tema ettevõte vajas suuri tootekoguseid lühikese perioodi jooksul jaemüügi edendamiseks mõne kuu vältel. Selle osapoole arvates, kes hangib ligikaudu kaks kolmandikku toodetest Aasiast, eeskätt Hiinast, hävitaks oluline tollimaks tema suutlikkust müüa tulevikus edendamishinna eest. Tuleb tunnistada, et dumpinguvastane tollimaks võib sellist liiki äritegevust negatiivselt mõjutada. Kuid tollimaksu eesmärk ei ole välistada turult Hiina kaubad. Peale selle hõlmasid kolme viimase aasta jooksul liidu tootjad 33 % sellest, mida see osapool nimetas muutlikuks nõudluseks.

| (217) | Selle põhjal ning praeguses esialgses etapis tehakse järeldus, et kasu, mida saadaks, hoides ära kahju käesoleva uurimise ülejäänud osale, kehtestades esialgsed meetmed asjaomase toote impordi suhtes, ei kaalu üles võimalikku negatiivset mõju teatavatele muudele majandussektoritele. |
| --- | --- |

(217)

Selle põhjal ning praeguses esialgses etapis tehakse järeldus, et kasu, mida saadaks, hoides ära kahju käesoleva uurimise ülejäänud osale, kehtestades esialgsed meetmed asjaomase toote impordi suhtes, ei kaalu üles võimalikku negatiivset mõju teatavatele muudele majandussektoritele.

5.   Tarbijate (kodumajapidamiste) huvid

| (218) | Ükski lõpptarbijate huvisid otseselt esindav osapool, näiteks tarbijaühing, ei ole arvamust avaldanud. |
| --- | --- |

(218)

Ükski lõpptarbijate huvisid otseselt esindav osapool, näiteks tarbijaühing, ei ole arvamust avaldanud.

| (219) | Pidades silmas põhjenduses (202) mainitud avalikult kättesaadavaid andmeid, jõuti siiski esialgsele järeldusele, et meetmed kavandatava tollimaksu tasandil on turustusahelale vastuvõetavad ega põhjusta tarbijatele jaetasandil kõrgemaid hindu. |
| --- | --- |

(219)

Pidades silmas põhjenduses (202) mainitud avalikult kättesaadavaid andmeid, jõuti siiski esialgsele järeldusele, et meetmed kavandatava tollimaksu tasandil on turustusahelale vastuvõetavad ega põhjusta tarbijatele jaetasandil kõrgemaid hindu.

| (220) | CCCLA ning mitme importijate ja jaemüüjate huvisid esindava osapoole hinnangul kannataksid dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise tõttu kõige rohkem ELi tarbijad. Liidus moodustavad suurema osa tarbijatest väikese sissetulekuga tarbijad, kellele saaksid osaks kitsam valik ja kõrgemad hinnad ilma ühegi lisaväärtuseta ning ajal, mil ELi majanduse olukord on habras. Väidetavalt on vaatlusalusel tootel psühholoogiline piirhind, mille ületamise korral tarbijad toodet ei ostaks. Teatavad tooteliigid kaoksid turult või asenduksid muust materjalist, näiteks plastist, melamiinist, metallist või puidust valmistatud toodetega. Üldjuhul oleksid need valikuvõimalused vähem keskkonnasõbralikud. Ühtlasi väideti, et tootevalik oleks piiratud, sest vaatlusalused importtooted, mis rahuldavad üle 60 % nõudlusest, kaoksid liidu turult, samas kui tarnete vähesus tõstaks hindu. Ühtlasi väitsid mõned osapooled, et kliendid sooritavad oma ostud lähiümbruses, kuid liidu tootjad ei suuda ega soovi pakkuda odavaid tooteid kohalikes müügipunktides. Asjaolu, et Saksa tootjad suudavad pakkuda suuremaid standardkoguseid madala hinnaga, ei rahulda liidu turgu, mis nõuab mitmekesisust ja järgib muutlikke moevoolusid. Mõnes vastuväites toonitatakse, et kui Hiina importtooted jäävad liidu turule, siis tõenäoliselt töötasude suurenemise tõttu Hiinas ja täiendavate tollimaksude tõttu väheneb oluliselt nende impordimaht ja tõuseb märkimisväärselt nende hind. Lisaks väideti, et kui toode ei ole taskukohane, ei jõua selle tootega seotud tarbimisharjumused uute põlvkondadeni. |
| --- | --- |

(220)

CCCLA ning mitme importijate ja jaemüüjate huvisid esindava osapoole hinnangul kannataksid dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise tõttu kõige rohkem ELi tarbijad. Liidus moodustavad suurema osa tarbijatest väikese sissetulekuga tarbijad, kellele saaksid osaks kitsam valik ja kõrgemad hinnad ilma ühegi lisaväärtuseta ning ajal, mil ELi majanduse olukord on habras. Väidetavalt on vaatlusalusel tootel psühholoogiline piirhind, mille ületamise korral tarbijad toodet ei ostaks. Teatavad tooteliigid kaoksid turult või asenduksid muust materjalist, näiteks plastist, melamiinist, metallist või puidust valmistatud toodetega. Üldjuhul oleksid need valikuvõimalused vähem keskkonnasõbralikud. Ühtlasi väideti, et tootevalik oleks piiratud, sest vaatlusalused importtooted, mis rahuldavad üle 60 % nõudlusest, kaoksid liidu turult, samas kui tarnete vähesus tõstaks hindu. Ühtlasi väitsid mõned osapooled, et kliendid sooritavad oma ostud lähiümbruses, kuid liidu tootjad ei suuda ega soovi pakkuda odavaid tooteid kohalikes müügipunktides. Asjaolu, et Saksa tootjad suudavad pakkuda suuremaid standardkoguseid madala hinnaga, ei rahulda liidu turgu, mis nõuab mitmekesisust ja järgib muutlikke moevoolusid. Mõnes vastuväites toonitatakse, et kui Hiina importtooted jäävad liidu turule, siis tõenäoliselt töötasude suurenemise tõttu Hiinas ja täiendavate tollimaksude tõttu väheneb oluliselt nende impordimaht ja tõuseb märkimisväärselt nende hind. Lisaks väideti, et kui toode ei ole taskukohane, ei jõua selle tootega seotud tarbimisharjumused uute põlvkondadeni.

| (221) | Seoses tootevaliku kitsenemist käsitlevate seisukohtadega tuleb märkida, et uurimistulemuste kohaselt pakub asjakohane liidu tööstusharu väga laia valikut, mis on suunatud eri turulõikudele ja turustuskanalitele. Eelduste kohaselt aitavad meetmed liidu tööstusharul kogu oma potentsiaali ära kasutada ja turgu oma toodetega veelgi rikastada. Lisaks sellele ei ole ükski jaemüüjana tegutsev importija väitnud, et kaalub dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise puhul toote täielikku eemaldamist oma valikust. |
| --- | --- |

(221)

Seoses tootevaliku kitsenemist käsitlevate seisukohtadega tuleb märkida, et uurimistulemuste kohaselt pakub asjakohane liidu tööstusharu väga laia valikut, mis on suunatud eri turulõikudele ja turustuskanalitele. Eelduste kohaselt aitavad meetmed liidu tööstusharul kogu oma potentsiaali ära kasutada ja turgu oma toodetega veelgi rikastada. Lisaks sellele ei ole ükski jaemüüjana tegutsev importija väitnud, et kaalub dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise puhul toote täielikku eemaldamist oma valikust.

| (222) | Arvestades hinnatõusuga seotud väiteid, on uurimise eesmärk luua võrdsed tingimused, mitte kaotada Hiina kaupu liidu turult. Ühtegi piirhinda, mille ületamise korral tarbijad ei ostaks vaatlusaluseid tooteid, ei ole võimalik objektiivselt kindlaks määrata. Lisaks sellele, arvestades, et hinnakirjad on importijatele siduvad sageli vähemalt ühe aasta jooksul, ei saa üldjuhul eeldada, et hinnatõusud võiksid lühemas perspektiivis tarbijateni jõuda. Veelgi enam, arvestades meetmete taset ning impordihinna ja edasimüügihinna märkimisväärset erinevust, on ebatõenäoline, et kasutajad ja tarbijad maksaksid oluliselt kõrgemat hinda – tollimaks arvutatakse CIF-impordihinna põhjal ning jaemüügihind on impordihinna kordne. Seega, tõenäoliselt kannab turustusahel tollimaksu importijalt üle lõpptarbijale. Võimalikud hinnatõusud on väikesed ega mõjuta tarbija valikuid. Ei ole ette näha, et dumpinguvastased meetmed viiksid selleni, et uued põlvkonnad ei osta keraamilisi laua- ja kööginõusid. Lisaks tuleb märkida, et uurimistulemuste kohaselt suudab liidu tootmisharu pakkuda konkurentsivõimelisi hindu. |
| --- | --- |

(222)

Arvestades hinnatõusuga seotud väiteid, on uurimise eesmärk luua võrdsed tingimused, mitte kaotada Hiina kaupu liidu turult. Ühtegi piirhinda, mille ületamise korral tarbijad ei ostaks vaatlusaluseid tooteid, ei ole võimalik objektiivselt kindlaks määrata. Lisaks sellele, arvestades, et hinnakirjad on importijatele siduvad sageli vähemalt ühe aasta jooksul, ei saa üldjuhul eeldada, et hinnatõusud võiksid lühemas perspektiivis tarbijateni jõuda. Veelgi enam, arvestades meetmete taset ning impordihinna ja edasimüügihinna märkimisväärset erinevust, on ebatõenäoline, et kasutajad ja tarbijad maksaksid oluliselt kõrgemat hinda – tollimaks arvutatakse CIF-impordihinna põhjal ning jaemüügihind on impordihinna kordne. Seega, tõenäoliselt kannab turustusahel tollimaksu importijalt üle lõpptarbijale. Võimalikud hinnatõusud on väikesed ega mõjuta tarbija valikuid. Ei ole ette näha, et dumpinguvastased meetmed viiksid selleni, et uued põlvkonnad ei osta keraamilisi laua- ja kööginõusid. Lisaks tuleb märkida, et uurimistulemuste kohaselt suudab liidu tootmisharu pakkuda konkurentsivõimelisi hindu.

| (223) | Samuti ei ole võimalik järeldada, et meetmed mõjutaksid märkimisväärselt köögi- või lauanõude valmistamiseks kasutatavaid materjale. Materjali liik ei ole alati peamine tegur näiteks keraamilise kingituseseme valikul. On siiski selge, et materjalid ei ole alati asendatavad: näiteks liidu õigusaktidega, mis käsitlevad toiduga kokkupuutuvaid materjale, on kehtestatud teatavad nõuded toiduainetega kokku puutuvate materjalide kohta. Märkimist väärib ka asjaolu, et üks tuntud importija, kes on ühtlasi jaemüüja, arvab samuti, et inimesed söövad jätkuvalt pigem keraamilistelt kui muudest materjalidest taldrikutelt, ning on oma laienemiskava ka vastavalt kohandanud. |
| --- | --- |

(223)

Samuti ei ole võimalik järeldada, et meetmed mõjutaksid märkimisväärselt köögi- või lauanõude valmistamiseks kasutatavaid materjale. Materjali liik ei ole alati peamine tegur näiteks keraamilise kingituseseme valikul. On siiski selge, et materjalid ei ole alati asendatavad: näiteks liidu õigusaktidega, mis käsitlevad toiduga kokkupuutuvaid materjale, on kehtestatud teatavad nõuded toiduainetega kokku puutuvate materjalide kohta. Märkimist väärib ka asjaolu, et üks tuntud importija, kes on ühtlasi jaemüüja, arvab samuti, et inimesed söövad jätkuvalt pigem keraamilistelt kui muudest materjalidest taldrikutelt, ning on oma laienemiskava ka vastavalt kohandanud.

| (224) | Tarneprobleemidega seotud taotlused ei ole vastuvõetavad, sest ühelt poolt ei ole õiglaste hindadega võrdsete tingimuste loomine samaväärne Hiinast pärit impordi täieliku kaotamisega. Vastupidi, eelduste kohaselt saavad õiglasemast kaubandusest kasu kõik maailmataseme osapooled. Teiselt poolt tehti kindlaks, et praegune liidu tootmisharu suutlikkus katta tarnetega üks kolmandik liidu kogutarbimisest ei muuda aga ebaoluliseks asjaolu, et Hiinast pärit importtooted peaksid saabuma liidu turule dumpinguvastaste hindadega. Nii liidu tööstusharu ekspordijõudlus kui ka asjaolu, et kõnealune tootmisharu ei töötanud vaatlusalusel perioodil täie jõudlusega, osutavad sellele, et liidu valmistajad võiksid tõepoolest müüa rohkem liidu turul, juhul kui dumpinguhindadega import kõrvaldatakse. Viimane, kuid mitte vähem tähtis on asjaolu, et Hiina ei ole ainus liitu importimise allikas. |
| --- | --- |

(224)

Tarneprobleemidega seotud taotlused ei ole vastuvõetavad, sest ühelt poolt ei ole õiglaste hindadega võrdsete tingimuste loomine samaväärne Hiinast pärit impordi täieliku kaotamisega. Vastupidi, eelduste kohaselt saavad õiglasemast kaubandusest kasu kõik maailmataseme osapooled. Teiselt poolt tehti kindlaks, et praegune liidu tootmisharu suutlikkus katta tarnetega üks kolmandik liidu kogutarbimisest ei muuda aga ebaoluliseks asjaolu, et Hiinast pärit importtooted peaksid saabuma liidu turule dumpinguvastaste hindadega. Nii liidu tööstusharu ekspordijõudlus kui ka asjaolu, et kõnealune tootmisharu ei töötanud vaatlusalusel perioodil täie jõudlusega, osutavad sellele, et liidu valmistajad võiksid tõepoolest müüa rohkem liidu turul, juhul kui dumpinguhindadega import kõrvaldatakse. Viimane, kuid mitte vähem tähtis on asjaolu, et Hiina ei ole ainus liitu importimise allikas.

| (225) | Nii ühes CCCLA mainitud Taani uurimuses kui ka ühe Rootsi ühingu osutatud uurimistöös väidetakse, et dumpinguvastased meetmed on üldjuhul tarbijatele kulukad. See väide on siiski väga üldine ega seostu konkreetselt käesoleva uurimisega, samuti puudub tõendusmaterjal, mis näitaks, et kõnealune väide võib mõjutada käesolevat uurimist. |
| --- | --- |

(225)

Nii ühes CCCLA mainitud Taani uurimuses kui ka ühe Rootsi ühingu osutatud uurimistöös väidetakse, et dumpinguvastased meetmed on üldjuhul tarbijatele kulukad. See väide on siiski väga üldine ega seostu konkreetselt käesoleva uurimisega, samuti puudub tõendusmaterjal, mis näitaks, et kõnealune väide võib mõjutada käesolevat uurimist.

| (226) | Võttes arvesse eespool osutatut, jõuti esialgsele järeldusele, et meetmete kehtestamine ei mõjuta üldjuhul märkimisväärselt tarbijaid, näiteks kodumajapidamisi. |
| --- | --- |

(226)

Võttes arvesse eespool osutatut, jõuti esialgsele järeldusele, et meetmete kehtestamine ei mõjuta üldjuhul märkimisväärselt tarbijaid, näiteks kodumajapidamisi.

6.   Järeldus liidu huvide kohta

| (227) | Eespool osutatut silmas pidades ning tuginedes kättesaadavale teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et üldiselt puuduvad mõjuvad põhjused, mis takistaksid ajutiste meetmete kehtestamist Hiinast pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes. |
| --- | --- |

(227)

Eespool osutatut silmas pidades ning tuginedes kättesaadavale teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et üldiselt puuduvad mõjuvad põhjused, mis takistaksid ajutiste meetmete kehtestamist Hiinast pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes.

| (228) | Käesolevat järeldust ei lükka ümber mitme osapoole kaalutlused, mille kohaselt dumpinguvastased tollimaksud kujutavad üldjuhul lõivsuhet seoses kõnealuste osapoolte jõupingutustega viia mõned liidu väärtused liiduvälistesse riikidesse, näiteks seoses tarnijate sotsiaalstandardite parandamisega, laste tööga või keskkonnaalaste ja üldiste arenguprogrammidega. Need küsimused ei tohi kahjustada avatud ja õiglast kaubandust, mis saavutatakse liidu toodangu kaitsmisega selliste rahvusvahelise kaubanduse moonutuste nagu dumpingu eest, kohaldades kaubanduse kaitsmiseks ette nähtud vahendeid vastavalt ELi õigusele ja WTO eeskirjadele. |
| --- | --- |

(228)

Käesolevat järeldust ei lükka ümber mitme osapoole kaalutlused, mille kohaselt dumpinguvastased tollimaksud kujutavad üldjuhul lõivsuhet seoses kõnealuste osapoolte jõupingutustega viia mõned liidu väärtused liiduvälistesse riikidesse, näiteks seoses tarnijate sotsiaalstandardite parandamisega, laste tööga või keskkonnaalaste ja üldiste arenguprogrammidega. Need küsimused ei tohi kahjustada avatud ja õiglast kaubandust, mis saavutatakse liidu toodangu kaitsmisega selliste rahvusvahelise kaubanduse moonutuste nagu dumpingu eest, kohaldades kaubanduse kaitsmiseks ette nähtud vahendeid vastavalt ELi õigusele ja WTO eeskirjadele.

| (229) | Olenemata eespool osutatust, võib käesolev esialgne hinnang vajada edasist põhjalikku analüüsi, kui huvitatud osapooled on arvamust avaldanud. |
| --- | --- |

(229)

Olenemata eespool osutatust, võib käesolev esialgne hinnang vajada edasist põhjalikku analüüsi, kui huvitatud osapooled on arvamust avaldanud.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (230) | Pidades silmas dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(230)

Pidades silmas dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule edasist kahju.

| (231) | Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks määratud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(231)

Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks määratud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (232) | Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulusid ja saada sellist maksueelset kasumit, mille teenimine võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügi puhul tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Nagu on selgitatud eespool, põhjenduses 135, võib 6 %-list käibepõhist kasumimarginaali pidada sobivaks miinimumiks, mille liidu tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada. |
| --- | --- |

(232)

Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulusid ja saada sellist maksueelset kasumit, mille teenimine võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügi puhul tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Nagu on selgitatud eespool, põhjenduses 135, võib 6 %-list käibepõhist kasumimarginaali pidada sobivaks miinimumiks, mille liidu tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada.

| (233) | Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks lahutati tegelik kasum tehasehinnast ja liideti eespool nimetatud 6 %-line kasumimarginaal sel viisil arvutatud liidu tööstusharu nullkasumiga müügi hinnale. |
| --- | --- |

(233)

Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks lahutati tegelik kasum tehasehinnast ja liideti eespool nimetatud 6 %-line kasumimarginaal sel viisil arvutatud liidu tööstusharu nullkasumiga müügi hinnale.

| (234) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, milleks võrreldi Hiina Rahvavabariigi koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis määratakse kindlaks hindade allalöömise määra arvutamiseks, mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid liidu turul. Seejärel väljendati selles võrdluses leitud kõik erinevused protsendimäärana keskmisest impordi CIF-koguhinnast. |
| --- | --- |

(234)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, milleks võrreldi Hiina Rahvavabariigi koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis määratakse kindlaks hindade allalöömise määra arvutamiseks, mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid liidu turul. Seejärel väljendati selles võrdluses leitud kõik erinevused protsendimäärana keskmisest impordi CIF-koguhinnast.

2.   Ajutised meetmed

| (235) | Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiina RVst pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(235)

Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiina RVst pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (236) | Lähtuvalt eespool osutatust vastavad kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu määrad antud juhul dumpingumarginaalile. |
| --- | --- |

(236)

Lähtuvalt eespool osutatust vastavad kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu määrad antud juhul dumpingumarginaalile.

| (237) | Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks läbiviidud uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(237)

Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks läbiviidud uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (238) | Kõik taotlused äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleks viivitamata esitada komisjonile (12) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise ning omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksuste loomisega. Vajaduse korral muudetakse käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(238)

Kõik taotlused äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleks viivitamata esitada komisjonile (12) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise ning omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksuste loomisega. Vajaduse korral muudetakse käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (239) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks jääktollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(239)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks jääktollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

| (240) | Üks osapool taotles meetmete (kui üldse) kehtestamist miinimumhinna kujul. Kõnealune osapool väitis, et väärtuselised tollimaksud kahjustaksid eelkõige kliente, kes ostavad kõrge kvaliteedi ja/või suure kaaluga importtooteid. Uurimine näitas siiski, et meetmed ei oleks ühelgi muul kujul sobivamad, võttes arvesse tootevaliku ulatust. |
| --- | --- |

(240)

Üks osapool taotles meetmete (kui üldse) kehtestamist miinimumhinna kujul. Kõnealune osapool väitis, et väärtuselised tollimaksud kahjustaksid eelkõige kliente, kes ostavad kõrge kvaliteedi ja/või suure kaaluga importtooteid. Uurimine näitas siiski, et meetmed ei oleks ühelgi muul kujul sobivamad, võttes arvesse tootevaliku ulatust.

| (241) | Vastavalt eespool osutatule on dumpingu- ja kahjumarginaalid ning ajutised tollimaksumäärad järgmised:








  Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahju-marginaal | Ajutine tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd ja Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % | 45,3 % | 26,8 % |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd ja Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd | 31,2 % | 85,3 % | 31,2 % |
| CHL International Ltd ja CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % | 109,3 % | 30,0 % |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd ja Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % | 76,0 % | 17,6 % |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % | 44,8 % | 23,0 % |
| Kõik teised koostööd tegevad eksportivad tootjad | 26,6 % | 76,1 % | 26,6 % |
| Kõik muud äriühingud | 58,8 % | 109,3 % | 58,8 % |

(241)

Vastavalt eespool osutatule on dumpingu- ja kahjumarginaalid ning ajutised tollimaksumäärad järgmised:

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahju-marginaal

Ajutine tollimaksumäär

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd ja Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

45,3 %

26,8 %

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd ja Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd

31,2 %

85,3 %

31,2 %

CHL International Ltd ja CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

109,3 %

30,0 %

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd ja Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

76,0 %

17,6 %

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

44,8 %

23,0 %

Kõik teised koostööd tegevad eksportivad tootjad

26,6 %

76,1 %

26,6 %

Kõik muud äriühingud

58,8 %

109,3 %

58,8 %

H.   LÕPPSÄTE

| (242) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et käesolevas määruses tehtud järeldused tollimaksude kehtestamise kohta on esialgsed ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamisel uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(242)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et käesolevas määruses tehtud järeldused tollimaksude kehtestamise kohta on esialgsed ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamisel uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude (v.a keraamilised noad), mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 ja ex 6912 00 90 (Euroopa ühenduste integreeritud tariifistiku (TARIC) koodide 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 ja 6912009010) alla, impordi suhtes.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
  Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
  Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
  Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % | B349 |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd | 31,2 % | B350 |
| CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % | B351 |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
  Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
  Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
  Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
  Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % | B352 |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % | B353 |
| I lisas loetletud äriühingud | 26,6 % | B354 |
| Kõik muud äriühingud | 58,8 % | B999 |

Äriühing

Tollimaks

TARICi lisakood

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;

Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;

Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;

Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

B349

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd

31,2 %

B350

CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

B351

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;

Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;

Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;

Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd

Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

B352

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

B353

I lisas loetletud äriühingud

26,6 %

B354

Kõik muud äriühingud

58,8 %

B999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaksmääratud ajutisi dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

2.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu jooksul.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 44, 16.2.2012, lk 22.

2

(3)  Vt ka ettepanek määruse vastuvõtmiseks, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; Brüssel, 8. juuni 2012 KOM(2012) 270 lõplik, 2012/0145(KOD).

3

(4)  Euroopa Kohtu 2. veebruari 2012. a otsus kohtuasjas C-249/10 P, Brosmann Footwear (HK) ja teised versus nõukogu.

4

Brosmann Footwear (HK) ja teised versus nõukogu.

(5)  Esimese Astme Kohtu 18. septembri 2012. a otsus kohtuasjas T-156/11, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd v.Council, artikkel 167 (avaldamata) ja 10. oktoobri 2012. a otsus kohtuasjas T-170/09; Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd v. Council, artikkel 53 (avaldamata).

5

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd v.Council

(6)  CBI juhtis avaldatud turu-uuringus „The tableware, kitchenware and other household articles market in the EU, November 2009” (Laua- ja kööginõude ning muude majapidamistarvete turg ELis. November 2009) tähelepanu mitmele suundumusele (demograafilised, sotsiaalsed, kultuurilised, moega seotud ja tehnilised suundumused), mis kindlustavad ka edaspidi keraamiliste toodete jõulise esindatuse liidu laua- ja kööginõude turul, mille osas eeldatakse üldist kasvu. Uuringus esitatud mitmesugused põhjused hõlmavad nii suureneva nõudluse vabama kujundusega laua- ja kööginõude järele, tarbeesemete käsitsemise lihtsuse, toodete ja kujunduse uudsuse kui ka perede suuruse muutumise. Käesoleva uurimise käigus teatas üks valimisse kaasatud suurimportija, kes on ka jaemüüja, et ta paneb oma tulevikuootused tervislikule tarbimisele, eeldades, et inimesed tahavad ka edaspidi süüa pigem keraamilistelt kui muudelt taldrikutelt – ja viitas seetõttu suurejoonelistele laienemisplaanidele selles valdkonnas.

6

(7)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1472/2006, avaldatud ELT L 275, 6.10.2006, lk 36 (põhjendus 292).

7

(8)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011XC1129(02):EN:NOT

8

(9)  Kohtuasi T-20/03 Kahla/Thüringen Porzellan vs komisjon

9

Kahla/Thüringen Porzellan vs komisjon

(10)  Dumping case likely to harm ceramic makers (Dumpingujuhtum toob keraamikutele tõenäoliselt kahju), China Daily, 17. veebruar 2012.

10

(11)  Tuleb märkida, et turu-uuring käsitles laiemat toodete valikut, kui on praeguse uurimise all, sest see hõlmas ka plastikust, puust, klaasist ja metallist lauanõusid ning söögiriistu.

11

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

12

---

I LISA

Koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjad, keda ei ole valimisse kaasatud (TARICi lisakood B354):

| (1) | Amaida Ceramic Product Co., Ltd. |
| --- | --- |

(1)

Amaida Ceramic Product Co., Ltd.

| (2) | Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd.

| (3) | Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(3)

Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd.

| (4) | Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd. |
| --- | --- |

(4)

Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd.

| (5) | Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(5)

Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd.

| (6) | Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(6)

Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd.

| (7) | Beiliu Windview Industries Ltd. |
| --- | --- |

(7)

Beiliu Windview Industries Ltd.

| (8) | Betterway International Co., Ltd. |
| --- | --- |

(8)

Betterway International Co., Ltd.

| (9) | Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(9)

Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd.

| (10) | Changsha Ellen-Design Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(10)

Changsha Ellen-Design Arts & Crafts Co., Ltd.

| (11) | Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(11)

Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd.

| (12) | Chao Ao Huadayu Craftwork Factory |
| --- | --- |

(12)

Chao Ao Huadayu Craftwork Factory

| (13) | Chao’an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(13)

Chao’an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd.

| (14) | Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(14)

Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (15) | Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory |
| --- | --- |

(15)

Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory

| (16) | Chao’an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(16)

Chao’an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd.

| (17) | Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- |

(17)

Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd,

| (18) | Chaozhou Baodyai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(18)

Chaozhou Baodyai Porcelain Co., Ltd.

| (19) | Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(19)

Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd.

| (20) | Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(20)

Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (21) | Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(21)

Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd.

| (22) | Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(22)

Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd.

| (23) | Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp. |
| --- | --- |

(23)

Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp.

| (24) | Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(24)

Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd.

| (25) | Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty. |
| --- | --- |

(25)

Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty.

| (26) | Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(26)

Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd.

| (27) | Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(27)

Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd.

| (28) | Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(28)

Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd.

| (29) | Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(29)

Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd.

| (30) | Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(30)

Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd.

| (31) | Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(31)

Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd.

| (32) | Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(32)

Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd.

| (33) | Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(33)

Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (34) | Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(34)

Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd.

| (35) | Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(35)

Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (36) | Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(36)

Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (37) | Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(37)

Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd.

| (38) | Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty. |
| --- | --- |

(38)

Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty.

| (39) | Chaozhou Fengxi Canhui Ceramics Manufactory |
| --- | --- |

(39)

Chaozhou Fengxi Canhui Ceramics Manufactory

| (40) | Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2 |
| --- | --- |

(40)

Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2

| (41) | Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty. |
| --- | --- |

(41)

Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty.

| (42) | Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty. |
| --- | --- |

(42)

Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty.

| (43) | Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory |
| --- | --- |

(43)

Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory

| (44) | Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory |
| --- | --- |

(44)

Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory

| (45) | Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(45)

Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd.

| (46) | Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(46)

Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (47) | Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(47)

Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd.

| (48) | Chaozhou Grand Collection Tableware Co. Ltd. |
| --- | --- |

(48)

Chaozhou Grand Collection Tableware Co. Ltd.

| (49) | Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(49)

Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (50) | Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(50)

Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd.

| (51) | Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(51)

Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd.

| (52) | Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(52)

Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd.

| (53) | Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(53)

Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (54) | Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(54)

Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (55) | Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(55)

Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd.

| (56) | Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(56)

Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| (57) | Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

(57)

Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd.

| (58) | Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(58)

Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd.

| (59) | Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(59)

Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| (60) | Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(60)

Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd.

| (61) | Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(61)

Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd.

| (62) | Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(62)

Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (63) | Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(63)

Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd.

| (64) | Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(64)

Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd.

| (65) | Chaozhou Huazong Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(65)

Chaozhou Huazong Ceramics Industries Co., Ltd.

| (66) | Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(66)

Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| (67) | Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(67)

Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (68) | Chaozhou Jencymic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(68)

Chaozhou Jencymic Co., Ltd.

| (69) | Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(69)

Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd.

| (70) | Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(70)

Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (71) | Chaozhou JiaHui Ceramic Factory |
| --- | --- |

(71)

Chaozhou JiaHui Ceramic Factory

| (72) | Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(72)

Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd.

| (73) | Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(73)

Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd.

| (74) | Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(74)

Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd.

| (75) | Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(75)

Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd.

| (76) | Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(76)

Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd.

| (77) | Chaozhou Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(77)

Chaozhou Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd.

| (78) | Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(78)

Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (79) | Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(79)

Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd.

| (80) | Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(80)

Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (81) | Chaozhou King’s Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(81)

Chaozhou King’s Porcelain Industry Co., Ltd.

| (82) | Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd. |
| --- | --- |

(82)

Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd.

| (83) | Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd. |
| --- | --- |

(83)

Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd.

| (84) | Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(84)

Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd.

| (85) | Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(85)

Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd.

| (86) | Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(86)

Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd.

| (87) | ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(87)

ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd.

| (88) | Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(88)

Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd.

| (89) | Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(89)

Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd.

| (90) | Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(90)

Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd.

| (91) | Chaozhou MBB Porcelain Factory |
| --- | --- |

(91)

Chaozhou MBB Porcelain Factory

| (92) | Chaozhou Mingyu Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(92)

Chaozhou Mingyu Porcelain Industry Co., Ltd.

| (93) | Chaozhou New Power Ltd. |
| --- | --- |

(93)

Chaozhou New Power Ltd.

| (94) | Chaozhou Ohga Porcelain Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(94)

Chaozhou Ohga Porcelain Co.,Ltd.

| (95) | Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(95)

Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd.

| (96) | Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(96)

Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| (97) | Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(97)

Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd.

| (98) | Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(98)

Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd.

| (99) | Chaozhou Raoping Xinfeng Yangda Porcelain Factory |
| --- | --- |

(99)

Chaozhou Raoping Xinfeng Yangda Porcelain Factory

| (100) | Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(100)

Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd.

| (101) | Chaozhou Ronglibao Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(101)

Chaozhou Ronglibao Porcelain Co., Ltd.

| (102) | Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(102)

Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd.

| (103) | Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(103)

Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (104) | Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(104)

Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.

| (105) | Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(105)

Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (106) | Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(106)

Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd.

| (107) | Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(107)

Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd.

| (108) | Chaozhou Shunqiang Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(108)

Chaozhou Shunqiang Ceramics Making Co., Ltd.

| (109) | Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(109)

Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd.

| (110) | Chaozhou Songfa Ceramics Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(110)

Chaozhou Songfa Ceramics Co.,Ltd.

| (111) | Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(111)

Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd.

| (112) | Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(112)

Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd.

| (113) | Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(113)

Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd.

| (114) | Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

(114)

Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd

| (115) | Chaozhou Totye Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(115)

Chaozhou Totye Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (116) | Chaozhou Trend Art & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(116)

Chaozhou Trend Art & Crafts Co., Ltd.

| (117) | Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(117)

Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd.

| (118) | Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(118)

Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd.

| (119) | Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(119)

Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd.

| (120) | Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(120)

Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (121) | Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(121)

Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd.

| (122) | Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(122)

Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| (123) | Chaozhou Xin Weicheng CP., Ltd. |
| --- | --- |

(123)

Chaozhou Xin Weicheng CP., Ltd.

| (124) | Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(124)

Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd.

| (125) | Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory |
| --- | --- |

(125)

Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory

| (126) | Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(126)

Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd.

| (127) | Chaozhou Xinhui Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(127)

Chaozhou Xinhui Porcelain Co., Ltd.

| (128) | Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(128)

Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd.

| (129) | Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(129)

Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (130) | Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(130)

Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (131) | Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(131)

Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (132) | Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(132)

Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd.

| (133) | Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(133)

Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| (134) | Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(134)

Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd.

| (135) | Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(135)

Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (136) | Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(136)

Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| (137) | Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(137)

Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd.

| (138) | Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(138)

Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd.

| (139) | Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory |
| --- | --- |

(139)

Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory

| (140) | Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(140)

Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd.

| (141) | Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(141)

Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd.

| (142) | Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(142)

Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd.

| (143) | Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(143)

Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd.

| (144) | Dapu Taoyuan Porcelain Factory |
| --- | --- |

(144)

Dapu Taoyuan Porcelain Factory

| (145) | Dasheng Ceramics Co., Ltd. Dehua |
| --- | --- |

(145)

Dasheng Ceramics Co., Ltd. Dehua

| (146) | De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(146)

De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd.

| (147) | Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(147)

Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd.

| (148) | Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(148)

Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd.

| (149) | Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(149)

Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd.

| (150) | Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(150)

Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd.

| (151) | Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(151)

Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd.

| (152) | Dongguan Kenney Ceramic Ltd. |
| --- | --- |

(152)

Dongguan Kenney Ceramic Ltd.

| (153) | Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd. |
| --- | --- |

(153)

Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd.

| (154) | Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(154)

Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd.

| (155) | Evershine Fine China Co., Ltd. |
| --- | --- |

(155)

Evershine Fine China Co., Ltd.

| (156) | Excellent Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(156)

Excellent Porcelain Co., Ltd.

| (157) | Fair-Link Limited (Xiamen) |
| --- | --- |

(157)

Fair-Link Limited (Xiamen)

| (158) | Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(158)

Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd.

| (159) | Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(159)

Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd.

| (160) | Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd. (Yuhang) |
| --- | --- |

(160)

Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd. (Yuhang)

| (161) | Foshan Metart Company Limited |
| --- | --- |

(161)

Foshan Metart Company Limited

| (162) | Fujian De Hua Jiashun Art&Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(162)

Fujian De Hua Jiashun Art&Crafts Co., Ltd.

| (163) | Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(163)

Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd.

| (164) | Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(164)

Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (165) | Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(165)

Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd.

| (166) | Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(166)

Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd.

| (167) | Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(167)

Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd.

| (168) | Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(168)

Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd.

| (169) | Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(169)

Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd.

| (170) | Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(170)

Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd.

| (171) | Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd. |
| --- | --- |

(171)

Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd.

| (172) | Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(172)

Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd.

| (173) | Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(173)

Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd.

| (174) | Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(174)

Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd.

| (175) | Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(175)

Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd.

| (176) | Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(176)

Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd.

| (177) | Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(177)

Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd.

| (178) | Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(178)

Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd.

| (179) | Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(179)

Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd.

| (180) | Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(180)

Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd.

| (181) | Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(181)

Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd.

| (182) | Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(182)

Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd.

| (183) | Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(183)

Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd.

| (184) | Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(184)

Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd.

| (185) | Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(185)

Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd.

| (186) | Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(186)

Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd.

| (187) | Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory |
| --- | --- |

(187)

Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory

| (188) | Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(188)

Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd.

| (189) | Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(189)

Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd.

| (190) | Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(190)

Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd.

| (191) | Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(191)

Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd.

| (192) | Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(192)

Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd.

| (193) | Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(193)

Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd.

| (194) | Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(194)

Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd.

| (195) | Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(195)

Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd.

| (196) | Fujian Jiamei Group Corporation |
| --- | --- |

(196)

Fujian Jiamei Group Corporation

| (197) | Fujian Profit Corp |
| --- | --- |

(197)

Fujian Profit Corp

| (198) | Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(198)

Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd.

| (199) | Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation |
| --- | --- |

(199)

Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation

| (200) | Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(200)

Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd.

| (201) | Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(201)

Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd.

| (202) | Fung Lin Wah Group |
| --- | --- |

(202)

Fung Lin Wah Group

| (203) | Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(203)

Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd.

| (204) | Global Housewares Factory |
| --- | --- |

(204)

Global Housewares Factory

| (205) | Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

(205)

Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd.

| (206) | Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(206)

Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd.

| (207) | Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(207)

Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd.

| (208) | Guangdong Dongbao Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(208)

Guangdong Dongbao Group Co., Ltd.

| (209) | Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(209)

Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd.

| (210) | Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(210)

Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd.

| (211) | Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(211)

Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd.

| (212) | Guangdong Sitong Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(212)

Guangdong Sitong Group Co., Ltd.

| (213) | Guangdong Songfa Ceramics Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(213)

Guangdong Songfa Ceramics Co.,Ltd.

| (214) | Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(214)

Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd.

| (215) | Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(215)

Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd.

| (216) | Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(216)

Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd.

| (217) | Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd. |
| --- | --- |

(217)

Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd.

| (218) | Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc. |
| --- | --- |

(218)

Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc.

| (219) | Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd. |
| --- | --- |

(219)

Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd.

| (220) | Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(220)

Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co.,Ltd.

| (221) | Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(221)

Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd.

| (222) | Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(222)

Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd.

| (223) | Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

(223)

Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd

| (224) | Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(224)

Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd.

| (225) | Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd. |
| --- | --- |

(225)

Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd.

| (226) | Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(226)

Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd.

| (227) | Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(227)

Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd.

| (228) | Guangzhou Xiongji Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(228)

Guangzhou Xiongji Imp. & Exp. Co., Ltd.

| (229) | Haofa Ceramics Co., Ltd. of Dehua Fujian |
| --- | --- |

(229)

Haofa Ceramics Co., Ltd. of Dehua Fujian

| (230) | Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(230)

Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd.

| (231) | Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(231)

Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd.

| (232) | Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(232)

Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd.

| (233) | Hunan Eka Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(233)

Hunan Eka Ceramics Co., Ltd.

| (234) | Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(234)

Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd.

| (235) | Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(235)

Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (236) | Hunan Greture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(236)

Hunan Greture Co., Ltd.

| (237) | Hunan Huawei China Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

(237)

Hunan Huawei China Industry Co., Ltd

| (238) | Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd |
| --- | --- |

(238)

Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd

| (239) | Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd. |
| --- | --- |

(239)

Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd.

| (240) | Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(240)

Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd.

| (241) | Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(241)

Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd.

| (242) | Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(242)

Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd.

| (243) | Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd |
| --- | --- |

(243)

Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd

| (244) | Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(244)

Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd.

| (245) | Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co.,Ltd |
| --- | --- |

(245)

Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co.,Ltd

| (246) | Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(246)

Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd.

| (247) | Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd. |
| --- | --- |

(247)

Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd.

| (248) | Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(248)

Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd.

| (249) | Jiangxi Kangshu Porcelain Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(249)

Jiangxi Kangshu Porcelain Co.,Ltd.

| (250) | Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(250)

Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd.

| (251) | Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(251)

Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd.

| (252) | Jiyuan Jukang Xingxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(252)

Jiyuan Jukang Xingxing Ceramics Co., Ltd.

| (253) | Joyye Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(253)

Joyye Arts & Crafts Co., Ltd.

| (254) | Junior Star Ent’s Co., Ltd. |
| --- | --- |

(254)

Junior Star Ent’s Co., Ltd.

| (255) | K&T Ceramics International Co., Ltd. |
| --- | --- |

(255)

K&T Ceramics International Co., Ltd.

| (256) | Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(256)

Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd.

| (257) | Karpery Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(257)

Karpery Industrial Co., Ltd.

| (258) | Kilncraft Ceramics Ltd. |
| --- | --- |

(258)

Kilncraft Ceramics Ltd.

| (259) | Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(259)

Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd.

| (260) | Liling Esion Homeware Co., Ltd. |
| --- | --- |

(260)

Liling Esion Homeware Co., Ltd.

| (261) | Liling Gaopeng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(261)

Liling Gaopeng Ceramic Industry Co., Ltd.

| (262) | Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(262)

Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| (263) | Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(263)

Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (264) | Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(264)

Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (265) | Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(265)

Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd.

| (266) | Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(266)

Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| (267) | Liling Minghui Ceramic Factory |
| --- | --- |

(267)

Liling Minghui Ceramic Factory

| (268) | Liling Only Co., Ltd. |
| --- | --- |

(268)

Liling Only Co., Ltd.

| (269) | Liling Quanhu Industries General Company |
| --- | --- |

(269)

Liling Quanhu Industries General Company

| (270) | Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(270)

Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd.

| (271) | Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(271)

Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (272) | Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(272)

Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (273) | Liling Shenghua Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(273)

Liling Shenghua Industrial Co., Ltd.

| (274) | Liling Swan Household Co., Ltd. |
| --- | --- |

(274)

Liling Swan Household Co., Ltd.

| (275) | Liling Tengrui Industrial and Trading Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(275)

Liling Tengrui Industrial and Trading Co.,Ltd.

| (276) | Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(276)

Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd.

| (277) | Liling Yihong Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(277)

Liling Yihong Arts & Crafts Co., Ltd.

| (278) | Liling Yonghe Porcelain Factory |
| --- | --- |

(278)

Liling Yonghe Porcelain Factory

| (279) | Liling Yucha Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(279)

Liling Yucha Ceramics Co., Ltd.

| (280) | Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(280)

Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd.

| (281) | Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(281)

Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd.

| (282) | Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(282)

Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd.

| (283) | Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(283)

Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd.

| (284) | Liveon Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(284)

Liveon Industrial Co., Ltd.

| (285) | Long Da Bone China Co., Ltd. |
| --- | --- |

(285)

Long Da Bone China Co., Ltd.

| (286) | Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(286)

Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd.

| (287) | Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

(287)

Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd.

| (288) | Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(288)

Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd.

| (289) | Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(289)

Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd.

| (290) | Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(290)

Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd.

| (291) | Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(291)

Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd.

| (292) | Photo USA Electronic Graphic Inc. |
| --- | --- |

(292)

Photo USA Electronic Graphic Inc.

| (293) | Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(293)

Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd.

| (294) | Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(294)

Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd.

| (295) | Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(295)

Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd.

| (296) | Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(296)

Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd.

| (297) | Quanzhou Hongsheng Group Corporation |
| --- | --- |

(297)

Quanzhou Hongsheng Group Corporation

| (298) | Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(298)

Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd.

| (299) | Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(299)

Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd.

| (300) | Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(300)

Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd.

| (301) | Raoping Bright Future Porcelain Factory (RBF) |
| --- | --- |

(301)

Raoping Bright Future Porcelain Factory (RBF)

| (302) | Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory |
| --- | --- |

(302)

Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory

| (303) | Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(303)

Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd.

| (304) | Raylon Enterprise Co., Ltd. |
| --- | --- |

(304)

Raylon Enterprise Co., Ltd.

| (305) | Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(305)

Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd.

| (306) | Shandong Futai Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(306)

Shandong Futai Ceramics Co., Ltd.

| (307) | Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(307)

Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd.

| (308) | Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(308)

Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd.

| (309) | Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(309)

Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd.

| (310) | Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp. |
| --- | --- |

(310)

Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp.

| (311) | Shantou Jinyuan Huajing Economic Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

(311)

Shantou Jinyuan Huajing Economic Trading Co., Ltd.

| (312) | Sheng Hua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(312)

Sheng Hua Ceramics Co., Ltd.

| (313) | Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(313)

Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd.

| (314) | Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd. (SBF) |
| --- | --- |

(314)

Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd. (SBF)

| (315) | Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(315)

Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd.

| (316) | Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(316)

Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd.

| (317) | Shenzhen Evergrows Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

(317)

Shenzhen Evergrows Trading Co., Ltd.

| (318) | Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(318)

Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd.

| (319) | Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(319)

Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd.

| (320) | Shenzhen Gottawa Industrial Ltd. |
| --- | --- |

(320)

Shenzhen Gottawa Industrial Ltd.

| (321) | Shenzhen Hiker Housewares Ltd. |
| --- | --- |

(321)

Shenzhen Hiker Housewares Ltd.

| (322) | Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

(322)

Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd.

| (323) | Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(323)

Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd.

| (324) | Shenzhen Topchoice Industries Limited |
| --- | --- |

(324)

Shenzhen Topchoice Industries Limited

| (325) | Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(325)

Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd.

| (326) | Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(326)

Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd.

| (327) | Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(327)

Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd.

| (328) | Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(328)

Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd.

| (329) | Shun Sheng Da Group Co., Ltd. Quanzhou Fujian |
| --- | --- |

(329)

Shun Sheng Da Group Co., Ltd. Quanzhou Fujian

| (330) | Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(330)

Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd.

| (331) | Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(331)

Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd.

| (332) | Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(332)

Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd.

| (333) | Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(333)

Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd.

| (334) | Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(334)

Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd.

| (335) | Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(335)

Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd.

| (336) | Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(336)

Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd.

| (337) | Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(337)

Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd.

| (338) | Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(338)

Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd.

| (339) | Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd. |
| --- | --- |

(339)

Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd.

| (340) | Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(340)

Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd.

| (341) | Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(341)

Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd.

| (342) | Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(342)

Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd.

| (343) | Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(343)

Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd.

| (344) | Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(344)

Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd.

| (345) | Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(345)

Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd.

| (346) | Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd. |
| --- | --- |

(346)

Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd.

| (347) | Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(347)

Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd.

| (348) | Tangshan Yida Industrial Corp. |
| --- | --- |

(348)

Tangshan Yida Industrial Corp.

| (349) | Tao Yuan Porcelain Factory |
| --- | --- |

(349)

Tao Yuan Porcelain Factory

| (350) | Teammann Co., Ltd. |
| --- | --- |

(350)

Teammann Co., Ltd.

| (351) | The China & Hongkong Resources Co., Ltd. |
| --- | --- |

(351)

The China & Hongkong Resources Co., Ltd.

| (352) | The Great Wall Group Holding Co., Ltd. |
| --- | --- |

(352)

The Great Wall Group Holding Co., Ltd.

| (353) | Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd. (Tienshan) |
| --- | --- |

(353)

Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd. (Tienshan)

| (354) | Topking Industry (China) Ltd. |
| --- | --- |

(354)

Topking Industry (China) Ltd.

| (355) | Tschinawares Co., Ltd. |
| --- | --- |

(355)

Tschinawares Co., Ltd.

| (356) | Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(356)

Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd.

| (357) | Weiye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(357)

Weiye Ceramics Co., Ltd.

| (358) | Winpat Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(358)

Winpat Industrial Co., Ltd.

| (359) | Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(359)

Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd.

| (360) | Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd. |
| --- | --- |

(360)

Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd.

| (361) | Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(361)

Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (362) | Xin Fu Yuan Co. Ltd. |
| --- | --- |

(362)

Xin Fu Yuan Co. Ltd.

| (363) | Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd. |
| --- | --- |

(363)

Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd.

| (364) | Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(364)

Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd.

| (365) | Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(365)

Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd.

| (366) | Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(366)

Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd.

| (367) | Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd. |
| --- | --- |

(367)

Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd.

| (368) | Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(368)

Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd.

| (369) | Yiyang Red Star Ceramics Ltd. |
| --- | --- |

(369)

Yiyang Red Star Ceramics Ltd.

| (370) | Yong Feng Yuan Industry Co., Ltd. (Yong Feng Yuan Industry) |
| --- | --- |

(370)

Yong Feng Yuan Industry Co., Ltd. (Yong Feng Yuan Industry)

| (371) | Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(371)

Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd.

| (372) | Youzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(372)

Youzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd.

| (373) | Yu Yuan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(373)

Yu Yuan Ceramics Co., Ltd.

| (374) | Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(374)

Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd.

| (375) | Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(375)

Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.

| (376) | Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd. (Xuanhua Yici) |
| --- | --- |

(376)

Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd. (Xuanhua Yici)

| (377) | Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(377)

Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd.

| (378) | Zhuhai Luckyman Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(378)

Zhuhai Luckyman Electronic Co., Ltd.

| (379) | Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory |
| --- | --- |

(379)

Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory

| (380) | Zibo CAC Chinaware Co., Ltd. |
| --- | --- |

(380)

Zibo CAC Chinaware Co., Ltd.

| (381) | Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(381)

Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd.

| (382) | Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(382)

Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd.

| (383) | Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

(383)

Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd.

| (384) | Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(384)

Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd.

| (385) | Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(385)

Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd.

| (386) | Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited |
| --- | --- |

(386)

Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited

---

II LISA

Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| (1) | Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet. |
| --- | --- |

(1)

Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet.

| (2) | Deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) keraamilisi laua- ja kööginõusid, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.” |
| --- | --- |

(2)

Deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) keraamilisi laua- ja kööginõusid, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”

| (3) | Kuupäev ja allkiri. |
| --- | --- |

(3)

Kuupäev ja allkiri.

---

| 15.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 318/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 318/66

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1073/2012,

14. november 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 46,0 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 45,6 |
| 0707 00 05 | AL | 46,1 |
| EG | 140,2 |
| MK | 42,0 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 89,7 |
| 0709 93 10 | MA | 106,9 |
| TR | 123,4 |
| ZZ | 115,2 |
| 0805 20 10 | ZA | 144,8 |
| ZZ | 144,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 41,4 |
| TR | 78,6 |
| ZA | 181,8 |
| ZZ | 100,6 |
| 0805 50 10 | AR | 57,4 |
| TR | 85,0 |
| ZA | 97,7 |
| ZZ | 80,0 |
| 0806 10 10 | BR | 271,8 |
| LB | 256,9 |
| PE | 260,4 |
| TR | 164,8 |
| US | 281,2 |
| ZZ | 247,0 |
| 0808 10 80 | CA | 157,0 |
| CL | 151,2 |
| CN | 83,7 |
| MK | 38,5 |
| NZ | 162,5 |
| US | 189,1 |
| ZA | 143,6 |
| ZZ | 132,2 |
| 0808 30 90 | CN | 55,5 |
| TR | 115,8 |
| ZZ | 85,7 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

40,0

MA

46,0

TR

50,7

ZZ

45,6

0707 00 05

AL

46,1

EG

140,2

MK

42,0

TR

130,3

ZZ

89,7

0709 93 10

MA

106,9

TR

123,4

ZZ

115,2

0805 20 10

ZA

144,8

ZZ

144,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

41,4

TR

78,6

ZA

181,8

ZZ

100,6

0805 50 10

AR

57,4

TR

85,0

ZA

97,7

ZZ

80,0

0806 10 10

BR

271,8

LB

256,9

PE

260,4

TR

164,8

US

281,2

ZZ

247,0

0808 10 80

CA

157,0

CL

151,2

CN

83,7

MK

38,5

NZ

162,5

US

189,1

ZA

143,6

ZZ

132,2

0808 30 90

CN

55,5

TR

115,8

ZZ

85,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 15.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 318/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 318/68

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

13. november 2012,

millega muudetakse otsust 2008/185/EÜ seoses Iirimaa, Põhja-Iirimaa ja Itaalia Bolzano provintsi lisamisega Aujeszky haigusest vabade liikmesriikide ja piirkondade loetelusse

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7976 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/701/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2 ja artikli 10 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 64/432/EMÜ on sätestatud eeskirjad, mida kohaldatakse liidu piires veiste ja sigadega kauplemise suhtes. Direktiivi artiklis 9 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel kiidetakse heaks riikide kohustuslikud tõrjekavad teatavate nakkushaiguste, sealhulgas Aujeszky haiguse leviku takistamiseks. Lisaks sellele on kõnealuse direktiivi artiklis 10 sätestatud, et kui liikmesriik peab oma territooriumi või osa oma territooriumist sellistest haigustest (sealhulgas Aujeszky haigusest) vabaks, esitab ta komisjonile asjaomased tõendavad dokumendid. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 64/432/EMÜ on sätestatud eeskirjad, mida kohaldatakse liidu piires veiste ja sigadega kauplemise suhtes. Direktiivi artiklis 9 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel kiidetakse heaks riikide kohustuslikud tõrjekavad teatavate nakkushaiguste, sealhulgas Aujeszky haiguse leviku takistamiseks. Lisaks sellele on kõnealuse direktiivi artiklis 10 sätestatud, et kui liikmesriik peab oma territooriumi või osa oma territooriumist sellistest haigustest (sealhulgas Aujeszky haigusest) vabaks, esitab ta komisjonile asjaomased tõendavad dokumendid.

| (2) | Komisjoni 21. veebruari 2008. aasta otsuses 2008/185/EÜ Aujeszky haigusega seotud lisatagatiste kohta ühendusesiseses sigadega kauplemises ja Aujeszky haigust käsitleva teabe esitamise kriteeriumide kohta (2) on sätestatud lisatagatised sigade liikumiseks liikmesriikide vahel. Need tagatised on seotud sellega, milline staatus on antud liikmesriikidele seoses Aujeszky haigusega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 21. veebruari 2008. aasta otsuses 2008/185/EÜ Aujeszky haigusega seotud lisatagatiste kohta ühendusesiseses sigadega kauplemises ja Aujeszky haigust käsitleva teabe esitamise kriteeriumide kohta (2) on sätestatud lisatagatised sigade liikumiseks liikmesriikide vahel. Need tagatised on seotud sellega, milline staatus on antud liikmesriikidele seoses Aujeszky haigusega.

| (3) | Otsuse 2008/185/EÜ I lisas on esitatud loetelu liikmesriikidest ja nende piirkondadest, mis on vabad Aujeszky haigusest ja kus vaktsineerimine on keelatud. Selle otsuse II lisas on esitatud loetelu liikmesriikidest ja nende piirkondadest, kus on olemas heakskiidetud riiklik Aujeszky haiguse tõrjekava. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2008/185/EÜ I lisas on esitatud loetelu liikmesriikidest ja nende piirkondadest, mis on vabad Aujeszky haigusest ja kus vaktsineerimine on keelatud. Selle otsuse II lisas on esitatud loetelu liikmesriikidest ja nende piirkondadest, kus on olemas heakskiidetud riiklik Aujeszky haiguse tõrjekava.

| (4) | Praegu on Iirimaa, Põhja-Iirimaa ja Itaalia Bolzano provints otsuse 2008/185/EÜ II lisa loetelus kui riigid või piirkonnad, kus heakskiidetud riiklik Aujeszky haiguse tõrjekava on ellu viidud. |
| --- | --- |

(4)

Praegu on Iirimaa, Põhja-Iirimaa ja Itaalia Bolzano provints otsuse 2008/185/EÜ II lisa loetelus kui riigid või piirkonnad, kus heakskiidetud riiklik Aujeszky haiguse tõrjekava on ellu viidud.

| (5) | Iirimaa, Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa osas) ja Itaalia (Bolzano provintsi osas) on nüüd esitanud tõendavad dokumendid oma taotlusele kuulutada asjaomased liikmesriigid ja Bolzano provints Aujeszky haigusest vabaks. |
| --- | --- |

(5)

Iirimaa, Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa osas) ja Itaalia (Bolzano provintsi osas) on nüüd esitanud tõendavad dokumendid oma taotlusele kuulutada asjaomased liikmesriigid ja Bolzano provints Aujeszky haigusest vabaks.

| (6) | Iirimaa, Ühendkuningriigi ja Itaalia esitatud dokumente on hinnatud ja sellepärast on asjakohane Iirimaa, Põhja-Iirimaa ja Bolzano provints eemaldada otsuse 2008/185/EÜ II lisa loetelust ja lisada nimetatud otsuse I lisa loetelusse. |
| --- | --- |

(6)

Iirimaa, Ühendkuningriigi ja Itaalia esitatud dokumente on hinnatud ja sellepärast on asjakohane Iirimaa, Põhja-Iirimaa ja Bolzano provints eemaldada otsuse 2008/185/EÜ II lisa loetelust ja lisada nimetatud otsuse I lisa loetelusse.

| (7) | Seega tuleks otsust 2008/185/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seega tuleks otsust 2008/185/EÜ vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/185/EÜ I ja II lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. november 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Maroš ŠEFČOVIČ

---

(1)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.

1

(2)  ELT L 59, 4.3.2008, lk 19.

2

---

LISA

I LISA

Liikmesriigid ja nende piirkonnad, mis on vabad Aujeszky haigusest ja kus vaktsineerimine on keelatud

| ISO kood | Liikmesriik | Piirkonnad |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgia | Kõik piirkonnad |
| CZ | Tšehhi Vabariik | Kõik piirkonnad |
| DK | Taani | Kõik piirkonnad |
| DE | Saksamaa | Kõik piirkonnad |
| IE | Iirimaa | Kõik piirkonnad |
| FR | Prantsusmaa | Departemangud: Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute-Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Ille-et-Vilaine, Indre, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines |
| IT | Itaalia | Bolzano provints |
| CY | Küpros | Kõik piirkonnad |
| LU | Luksemburg | Kõik piirkonnad |
| NL | Madalmaad | Kõik piirkonnad |
| AT | Austria | Kõik piirkonnad |
| SI | Sloveenia | Kõik piirkonnad |
| SK | Slovakkia | Kõik piirkonnad |
| FI | Soome | Kõik piirkonnad |
| SE | Rootsi | Kõik piirkonnad |
| UK | Ühendkuningriik | Kõik piirkonnad |

ISO kood

Liikmesriik

Piirkonnad

BE

Belgia

Kõik piirkonnad

CZ

Tšehhi Vabariik

Kõik piirkonnad

DK

Taani

Kõik piirkonnad

DE

Saksamaa

Kõik piirkonnad

IE

Iirimaa

Kõik piirkonnad

FR

Prantsusmaa

Departemangud: Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute-Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Ille-et-Vilaine, Indre, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines

IT

Itaalia

Bolzano provints

CY

Küpros

Kõik piirkonnad

LU

Luksemburg

Kõik piirkonnad

NL

Madalmaad

Kõik piirkonnad

AT

Austria

Kõik piirkonnad

SI

Sloveenia

Kõik piirkonnad

SK

Slovakkia

Kõik piirkonnad

FI

Soome

Kõik piirkonnad

SE

Rootsi

Kõik piirkonnad

UK

Ühendkuningriik

Kõik piirkonnad

II LISA

Liikmesriigid või piirkonnad, kus on olemas heakskiidetud riiklik Aujeszky haiguse tõrjekava

| ISO kood | Liikmesriik | Piirkonnad |
| --- | --- | --- |
| ES | Hispaania | Kõik piirkonnad |
| HU | Ungari | Kõik piirkonnad |
| PL | Poola | Kõik piirkonnad |

ISO kood

Liikmesriik

Piirkonnad

ES

Hispaania

Kõik piirkonnad

HU

Ungari

Kõik piirkonnad

PL

Poola

Kõik piirkonnad

---

| 15.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 318/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 318/71

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

13. november 2012,

millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ seoses liha ja lihatoodete lähetamisega teistesse liikmesriikidesse asjaomastest liikmesriikidest, kelle piirkonnad on loetletud kõnealuse otsuse lisa III osas

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7977 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/702/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eelkõige selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsuses 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides (3) on sätestatud teatavad tõrjemeetmed seoses sigade klassikalise katkuga liikmesriikides või nende piirkondades, mis on esitatud kõnealuse otsuse lisas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsuses 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides (3) on sätestatud teatavad tõrjemeetmed seoses sigade klassikalise katkuga liikmesriikides või nende piirkondades, mis on esitatud kõnealuse otsuse lisas.

| (2) | Otsuse 2008/855/EÜ artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et asjaomased liikmesriigid, kelle piirkonnad on loetletud kõnealuse otsuse lisa III osas, tagavad, et selle lisa nimetatud osas loetletud piirkondades asuvatest majanditest ei lähetata teistesse liikmesriikidesse värsket sealiha ega kõnealusest lihast koosnevaid või seda sisaldavaid lihavalmistisi ega -tooteid. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2008/855/EÜ artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et asjaomased liikmesriigid, kelle piirkonnad on loetletud kõnealuse otsuse lisa III osas, tagavad, et selle lisa nimetatud osas loetletud piirkondades asuvatest majanditest ei lähetata teistesse liikmesriikidesse värsket sealiha ega kõnealusest lihast koosnevaid või seda sisaldavaid lihavalmistisi ega -tooteid.

| (3) | Otsuse 2008/855/EÜ artiklis 8a on sätestatud, et asjaomased liikmesriigid, kelle piirkonnad on loetletud kõnealuse otsuse lisa III osas, võivad teatavatel tingimustel lubada värske sealiha ja kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamist otsuse lisa III osas loetletud piirkondades asuvatest majanditest teistesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2008/855/EÜ artiklis 8a on sätestatud, et asjaomased liikmesriigid, kelle piirkonnad on loetletud kõnealuse otsuse lisa III osas, võivad teatavatel tingimustel lubada värske sealiha ja kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamist otsuse lisa III osas loetletud piirkondades asuvatest majanditest teistesse liikmesriikidesse.

| (4) | Otsuse 2008/855/EÜ artiklis 8c on sätestatud, et erandina sama otsuse artikli 7 lõikest 1 võivad asjaomased liikmesriigid, kelle piirkonnad on loetletud otsuse lisa III osas, teatavatel tingimustel lubada värske sealiha ning kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamist teistesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse 2008/855/EÜ artiklis 8c on sätestatud, et erandina sama otsuse artikli 7 lõikest 1 võivad asjaomased liikmesriigid, kelle piirkonnad on loetletud otsuse lisa III osas, teatavatel tingimustel lubada värske sealiha ning kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamist teistesse liikmesriikidesse.

| (5) | Otsuse 2008/855/EÜ artiklites 8a ja 8c on teatavatele tingimustele vastava värske sealiha ja kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe või -toodete edastamiseks nähtud ette kaks süsteemi, mille abil tagada, et nende puhul ei ole sigade klassikalise katku tekitajate riski. Tingimusel, et kehtestatakse mõned täiendavad nõuded majandite ja ettevõtete nimekirjadest teatamise kohta, võiksid tapamajad, lihalõikusettevõtted ja lihatöötlemisettevõtted töötada seega samal ajal mõlema süsteemi kohaselt ilma, et sellega kaasneks täiendavaid riske. Seega võib kaks sätet, mis reguleerivad kaht süsteemi, liita ning kiita nõuetele vastavad majandid, tapamajad, lihalõikusettevõtted ja lihatöötlemisettevõtted heaks vastavalt sellele. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse 2008/855/EÜ artiklites 8a ja 8c on teatavatele tingimustele vastava värske sealiha ja kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe või -toodete edastamiseks nähtud ette kaks süsteemi, mille abil tagada, et nende puhul ei ole sigade klassikalise katku tekitajate riski. Tingimusel, et kehtestatakse mõned täiendavad nõuded majandite ja ettevõtete nimekirjadest teatamise kohta, võiksid tapamajad, lihalõikusettevõtted ja lihatöötlemisettevõtted töötada seega samal ajal mõlema süsteemi kohaselt ilma, et sellega kaasneks täiendavaid riske. Seega võib kaks sätet, mis reguleerivad kaht süsteemi, liita ning kiita nõuetele vastavad majandid, tapamajad, lihalõikusettevõtted ja lihatöötlemisettevõtted heaks vastavalt sellele.

| (6) | Värske sealiha ning kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete edastamissüsteemi toimimise nõuetekohase järelevalve ja läbipaistvuse tagamiseks peaks süsteemi rakendavatel liikmesriikidel olema ajakohastatud loetelu majanditest, tapamajadest, lihalõikusettevõtetest ja lihatöötlemisettevõtetest, kes on edastussüsteemi jaoks heaks kiidetud, ning see loetelu edastatakse aegsasti komisjonile ja teistele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(6)

Värske sealiha ning kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete edastamissüsteemi toimimise nõuetekohase järelevalve ja läbipaistvuse tagamiseks peaks süsteemi rakendavatel liikmesriikidel olema ajakohastatud loetelu majanditest, tapamajadest, lihalõikusettevõtetest ja lihatöötlemisettevõtetest, kes on edastussüsteemi jaoks heaks kiidetud, ning see loetelu edastatakse aegsasti komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

| (7) | Seega tuleks otsust 2008/855/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seega tuleks otsust 2008/855/EÜ vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2008/855/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 8a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8a
  Värske sealiha ning kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe- ja toodete lähetamine asjaomastest liikmesriikidest, kelle piirkonnad on loetletud lisa III osas, teistesse liikmesriikidesse
  1.   Asjaomased liikmesriigid, kelle piirkonnad on loetletud lisa III osas, võivad lubada värske sealiha ja kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe või -toodete lähetamist teistesse liikmesriikidesse, kui kõnealune liha on pärit sigadelt, keda on sünnist saati peetud majandites, mis asuvad väljaspool lisa III osas loetletud piirkondi, ning kõnealust liha, lihavalmistisi ja -lihatooteid toodetakse, ladustatakse ja töödeldakse asutustes, mis on heaks kiidetud vastavalt lõikele 4.
  2.   Erandina artikli 7 lõikest 1 võivad liikmesriigid, kelle piirkonnad on loetletud lisa III osas, lubada värske sealiha ning kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamist teistesse liikmesriikidesse tingimusel, et:






  a) | liha on pärit sigadelt, keda on peetud majandites, mis asuvad lisa III osas loetletud piirkondades ja mis on heaks kiidetud vastavalt lõikele 3; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 8a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8a

Värske sealiha ning kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe- ja toodete lähetamine asjaomastest liikmesriikidest, kelle piirkonnad on loetletud lisa III osas, teistesse liikmesriikidesse

1.   Asjaomased liikmesriigid, kelle piirkonnad on loetletud lisa III osas, võivad lubada värske sealiha ja kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe või -toodete lähetamist teistesse liikmesriikidesse, kui kõnealune liha on pärit sigadelt, keda on sünnist saati peetud majandites, mis asuvad väljaspool lisa III osas loetletud piirkondi, ning kõnealust liha, lihavalmistisi ja -lihatooteid toodetakse, ladustatakse ja töödeldakse asutustes, mis on heaks kiidetud vastavalt lõikele 4.

2.   Erandina artikli 7 lõikest 1 võivad liikmesriigid, kelle piirkonnad on loetletud lisa III osas, lubada värske sealiha ning kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamist teistesse liikmesriikidesse tingimusel, et:

a)

liha on pärit sigadelt, keda on peetud majandites, mis asuvad lisa III osas loetletud piirkondades ja mis on heaks kiidetud vastavalt lõikele 3;

| b) | need on toodetud tapamajades, lihalõikusettevõtetes ja lihatöötlemisettevõtetes, mis on heaks kiidetud vastavalt lõikele 4. |
| --- | --- |

b)

need on toodetud tapamajades, lihalõikusettevõtetes ja lihatöötlemisettevõtetes, mis on heaks kiidetud vastavalt lõikele 4.

3.   Liikmesriigi pädev asutus kiidab majandid lõike 2 punkti a rakendamiseks heaks ainult tingimusel, et:

| a) | nad rakendavad pädeva asutuse heakskiidetud bioohutuse kava; |
| --- | --- |

a)

nad rakendavad pädeva asutuse heakskiidetud bioohutuse kava;

| b) | nad on võtnud sigu vastu ainult sellistest majanditest,






  i) | mis on heaks kiidetud käesoleva otsuse kohaselt või |
| --- | --- | --- |

b)

nad on võtnud sigu vastu ainult sellistest majanditest,

i)

mis on heaks kiidetud käesoleva otsuse kohaselt või

| ii) | mis ei asu lisas esitatud loetelusse kuuluvates piirkondades ja mille suhtes ei kohaldatud klassikalise sigade katkuga seotud piiranguid vastavalt riigisisestele või liidu õigusaktidele kuue kuu jooksul enne sigade vastuvõtmist; kõnealuse kuuekuulise ajavahemiku hulka arvatakse ka aeg, mis eelnes majandi käesoleva otsuse kohase heakskiitmise kuupäevale; |
| --- | --- |

ii)

mis ei asu lisas esitatud loetelusse kuuluvates piirkondades ja mille suhtes ei kohaldatud klassikalise sigade katkuga seotud piiranguid vastavalt riigisisestele või liidu õigusaktidele kuue kuu jooksul enne sigade vastuvõtmist; kõnealuse kuuekuulise ajavahemiku hulka arvatakse ka aeg, mis eelnes majandi käesoleva otsuse kohase heakskiitmise kuupäevale;

| c) | pädev asutus kontrollib neid vähemalt kolmekuuliste ajavahemike järel regulaarselt; kõnealuste kontrollkäikude ajal peab pädev asutus vähemalt:






  i) | järgima otsuse 2002/106/EÜ lisa III peatükis sätestatud juhtnööre; |
| --- | --- | --- |

c)

pädev asutus kontrollib neid vähemalt kolmekuuliste ajavahemike järel regulaarselt; kõnealuste kontrollkäikude ajal peab pädev asutus vähemalt:

i)

järgima otsuse 2002/106/EÜ lisa III peatükis sätestatud juhtnööre;

| ii) | teostama kliinilise läbivaatuse komisjoni otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki A osas sätestatud kontrolli- ja proovivõtumeetodite kohaselt; |
| --- | --- |

ii)

teostama kliinilise läbivaatuse komisjoni otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki A osas sätestatud kontrolli- ja proovivõtumeetodite kohaselt;

| iii) | kontrollima direktiivi 2001/89/EÜ artikli 15 lõike 2 punkti b teises ja neljandas kuni seitsmendas lõigus sätestatud nõuete tõhusat kohaldamist; |
| --- | --- |

iii)

kontrollima direktiivi 2001/89/EÜ artikli 15 lõike 2 punkti b teises ja neljandas kuni seitsmendas lõigus sätestatud nõuete tõhusat kohaldamist;

| iv) | eelkirjeldatud tingimuste eiramise korral heakskiidu viivitamata peatama või tühistama; |
| --- | --- |

iv)

eelkirjeldatud tingimuste eiramise korral heakskiidu viivitamata peatama või tühistama;

| d) | seal rakendatakse korrapärase laboratoorse seire kava, mille raames on loomadele tehtud klassikalise sigade katku tuvastamiseks negatiivsete tulemustega laboriuuringud proovidest, mis on võetud pädeva asutuse rakendatud klassikalise sigade katku seirekavas kehtestatud proovivõtumeetodite kohaselt vähemalt kuue kuu jooksul enne tapamajja viimist; |
| --- | --- |

d)

seal rakendatakse korrapärase laboratoorse seire kava, mille raames on loomadele tehtud klassikalise sigade katku tuvastamiseks negatiivsete tulemustega laboriuuringud proovidest, mis on võetud pädeva asutuse rakendatud klassikalise sigade katku seirekavas kehtestatud proovivõtumeetodite kohaselt vähemalt kuue kuu jooksul enne tapamajja viimist;

| e) | nad asuvad vähemalt 3 km raadiusega ala keskel, kus loomadele on tehtud klassikalise sigade katku tuvastamiseks negatiivsete tulemustega laboriuuringud proovidest, mis on võetud klassikalise sigade katku seire kavas kehtestatud proovivõtumeetodite kohaselt, mida pädevad asutused kvartalite kaupa rakendavad; |
| --- | --- |

e)

nad asuvad vähemalt 3 km raadiusega ala keskel, kus loomadele on tehtud klassikalise sigade katku tuvastamiseks negatiivsete tulemustega laboriuuringud proovidest, mis on võetud klassikalise sigade katku seire kavas kehtestatud proovivõtumeetodite kohaselt, mida pädevad asutused kvartalite kaupa rakendavad;

| f) | nad asuvad haldusüksuses, kus






  — | rakendatakse komisjoni poolt heaks kiidetud klassikalise sigade katku kontrolli- ja seireprogrammi; |
| --- | --- | --- |

f)

nad asuvad haldusüksuses, kus

—

rakendatakse komisjoni poolt heaks kiidetud klassikalise sigade katku kontrolli- ja seireprogrammi;

| — | on oluliselt vähenenud klassikalise sigade katku esinemine ja levimus kodu- ja metssigadel; |
| --- | --- |

—

on oluliselt vähenenud klassikalise sigade katku esinemine ja levimus kodu- ja metssigadel;

| — | ei ole viimase 12 kuu jooksul täheldatud klassikalise sigade katku viiruse levikut sigade hulgas. |
| --- | --- |

—

ei ole viimase 12 kuu jooksul täheldatud klassikalise sigade katku viiruse levikut sigade hulgas.

4.   Liikmesriikide pädevad asutused kiidavad lõike 1 ja lõike 2 punkti b rakendamiseks heaks ainult sellised tapamajad, lihalõikusettevõtted ja lihatöötlemisettevõtted, kus teistesse liikmesriikidesse lähetamiseks lubatud värsket liha ning sellest koosnevaid ja seda sisaldavaid lihavalmistisi ja -tooteid toodetakse, ladustatakse ja töödeldakse eraldi lisa III osas loetletud piirkondades asuvatest ja lõike 3 kohaselt heaks kiitmata majanditest pärit või seal peetud sigadelt saadud värske liha ja kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete tootmisest, ladustamisest ja töötlemisest.

5.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud sealiha, lihavalmistised ja -tooted märgistatakse järgmiselt:

| a) | värske sealiha märgistatakse määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa I jao III peatüki sätete kohaselt; |
| --- | --- |

a)

värske sealiha märgistatakse määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa I jao III peatüki sätete kohaselt;

| b) | lihavalmistised ja -tooted märgistatakse määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jao sätete kohaselt. |
| --- | --- |

b)

lihavalmistised ja -tooted märgistatakse määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jao sätete kohaselt.

6.   Liikmesriigid, kes kohaldavad lõike 1 sätteid või lõikes 2 sätestatud erandit, peavad ajakohastatud loetelu majanditest, tapamajadest, lihalõikusettevõtetest ja lihatöötlemisettevõtetest, kes on heaks kiidetud vastavalt lõigetele 3 ja 4. Loetelus peab olema märgitud vähemalt ettevõtte nimi, aadress, ametliku registreerimise number, liik ja heakskiitmise kuupäev. Loetelu ja kõik selle uuendused edastatakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele 24 tunni jooksul pärast esimese majandi või ettevõtte heakskiitmist või loetelu hilisemat muutmist.”

| 2) | Artikkel 8c jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikkel 8c jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. november 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Maroš ŠEFČOVIČ

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  ELT L 302, 13.11.2008, lk 19.

3

---