# Den Europæiske Unions L 325/2012

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2012.325.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 325 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 55. årgang23. november 2012 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2012.325.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 325

Dansk udgave

Retsforskrifter

55. årgang23. november 2012

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1093/2012/EU af 21. november 2012 om borgernes Europaår (2013) | 1 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1093/2012/EU af 21. november 2012 om borgernes Europaår (2013)

1

| | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1094/2012 af 22. november 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 9 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1095/2012 af 22. november 2012 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95, for så vidt angår repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin | 11 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesdirektiv 2012/37/EU af 22. november 2012 om ændring af visse bilag til Rådets direktiv 66/401/EØF og 66/402/EØF for så vidt angår de betingelser, der skal opfyldes for frø af Galega orientalis Lam., maksimumsvægten af et parti frø af visse foderplanter og stikprøvestørrelsen for Sorghum spp. (
  1
  ) | 13 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2012/715/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 22. november 2012 om etablering af en liste over tredjelande med en gældende lovgivningsramme vedrørende virksomme stoffer til humanmedicinske lægemidler og de respektive kontrol- og håndhævelsesaktiviteter, som sikrer et beskyttelsesniveau af folkesundheden, der svarer til Unionens, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF (
  1
  ) | 15 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | | 2012/716/EU |
| | * | Afgørelse nr. 1/2012 vedtaget af Det Blandede Udvalg EU-Schweiz af 11. september 2012 om vedtagelse af det blandede udvalgs forretningsorden og om oprettelse af en arbejdsgruppe | 17 |

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1094/2012 af 22. november 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

9

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1095/2012 af 22. november 2012 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95, for så vidt angår repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

11

DIREKTIVER

*

Kommissionens gennemførelsesdirektiv 2012/37/EU af 22. november 2012 om ændring af visse bilag til Rådets direktiv 66/401/EØF og 66/402/EØF for så vidt angår de betingelser, der skal opfyldes for frø af Galega orientalis Lam., maksimumsvægten af et parti frø af visse foderplanter og stikprøvestørrelsen for Sorghum spp. (
  1
  )

Galega orientalis

Sorghum

1

13

AFGØRELSER

2012/715/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 22. november 2012 om etablering af en liste over tredjelande med en gældende lovgivningsramme vedrørende virksomme stoffer til humanmedicinske lægemidler og de respektive kontrol- og håndhævelsesaktiviteter, som sikrer et beskyttelsesniveau af folkesundheden, der svarer til Unionens, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF (
  1
  )

1

15

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

2012/716/EU

*

Afgørelse nr. 1/2012 vedtaget af Det Blandede Udvalg EU-Schweiz af 11. september 2012 om vedtagelse af det blandede udvalgs forretningsorden og om oprettelse af en arbejdsgruppe

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 23.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 325/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSENr. 1093/2012/EU

af 21. november 2012

om borgernes Europaår (2013)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 21, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Unionen er grundlagt på de udelelige og universelle værdier: menneskets værdighed, frihed, lighed og solidaritet og den bygger på demokrati- og retsstatsprincippet. Disse principper er grundlæggende for medlemsstaterne i samfund, hvor pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retssikkerhed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd holdes i hævd. Enhver unionsborger nyder og bør nyde de rettigheder, der er fastsat i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(1)

Unionen er grundlagt på de udelelige og universelle værdier: menneskets værdighed, frihed, lighed og solidaritet og den bygger på demokrati- og retsstatsprincippet. Disse principper er grundlæggende for medlemsstaterne i samfund, hvor pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retssikkerhed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd holdes i hævd. Enhver unionsborger nyder og bør nyde de rettigheder, der er fastsat i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (2) | Med Maastrichttraktaten indførtes i 1993 begrebet »unionsborger«. Med Amsterdamtraktaten fra 1999 og Lissabontraktaten fra 2009 blev de rettigheder, der er knyttet til unionsborgerskabet, yderligere styrket. 2013 er 20-årsjubilæet for unionsborgerskabets indførelse. Lissabontraktatens artikel 1, nr. 12), og artikel 2, nr. 34), (nu artikel 9 i TEU og artikel 20 i TEUF) fastsætter, at enhver, der har statsborgerskab i en medlemsstat, har unionsborgerskab, at unionsborgerskabet er et supplement til det nationale statsborgerskab og ikke træder i stedet for dette, og at unionsborgere har de rettigheder og er underlagt de pligter, der er indeholdt i traktaterne. Lissabontraktatens artikel 2, nr. 35), (nu artikel 21 i TEUF) fastsætter unionsborgernes ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område. |
| --- | --- |

(2)

Med Maastrichttraktaten indførtes i 1993 begrebet »unionsborger«. Med Amsterdamtraktaten fra 1999 og Lissabontraktaten fra 2009 blev de rettigheder, der er knyttet til unionsborgerskabet, yderligere styrket. 2013 er 20-årsjubilæet for unionsborgerskabets indførelse. Lissabontraktatens artikel 1, nr. 12), og artikel 2, nr. 34), (nu artikel 9 i TEU og artikel 20 i TEUF) fastsætter, at enhver, der har statsborgerskab i en medlemsstat, har unionsborgerskab, at unionsborgerskabet er et supplement til det nationale statsborgerskab og ikke træder i stedet for dette, og at unionsborgere har de rettigheder og er underlagt de pligter, der er indeholdt i traktaterne. Lissabontraktatens artikel 2, nr. 35), (nu artikel 21 i TEUF) fastsætter unionsborgernes ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område.

| (3) | Stockholmprogrammet — Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse (3) — sætter borgeren i centrum for Unionens politik inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed. Programmets tiltag er koncentreret om at »opbygge borgernes Europa«, herunder ved at fremme borgernes rettigheder, særligt retten til fri bevægelighed og de rettigheder, der gør det muligt for unionsborgerne at tage aktiv del i Unionens demokratiske proces. |
| --- | --- |

(3)

Stockholmprogrammet — Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse (3) — sætter borgeren i centrum for Unionens politik inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed. Programmets tiltag er koncentreret om at »opbygge borgernes Europa«, herunder ved at fremme borgernes rettigheder, særligt retten til fri bevægelighed og de rettigheder, der gør det muligt for unionsborgerne at tage aktiv del i Unionens demokratiske proces.

| (4) | I sin beslutning af 15. december 2010 om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2009) — effektiv gennemførelse efter Lissabontraktatens ikrafttræden (4) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at gøre 2013 til et borgernes Europaår for at sætte skub i debatten om EU-borgerskab, herunder om dets terminologi, indhold og omfang og oplyse EU-borgerne om deres rettigheder, navnlig om de nye rettigheder, der følger af Lissabontraktatens ikrafttræden, og om de midler der står til rådighed for udøvelsen af disse rettigheder. |
| --- | --- |

(4)

I sin beslutning af 15. december 2010 om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2009) — effektiv gennemførelse efter Lissabontraktatens ikrafttræden (4) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at gøre 2013 til et borgernes Europaår for at sætte skub i debatten om EU-borgerskab, herunder om dets terminologi, indhold og omfang og oplyse EU-borgerne om deres rettigheder, navnlig om de nye rettigheder, der følger af Lissabontraktatens ikrafttræden, og om de midler der står til rådighed for udøvelsen af disse rettigheder.

| (5) | 2013 bør udpeges til borgernes Europaår. Et borgernes Europaår vil udgøre en passende lejlighed til at øge bevidstheden i den brede offentlighed om de rettigheder og pligter, som er knyttet til unionsborgerskabet. Borgernes Europaår bør også have til formål at øge borgernes bevidsthed om de rettigheder, der følger af deres unionsborgerskab, når de udøver deres ret til at færdes og opholde sig frit i en anden medlemsstat, f.eks. som studerende, arbejdstagere, arbejdssøgende, frivillige, forbrugere, iværksættere og unge eller pensionister. I denne forbindelse bør bevidstgørende tiltag integreres geografisk, demografisk og socialt og bør ligeledes fokusere på at fjerne de endnu eksisterende hindringer for udøvelsen af de til unionsborgerskabet tilknyttede rettigheder. Det budskab, at unionsborgerne også selv har en afgørende rolle at udfylde i styrkelsen af disse rettigheder gennem deres deltagelse i civilsamfundet og den demokratiske proces, bør udbredes. |
| --- | --- |

(5)

2013 bør udpeges til borgernes Europaår. Et borgernes Europaår vil udgøre en passende lejlighed til at øge bevidstheden i den brede offentlighed om de rettigheder og pligter, som er knyttet til unionsborgerskabet. Borgernes Europaår bør også have til formål at øge borgernes bevidsthed om de rettigheder, der følger af deres unionsborgerskab, når de udøver deres ret til at færdes og opholde sig frit i en anden medlemsstat, f.eks. som studerende, arbejdstagere, arbejdssøgende, frivillige, forbrugere, iværksættere og unge eller pensionister. I denne forbindelse bør bevidstgørende tiltag integreres geografisk, demografisk og socialt og bør ligeledes fokusere på at fjerne de endnu eksisterende hindringer for udøvelsen af de til unionsborgerskabet tilknyttede rettigheder. Det budskab, at unionsborgerne også selv har en afgørende rolle at udfylde i styrkelsen af disse rettigheder gennem deres deltagelse i civilsamfundet og den demokratiske proces, bør udbredes.

| (6) | For at sætte unionsborgerne i stand til at træffe informerede beslutninger om udøvelse af deres ret til fri bevægelighed, er det ikke nok kun at øge deres bevidsthed om selve denne rettighed. Det er afgørende, at unionsborgerne tillige er behørigt oplyst om de andre rettigheder, de i henhold til EU-retten nyder i en grænseoverskridende situationer. Sådanne oplysninger vil også sætte dem i stand til fuldt ud at nyde godt af disse rettigheder, hvis de beslutter sig for at gøre brug af deres ret til fri bevægelighed. |
| --- | --- |

(6)

For at sætte unionsborgerne i stand til at træffe informerede beslutninger om udøvelse af deres ret til fri bevægelighed, er det ikke nok kun at øge deres bevidsthed om selve denne rettighed. Det er afgørende, at unionsborgerne tillige er behørigt oplyst om de andre rettigheder, de i henhold til EU-retten nyder i en grænseoverskridende situationer. Sådanne oplysninger vil også sætte dem i stand til fuldt ud at nyde godt af disse rettigheder, hvis de beslutter sig for at gøre brug af deres ret til fri bevægelighed.

| (7) | Siden retten til fri bevægelighed og ophold blev indført ved Romtraktaten i 1958 som en af de fire grundlæggende friheder, har retten til fri bevægelighed og ophold vist sin værdi som en af grundpillerne for oprettelsen af et indre marked til gavn for medlemsstaternes økonomier og den enkelte unionsborger. |
| --- | --- |

(7)

Siden retten til fri bevægelighed og ophold blev indført ved Romtraktaten i 1958 som en af de fire grundlæggende friheder, har retten til fri bevægelighed og ophold vist sin værdi som en af grundpillerne for oprettelsen af et indre marked til gavn for medlemsstaternes økonomier og den enkelte unionsborger.

| (8) | Retten til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område er højt værdsat af unionsborgerne som en af de centrale, individuelle rettigheder, der knytter sig til unionsborgerskabet. Den belyser og fremmer bedre forståelse for værdien af den europæiske integration og tilskynder borgerne til at tage del i udformningen af Unionen. |
| --- | --- |

(8)

Retten til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område er højt værdsat af unionsborgerne som en af de centrale, individuelle rettigheder, der knytter sig til unionsborgerskabet. Den belyser og fremmer bedre forståelse for værdien af den europæiske integration og tilskynder borgerne til at tage del i udformningen af Unionen.

| (9) | Selv om retten til fri bevægelighed og ophold er fast forankret i den primære EU-ret og i betydeligt omfang er blevet nærmere reguleret i den afledte EU-ret, er der fortsat en kløft mellem de gældende retsregler og den virkelighed, borgerne står over for, når de forsøger at udøve disse rettigheder i praksis. Ud over usikkerheden omkring fordelene ved mobilitet oplever unionsborgerne for mange praktiske hindringer i forbindelse med at bo og arbejde i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

(9)

Selv om retten til fri bevægelighed og ophold er fast forankret i den primære EU-ret og i betydeligt omfang er blevet nærmere reguleret i den afledte EU-ret, er der fortsat en kløft mellem de gældende retsregler og den virkelighed, borgerne står over for, når de forsøger at udøve disse rettigheder i praksis. Ud over usikkerheden omkring fordelene ved mobilitet oplever unionsborgerne for mange praktiske hindringer i forbindelse med at bo og arbejde i en anden medlemsstat.

| (10) | I rapporten om unionsborgerskab af 27. oktober 2010 med titlen »Afskaffelse af hindringerne for unionsborgernes rettigheder« indkredsede Kommissionen de største hindringer, som borgere til stadighed står over for i deres dagligliv, når de vil udøve deres rettigheder som unionsborgere, især i grænseoverskridende situationer, og Kommissionen opstillede 25 konkrete tiltag til at fjerne disse hindringer. En af de identificerede hindringer i denne forbindelse var mangel på oplysninger. Kommissionen konkluderede i sin rapport, at unionsborgerne hindres i at nyde godt af deres rettigheder, fordi de ikke er bevidste om dem, og bebudede, at den vil forbedre formidlingen af oplysninger til unionsborgerne om deres rettigheder, herunder især retten til fri bevægelighed. |
| --- | --- |

(10)

I rapporten om unionsborgerskab af 27. oktober 2010 med titlen »Afskaffelse af hindringerne for unionsborgernes rettigheder« indkredsede Kommissionen de største hindringer, som borgere til stadighed står over for i deres dagligliv, når de vil udøve deres rettigheder som unionsborgere, især i grænseoverskridende situationer, og Kommissionen opstillede 25 konkrete tiltag til at fjerne disse hindringer. En af de identificerede hindringer i denne forbindelse var mangel på oplysninger. Kommissionen konkluderede i sin rapport, at unionsborgerne hindres i at nyde godt af deres rettigheder, fordi de ikke er bevidste om dem, og bebudede, at den vil forbedre formidlingen af oplysninger til unionsborgerne om deres rettigheder, herunder især retten til fri bevægelighed.

| (11) | TEU og TEUF tillægger enhver unionsborger ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet og ved kommunale valg i den medlemsstat, hvor borgeren har bopæl, på samme betingelser som statsborgere i denne medlemsstat, ret til at nyde i tredjelande, hvor den medlemsstat, som vedkommendes er statsborger i, ikke er repræsenteret, beskyttelse hos enhver medlemsstats diplomatiske og konsulære myndigheder på samme vilkår som statsborgere i denne medlemsstat, ret til at indgive andragender til Europa-Parlamentet, ret til at henvende sig til Den Europæiske Ombudsmand samt til Unionens institutioner og andre rettigheder inden for forskellige områder såsom fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser, forbrugerbeskyttelse, offentlig sundhed, lige muligheder og ligebehandling, adgang til beskæftigelse og social sikring. |
| --- | --- |

(11)

TEU og TEUF tillægger enhver unionsborger ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet og ved kommunale valg i den medlemsstat, hvor borgeren har bopæl, på samme betingelser som statsborgere i denne medlemsstat, ret til at nyde i tredjelande, hvor den medlemsstat, som vedkommendes er statsborger i, ikke er repræsenteret, beskyttelse hos enhver medlemsstats diplomatiske og konsulære myndigheder på samme vilkår som statsborgere i denne medlemsstat, ret til at indgive andragender til Europa-Parlamentet, ret til at henvende sig til Den Europæiske Ombudsmand samt til Unionens institutioner og andre rettigheder inden for forskellige områder såsom fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser, forbrugerbeskyttelse, offentlig sundhed, lige muligheder og ligebehandling, adgang til beskæftigelse og social sikring.

| (12) | Der er med Lissabontraktaten indført nye rettigheder, navnlig borgerinitiativet, jf. artikel 1, nr. 12), og artikel 2, nr. 37), (artikel 11 i TEU og artikel 24 i TEUF), som gør det muligt for mindst én million borgere fra et betydeligt antal medlemsstater at anmode Kommissionen om at fremlægge et forslag inden for ethvert af Unionens ansvarsområder, hvorved borgerne sættes yderligere i stand til at engagere sig aktivt i Unionens politiske liv og tage direkte del i udformningen af EU-retten (5). |
| --- | --- |

(12)

Der er med Lissabontraktaten indført nye rettigheder, navnlig borgerinitiativet, jf. artikel 1, nr. 12), og artikel 2, nr. 37), (artikel 11 i TEU og artikel 24 i TEUF), som gør det muligt for mindst én million borgere fra et betydeligt antal medlemsstater at anmode Kommissionen om at fremlægge et forslag inden for ethvert af Unionens ansvarsområder, hvorved borgerne sættes yderligere i stand til at engagere sig aktivt i Unionens politiske liv og tage direkte del i udformningen af EU-retten (5).

| (13) | Siden 1979, da det første direkte valg blev afholdt, har Europa-Parlamentet fungeret som et direkte bindeled mellem borgerne og Unionen. Europa-Parlamentet og dets medlemmer spiller en afgørende rolle i formidlingen af de rettigheder og fordele, der følger af unionsborgerskabet, i at trække de anliggender, der ligger borgerne på sinde, frem i lyset ved udformningen af politikker og i at fremme unionsborgernes aktive deltagelse. I lyset af valget til Europa-Parlamentet i 2014 er det endvidere vigtigt at øge bevidstheden om unionsborgernes rettigheder, ligestilling mellem kønnene, kvinders og mænds deltagelse i Unionens demokratiske proces, herunder deres rettigheder som vælgere og opstillede i den medlemsstat, de er bosat i, og om omfanget af Europa-Parlamentets beføjelser i den lovgivningsmæssige proces. Virkningerne af disse oplysningstiltag bør forstærkes gennem tæt samordning og udnyttelse af synergieffekter mellem relevante tiltag, der gennemføres af EU-institutioner, især Europa-Parlamentet, af europæiske politiske partier og stiftelser og af medlemsstaterne forud for dette valg. |
| --- | --- |

(13)

Siden 1979, da det første direkte valg blev afholdt, har Europa-Parlamentet fungeret som et direkte bindeled mellem borgerne og Unionen. Europa-Parlamentet og dets medlemmer spiller en afgørende rolle i formidlingen af de rettigheder og fordele, der følger af unionsborgerskabet, i at trække de anliggender, der ligger borgerne på sinde, frem i lyset ved udformningen af politikker og i at fremme unionsborgernes aktive deltagelse. I lyset af valget til Europa-Parlamentet i 2014 er det endvidere vigtigt at øge bevidstheden om unionsborgernes rettigheder, ligestilling mellem kønnene, kvinders og mænds deltagelse i Unionens demokratiske proces, herunder deres rettigheder som vælgere og opstillede i den medlemsstat, de er bosat i, og om omfanget af Europa-Parlamentets beføjelser i den lovgivningsmæssige proces. Virkningerne af disse oplysningstiltag bør forstærkes gennem tæt samordning og udnyttelse af synergieffekter mellem relevante tiltag, der gennemføres af EU-institutioner, især Europa-Parlamentet, af europæiske politiske partier og stiftelser og af medlemsstaterne forud for dette valg.

| (14) | Endvidere bør unionsborgere, som overvejer at benytte sig af deres ret til fri bevægelighed og ophold, oplyses om deres ret til at erhverve eller bevare social sikring, herunder hvad angår grænseoverskridende sundhedsydelser, i henhold til EU-reglerne om koordinering af sociale sikringsordninger. Disse regler garanterer, at de ikke fortaber deres rettigheder i spørgsmål om social sikring, når de vælger at flytte inden for Unionen. Derudover bør de oplyses om anerkendelse af deres uddannelsesmæssige, akademiske og erhvervsmæssige kvalifikationer og om de sociale kompetencer og medborgerkompetencer, der indgår i den europæiske ramme for nøglekompetencer for livslang læring (6) og som kan ruste dem til at deltage i samfundslivet fuldt ud og sætte dem i stand til at udøve de rettigheder, de har i henhold til EU-retten. |
| --- | --- |

(14)

Endvidere bør unionsborgere, som overvejer at benytte sig af deres ret til fri bevægelighed og ophold, oplyses om deres ret til at erhverve eller bevare social sikring, herunder hvad angår grænseoverskridende sundhedsydelser, i henhold til EU-reglerne om koordinering af sociale sikringsordninger. Disse regler garanterer, at de ikke fortaber deres rettigheder i spørgsmål om social sikring, når de vælger at flytte inden for Unionen. Derudover bør de oplyses om anerkendelse af deres uddannelsesmæssige, akademiske og erhvervsmæssige kvalifikationer og om de sociale kompetencer og medborgerkompetencer, der indgår i den europæiske ramme for nøglekompetencer for livslang læring (6) og som kan ruste dem til at deltage i samfundslivet fuldt ud og sætte dem i stand til at udøve de rettigheder, de har i henhold til EU-retten.

| (15) | Unionsborgerne bør også oplyses bedre om deres rettigheder som passagerer, uanset med hvilke transportmidler de rejser, overalt i Unionen, og om deres forbrugerrettigheder på tværs af landegrænserne. Hvis unionsborgerne har tillid til, at deres rettigheder som forbrugere beskyttes effektivt, vil de blive i stand til at bidrage til udviklingen af EU-markedet for varer og tjenesteydelser, som dermed mere effektivt vil realisere sit fulde potentiale til gavn for borgerne. På samme måde bør borgerne oplyses bedre om reglerne vedrørende produktsikkerhed i almindelighed og markedstilsyn, så de er bevidste om, hvordan deres sundhed og deres rettigheder beskyttes overalt i Unionen, især i tilfælde af trusler og risici, som de som enkeltpersoner ikke kan tage forholdsregler over for. Desuden er det vigtigt at øge unionsborgernes bevidsthed om deres ret til grænseoverskridende sundhedsydelser, såvel som tilknyttede foranstaltninger såsom e-sundhed og telemedicin, så de fuldt ud kan drage fordel af sikker behandling af høj kvalitet på tværs af medlemsstaternes landegrænser. |
| --- | --- |

(15)

Unionsborgerne bør også oplyses bedre om deres rettigheder som passagerer, uanset med hvilke transportmidler de rejser, overalt i Unionen, og om deres forbrugerrettigheder på tværs af landegrænserne. Hvis unionsborgerne har tillid til, at deres rettigheder som forbrugere beskyttes effektivt, vil de blive i stand til at bidrage til udviklingen af EU-markedet for varer og tjenesteydelser, som dermed mere effektivt vil realisere sit fulde potentiale til gavn for borgerne. På samme måde bør borgerne oplyses bedre om reglerne vedrørende produktsikkerhed i almindelighed og markedstilsyn, så de er bevidste om, hvordan deres sundhed og deres rettigheder beskyttes overalt i Unionen, især i tilfælde af trusler og risici, som de som enkeltpersoner ikke kan tage forholdsregler over for. Desuden er det vigtigt at øge unionsborgernes bevidsthed om deres ret til grænseoverskridende sundhedsydelser, såvel som tilknyttede foranstaltninger såsom e-sundhed og telemedicin, så de fuldt ud kan drage fordel af sikker behandling af høj kvalitet på tværs af medlemsstaternes landegrænser.

| (16) | Denne afgørelse har til formål at bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-strategiens mål, for så vidt som tiltag, der gør den frie bevægelighed for personer lettere og øger arbejdstagernes mobilitet, udgør vigtige midler til at imødegå konsekvenserne af demografiske ændringer på arbejdsmarkedet og til at forøge borgernes beskæftigelsesegnethed og de europæiske industriers konkurrenceevne. Denne afgørelse har også det langsigtede formål at støtte forskning og innovation i Unionen i betragtning af den aktuelle, alarmerende høje arbejdsløshed i visse medlemsstater. |
| --- | --- |

(16)

Denne afgørelse har til formål at bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-strategiens mål, for så vidt som tiltag, der gør den frie bevægelighed for personer lettere og øger arbejdstagernes mobilitet, udgør vigtige midler til at imødegå konsekvenserne af demografiske ændringer på arbejdsmarkedet og til at forøge borgernes beskæftigelsesegnethed og de europæiske industriers konkurrenceevne. Denne afgørelse har også det langsigtede formål at støtte forskning og innovation i Unionen i betragtning af den aktuelle, alarmerende høje arbejdsløshed i visse medlemsstater.

| (17) | Oplysnings-, lærings- og bevidstgørelseskampagner, der organiseres inden for rammerne af borgernes Europaår, bør også tage hensyn til behovene blandt mere specifikke målgrupper og sårbare grupper. Der bør være gratis og fri adgang til oplysninger på alle Unionens officielle sprog. Oplysningerne bør være letforståelige og gjort tilgængelige i samarbejde med lokale, regionale og statslige myndigheder, medierne, civilsamfundet og ikke-statslige organisationer. Alle disse forskellige interessenter vil kunne overveje initiativer såsom essay-konkurrencer og udarbejdelse af handlingsplaner og vejledninger, internetbaserede fora og kampagner på skoler og universiteter. |
| --- | --- |

(17)

Oplysnings-, lærings- og bevidstgørelseskampagner, der organiseres inden for rammerne af borgernes Europaår, bør også tage hensyn til behovene blandt mere specifikke målgrupper og sårbare grupper. Der bør være gratis og fri adgang til oplysninger på alle Unionens officielle sprog. Oplysningerne bør være letforståelige og gjort tilgængelige i samarbejde med lokale, regionale og statslige myndigheder, medierne, civilsamfundet og ikke-statslige organisationer. Alle disse forskellige interessenter vil kunne overveje initiativer såsom essay-konkurrencer og udarbejdelse af handlingsplaner og vejledninger, internetbaserede fora og kampagner på skoler og universiteter.

| (18) | Den aktive rolle, som spilles af unionsborgerne og de sammenslutninger, der repræsenterer dem, er af afgørende betydning for Unionens funktionsmåde. I artikel 10 og 11 i TEU fremhæves betydningen af deltagerdemokrati i alle dets facetter og af den rolle, som borgerne og deres repræsentative sammenslutninger spiller i offentliggørelsen og udvekslingen af deres synspunkter inden for alle Unionens aktivitetsområder. EU-institutionerne bør fremme aktiv, demokratisk deltagelse i beslutningsprocessen ved hjælp af en åben, gennemskuelig og regelmæssig dialog med civilsamfundet med det formål at sikre, at Unionens tiltag bliver sammenhængende og gennemskuelige. Unionsborgernes aktive deltagelse bør også fremmes gennem adgang til dokumenter og oplysninger og gennem god forvaltning og god administration. |
| --- | --- |

(18)

Den aktive rolle, som spilles af unionsborgerne og de sammenslutninger, der repræsenterer dem, er af afgørende betydning for Unionens funktionsmåde. I artikel 10 og 11 i TEU fremhæves betydningen af deltagerdemokrati i alle dets facetter og af den rolle, som borgerne og deres repræsentative sammenslutninger spiller i offentliggørelsen og udvekslingen af deres synspunkter inden for alle Unionens aktivitetsområder. EU-institutionerne bør fremme aktiv, demokratisk deltagelse i beslutningsprocessen ved hjælp af en åben, gennemskuelig og regelmæssig dialog med civilsamfundet med det formål at sikre, at Unionens tiltag bliver sammenhængende og gennemskuelige. Unionsborgernes aktive deltagelse bør også fremmes gennem adgang til dokumenter og oplysninger og gennem god forvaltning og god administration.

| (19) | Uddannelsespolitik spiller en vigtig rolle i at oplyse borgerne, især de unge, om begrebet unionsborgerskab og de rettigheder, der knytter sig hertil. Den kan også bidrage til at fremme flersproglighed, mobilitet blandt studerende, lærere, personer under erhvervsuddannelser og deres undervisere, og til at fostre sociale og medborgerskabsmæssige kompetencer i overensstemmelse med den europæiske ramme for nøglekompetencer for livslang læring, hvormed de kan rustes til at deltage fuldt ud i samfundslivet og sættes i stand til i vidt omfang at udøve deres rettigheder i henhold til EU-retten. Det bør være muligt at iværksætte specifikke tiltag, at øge bevidstheden om muligheder for frivilligt arbejde, at studere i udlandet, at gennemføre praktikophold i en anden medlemsstat eller at deltage i Unionens udvekslingsprogrammer på uddannelsesområdet. |
| --- | --- |

(19)

Uddannelsespolitik spiller en vigtig rolle i at oplyse borgerne, især de unge, om begrebet unionsborgerskab og de rettigheder, der knytter sig hertil. Den kan også bidrage til at fremme flersproglighed, mobilitet blandt studerende, lærere, personer under erhvervsuddannelser og deres undervisere, og til at fostre sociale og medborgerskabsmæssige kompetencer i overensstemmelse med den europæiske ramme for nøglekompetencer for livslang læring, hvormed de kan rustes til at deltage fuldt ud i samfundslivet og sættes i stand til i vidt omfang at udøve deres rettigheder i henhold til EU-retten. Det bør være muligt at iværksætte specifikke tiltag, at øge bevidstheden om muligheder for frivilligt arbejde, at studere i udlandet, at gennemføre praktikophold i en anden medlemsstat eller at deltage i Unionens udvekslingsprogrammer på uddannelsesområdet.

| (20) | Borgernes Europaår vil blive markeret ved Kommissionens 2013-rapport om unionsborgerskab, som vil indeholde oplysninger om de fremskridt, der er sket siden rapporten om unionsborgerskab fra 2010, og foreslå yderligere tiltag til at fjerne endnu eksisterende hindringer for unionsborgernes udøvelse af deres rettigheder. Rådet kan på grundlag af denne rapport vedtage bestemmelser for at styrke eller supplere de rettigheder, der knytter sig til unionsborgerskabet. |
| --- | --- |

(20)

Borgernes Europaår vil blive markeret ved Kommissionens 2013-rapport om unionsborgerskab, som vil indeholde oplysninger om de fremskridt, der er sket siden rapporten om unionsborgerskab fra 2010, og foreslå yderligere tiltag til at fjerne endnu eksisterende hindringer for unionsborgernes udøvelse af deres rettigheder. Rådet kan på grundlag af denne rapport vedtage bestemmelser for at styrke eller supplere de rettigheder, der knytter sig til unionsborgerskabet.

| (21) | Unionsborgerne bør også gøres opmærksom på den flersproglige webportal Dit Europa, som er en samlet informationsskranke om borgernes og erhvervslivets rettigheder i Unionen. |
| --- | --- |

(21)

Unionsborgerne bør også gøres opmærksom på den flersproglige webportal Dit Europa, som er en samlet informationsskranke om borgernes og erhvervslivets rettigheder i Unionen.

| (22) | Europe Direct-informationscentrene bør, i kraft af deres rolle som lokale led mellem Unionen og dens borgere, være Europa-Parlamentets nære samarbejdspartnere i forbindelse med bevidstgørelseskampagnerne ved at fremme den lokale og regionale debat om Unionen, formidle og uddele informationsmateriale til offentligheden og give mulighed for at sende feedback til EU-institutionerne. |
| --- | --- |

(22)

Europe Direct-informationscentrene bør, i kraft af deres rolle som lokale led mellem Unionen og dens borgere, være Europa-Parlamentets nære samarbejdspartnere i forbindelse med bevidstgørelseskampagnerne ved at fremme den lokale og regionale debat om Unionen, formidle og uddele informationsmateriale til offentligheden og give mulighed for at sende feedback til EU-institutionerne.

| (23) | Alle de initiativer, der iværksættes med henblik på og som led i borgernes Europaår, bør sigte mod at øge den gensidige forståelse mellem Unionsborgere, EU-institutionerne og medlemsstaterne. Dette indebærer skridt til at øge bevidstheden om borgernes rettigheder blandt offentlige myndigheders personale, hvad enten det er på EU-, nationalt, regionalt eller lokalt plan. |
| --- | --- |

(23)

Alle de initiativer, der iværksættes med henblik på og som led i borgernes Europaår, bør sigte mod at øge den gensidige forståelse mellem Unionsborgere, EU-institutionerne og medlemsstaterne. Dette indebærer skridt til at øge bevidstheden om borgernes rettigheder blandt offentlige myndigheders personale, hvad enten det er på EU-, nationalt, regionalt eller lokalt plan.

| (24) | Europarådet har siden sin oprettelse i 1949 spillet en ledende rolle på det uddannelsesmæssige og kulturelle område ved at fremme og skabe europæiske kulturnetværk, interkulturel dialog og fremme den sproglige mangfoldighed. Unionen bør derfor udvikle synergier med Europarådets arbejde på dette område i forbindelse med borgernes Europaår. |
| --- | --- |

(24)

Europarådet har siden sin oprettelse i 1949 spillet en ledende rolle på det uddannelsesmæssige og kulturelle område ved at fremme og skabe europæiske kulturnetværk, interkulturel dialog og fremme den sproglige mangfoldighed. Unionen bør derfor udvikle synergier med Europarådets arbejde på dette område i forbindelse med borgernes Europaår.

| (25) | Hovedansvaret for at øge borgernes bevidsthed om deres rettigheder som unionsborgere påhviler medlemsstaterne. Dette omfatter formidling af oplysninger om Unionen og målrettet rapportering om alle EU-institutionernes aktiviteter. Tiltag på EU-plan komplementerer og supplerer tiltag på nationalt, regionalt eller lokalt plan, som det blev understreget i den politiske erklæring om partnerskab om formidling af EU, som Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen undertegnede den 22. oktober 2008 (7). EU-institutionerne og medlemsstaterne bør styrke samarbejdet med medierne og påtage sig at skaffe dem oplysninger af høj kvalitet om Unionen. |
| --- | --- |

(25)

Hovedansvaret for at øge borgernes bevidsthed om deres rettigheder som unionsborgere påhviler medlemsstaterne. Dette omfatter formidling af oplysninger om Unionen og målrettet rapportering om alle EU-institutionernes aktiviteter. Tiltag på EU-plan komplementerer og supplerer tiltag på nationalt, regionalt eller lokalt plan, som det blev understreget i den politiske erklæring om partnerskab om formidling af EU, som Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen undertegnede den 22. oktober 2008 (7). EU-institutionerne og medlemsstaterne bør styrke samarbejdet med medierne og påtage sig at skaffe dem oplysninger af høj kvalitet om Unionen.

| (26) | Med henblik på at optimere virkningsgraden og effektiviteten af de aktiviteter, der er planlagt for borgernes Europaår, er det vigtigt at gennemføre en række forberedende tiltag i løbet af 2012 i overensstemmelse med artikel 49, stk. 6, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8) (finansforordningen). |
| --- | --- |

(26)

Med henblik på at optimere virkningsgraden og effektiviteten af de aktiviteter, der er planlagt for borgernes Europaår, er det vigtigt at gennemføre en række forberedende tiltag i løbet af 2012 i overensstemmelse med artikel 49, stk. 6, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8) (finansforordningen).

| (27) | Der bør træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (9) og (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (10) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (11). |
| --- | --- |

(27)

Der bør træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (9) og (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (10) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (11).

| (28) | EU-midler til andre aktiviteter end de aktiviteter, der støttes inden for rammerne af budgettet for borgernes Europaår, kan gives inden for rammerne af eksisterende EU-programmer eller strukturfondene, navnlig programmet for 2007-2013 »Europa for borgerne« og det specifikke program for 2007-2013 »Grundlæggende rettigheder og unionsborgerskab«, som led i det overordnede program »Grundlæggende rettigheder og retfærdighed« og programmet »Livslang læring«, herunder Erasmus-programmet, initiativet »Unge på vej« og programmet »MEDIA«. |
| --- | --- |

(28)

EU-midler til andre aktiviteter end de aktiviteter, der støttes inden for rammerne af budgettet for borgernes Europaår, kan gives inden for rammerne af eksisterende EU-programmer eller strukturfondene, navnlig programmet for 2007-2013 »Europa for borgerne« og det specifikke program for 2007-2013 »Grundlæggende rettigheder og unionsborgerskab«, som led i det overordnede program »Grundlæggende rettigheder og retfærdighed« og programmet »Livslang læring«, herunder Erasmus-programmet, initiativet »Unge på vej« og programmet »MEDIA«.

| (29) | Til gavn for fremtidige Europaår bør der udarbejdes en grundig evaluering af de foranstaltninger, der gennemføres som led i borgernes Europaår. En sådan rapport bør indeholde ideer og bedste praksis til fremtidige tiltag om, hvordan der mest effektivt kan nås ud til borgerne og inddrage dem, baseret i videst muligt omfang på sammenlignelige, kvantitative data indhentet fra borgernes Europaår. |
| --- | --- |

(29)

Til gavn for fremtidige Europaår bør der udarbejdes en grundig evaluering af de foranstaltninger, der gennemføres som led i borgernes Europaår. En sådan rapport bør indeholde ideer og bedste praksis til fremtidige tiltag om, hvordan der mest effektivt kan nås ud til borgerne og inddrage dem, baseret i videst muligt omfang på sammenlignelige, kvantitative data indhentet fra borgernes Europaår.

| (30) | Målene med borgernes Europaår, nemlig at øge bevidstheden og viden om de rettigheder og pligter, der knytter sig til unionsborgerskabet for at sætte unionsborgerne i stand til at gøre fuld brug af deres rettigheder til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område og i den forbindelse også at fremme unionsborgernes mulighed for at nyde de øvrige rettigheder, der knytter sig til unionsborgerskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af behovet for multilaterale partnerskaber, tværnational udveksling af oplysninger og foranstaltninger til bevidstgørelse og udbredelse af god praksis i hele Unionen, og kan derfor på grund af omfanget af borgernes Europaår bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(30)

Målene med borgernes Europaår, nemlig at øge bevidstheden og viden om de rettigheder og pligter, der knytter sig til unionsborgerskabet for at sætte unionsborgerne i stand til at gøre fuld brug af deres rettigheder til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område og i den forbindelse også at fremme unionsborgernes mulighed for at nyde de øvrige rettigheder, der knytter sig til unionsborgerskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af behovet for multilaterale partnerskaber, tværnational udveksling af oplysninger og foranstaltninger til bevidstgørelse og udbredelse af god praksis i hele Unionen, og kan derfor på grund af omfanget af borgernes Europaår bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Genstand

År 2013 udpeges hermed til »borgernes Europaår«.

Artikel 2

Mål

1.   Det overordnede mål med borgernes Europaår er at øge bevidstheden om og kendskabet til de rettigheder og de pligter, der knytter sig til unionsborgerskabet, for at sætte borgerne i stand til at gøre fuld brug af retten til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område. Borgernes Europaår skal i denne forbindelse også fremme unionsborgernes mulighed for at nyde de øvrige rettigheder, som knytter sig til unionsborgerskabet.

2.   Med udgangspunkt i stk. 1 skal borgernes Europaårs specifikke mål være følgende:

| a) | at øge unionsborgernes bevidsthed om deres ret til at færdes og opholde sig frit i Unionen og i denne forbindelse om alle andre rettigheder, der er sikret unionsborgerne uden forskelsbehandling, herunder retten til at stemme ved lokalvalg og valg til Europa-Parlamentet i en hvilken som helst medlemsstat, som de har bopæl i |
| --- | --- |

a)

at øge unionsborgernes bevidsthed om deres ret til at færdes og opholde sig frit i Unionen og i denne forbindelse om alle andre rettigheder, der er sikret unionsborgerne uden forskelsbehandling, herunder retten til at stemme ved lokalvalg og valg til Europa-Parlamentet i en hvilken som helst medlemsstat, som de har bopæl i

| b) | at øge unionsborgernes, herunder de unges, bevidsthed om, hvordan de konkret kan få gavn af Unionsrettigheder såvel som om de politikker og programmer, der eksisterer til at støtte udøvelsen af disse rettigheder |
| --- | --- |

b)

at øge unionsborgernes, herunder de unges, bevidsthed om, hvordan de konkret kan få gavn af Unionsrettigheder såvel som om de politikker og programmer, der eksisterer til at støtte udøvelsen af disse rettigheder

| c) | at skabe debat om de følger og muligheder, som knytter sig til retten til fri bevægelighed og ophold, som et umisteligt aspekt af unionsborgerskabet, i den hensigt at stimulere og styrke unionsborgernes aktive medborgerskab og demokratiske deltagelse, navnlig inden for civilsamfundets fora for Unionens politikker og valg til Europa-Parlamentet, og dermed forstærke samhørigheden i samfundet, den kulturelle mangfoldighed, solidariteten, ligheden mellem kvinder og mænd, den gensidige respekt og følelsen af en fælles europæisk identitet blandt unionsborgerne, baseret på Unionens kerneværdier, som fastsat i TEU, TEUF og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

c)

at skabe debat om de følger og muligheder, som knytter sig til retten til fri bevægelighed og ophold, som et umisteligt aspekt af unionsborgerskabet, i den hensigt at stimulere og styrke unionsborgernes aktive medborgerskab og demokratiske deltagelse, navnlig inden for civilsamfundets fora for Unionens politikker og valg til Europa-Parlamentet, og dermed forstærke samhørigheden i samfundet, den kulturelle mangfoldighed, solidariteten, ligheden mellem kvinder og mænd, den gensidige respekt og følelsen af en fælles europæisk identitet blandt unionsborgerne, baseret på Unionens kerneværdier, som fastsat i TEU, TEUF og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

Artikel 3

Initiativer

1.   De foranstaltninger, der skal gennemføres for at nå de i artikel 2 opstillede mål, kan omfatte følgende aktiviteter på EU-, nationalt, regionalt eller lokalt plan:

| a) | iværksættelse af oplysnings-, uddannelses-, mediedæknings- og bevidstgørelseskampagner, som retter sig mod den brede offentlighed eller særlige målgrupper |
| --- | --- |

a)

iværksættelse af oplysnings-, uddannelses-, mediedæknings- og bevidstgørelseskampagner, som retter sig mod den brede offentlighed eller særlige målgrupper

| b) | udveksling af oplysninger, erfaringer og god praksis mellem EU-myndigheder, nationale, regionale og lokale myndigheder og andre offentlige organisationer og civilsamfundsorganisationer |
| --- | --- |

b)

udveksling af oplysninger, erfaringer og god praksis mellem EU-myndigheder, nationale, regionale og lokale myndigheder og andre offentlige organisationer og civilsamfundsorganisationer

| c) | tilrettelæggelse af konferencer, høringer, herunder via internettet, og andre arrangementer, der har til formål at skabe debat og øge bevidstheden om betydningen af og fordelene ved retten til fri bevægelighed og ophold og mere generelt om begrebet unionsborgerskab og de rettigheder, der knytter sig hertil |
| --- | --- |

c)

tilrettelæggelse af konferencer, høringer, herunder via internettet, og andre arrangementer, der har til formål at skabe debat og øge bevidstheden om betydningen af og fordelene ved retten til fri bevægelighed og ophold og mere generelt om begrebet unionsborgerskab og de rettigheder, der knytter sig hertil

| d) | anvendelse af eksisterende flersprogede deltagelsesmåder for at tilskynde civilsamfundsorganisationerne og borgerne til at engagere sig aktivt i borgernes Europaår, herunder via direkte demokratiske redskaber såsom borgerinitiativet og offentlige høringer |
| --- | --- |

d)

anvendelse af eksisterende flersprogede deltagelsesmåder for at tilskynde civilsamfundsorganisationerne og borgerne til at engagere sig aktivt i borgernes Europaår, herunder via direkte demokratiske redskaber såsom borgerinitiativet og offentlige høringer

| e) | styrkelse af rollen for og synliggørelse af eksisterende redskaber til oplysning af borgerne, herunder moderne informations- og kommunikationsmidler, såsom de flersprogede Europe Direct-informationscentre og webportalen Dit Europa som de centrale elementer i et informationssystem med ét enkelt henvendelsessted om unionsborgeres rettigheder |
| --- | --- |

e)

styrkelse af rollen for og synliggørelse af eksisterende redskaber til oplysning af borgerne, herunder moderne informations- og kommunikationsmidler, såsom de flersprogede Europe Direct-informationscentre og webportalen Dit Europa som de centrale elementer i et informationssystem med ét enkelt henvendelsessted om unionsborgeres rettigheder

| f) | styrkelse af rollen for og synliggørelse af problemløsningsværktøjer, såsom SOLVIT, således at unionsborgerne sættes i stand til bedre at udnytte og forsvare deres rettigheder i henhold til EU-retten |
| --- | --- |

f)

styrkelse af rollen for og synliggørelse af problemløsningsværktøjer, såsom SOLVIT, således at unionsborgerne sættes i stand til bedre at udnytte og forsvare deres rettigheder i henhold til EU-retten

| g) | formidling af oplysninger til unionsborgerne om Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender og Den Europæiske Ombudsmand, således at de sættes i stand til bedre at udnytte og forsvare deres rettigheder i henhold til EU-retten, og |
| --- | --- |

g)

formidling af oplysninger til unionsborgerne om Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender og Den Europæiske Ombudsmand, således at de sættes i stand til bedre at udnytte og forsvare deres rettigheder i henhold til EU-retten, og

| h) | fremme rapporten om unionsborgerskab, som vil blive baseret på en grundig debat og aktive bidrag fra borgere og interessenter, og som vil indkredse yderligere hindringer for unionsborgernes fulde udøvelse af deres unionsborgerskabsrettigheder og fremme hensigtsmæssige strategier til at fjerne disse hindringer. |
| --- | --- |

h)

fremme rapporten om unionsborgerskab, som vil blive baseret på en grundig debat og aktive bidrag fra borgere og interessenter, og som vil indkredse yderligere hindringer for unionsborgernes fulde udøvelse af deres unionsborgerskabsrettigheder og fremme hensigtsmæssige strategier til at fjerne disse hindringer.

2.   Nærmere oplysninger om de initiativer, der nævnes i stk. 1, er anført i bilaget.

3.   Kommissionen og medlemsstaterne kan udpege andre aktiviteter, som kunne bidrage til de i artikel 2 fastsatte mål for borgernes Europaår, og tillade, at borgernes Europaårs navn anvendes til fremme af disse aktiviteter, forudsat at de bidrager til at nå disse mål.

4.   I forbindelse med initiativer, der arrangeres inden for rammerne af borgernes Europaår, tildeles der opmærksomhed til indkredsningen af hindringer for unionsborgernes udøvelse af deres rettigheder og til fremme af hensigtsmæssige metoder og strategier til at fjerne disse hindringer, såvel som til fremme af tværkulturel forståelse af forskelsbehandling og bekæmpelse heraf. Der søges således synergier mellem disse initiativer og eksisterende redskaber og programmer inden for områderne grundlæggende rettigheder, borgernes rettigheder, beskæftigelse og sociale anliggender, uddannelse og kultur.

Artikel 4

Koordinering og gennemførelse på EU-plan

1.   Kommissionen arbejder tæt sammen med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, såvel som med lokale og regionale myndigheder og med organer og sammenslutninger, som repræsenterer lokale og regionale interesser.

2.   Kommissionen indkalder repræsentanter for EU- eller civilsamfundsorganisationer, eller organer, der er aktive inden for området borgerskab, og som arbejder for at sikre borgernes rettigheder eller fremme uddannelse og kultur, og andre interessenter til møder for at bistå Kommissionen med gennemførelsen af borgernes Europaår på EU-plan.

3.   Kommissionen bestræber sig på at udnytte eventuelle synergier mellem forskellige tematiske Europaår ved at evaluere opnåede resultater, føre tilsyn med vedblivende mangler og fremskaffe statistiske data, hvor det er hensigtsmæssigt, for således at sikre effektiv gennemførelse af målene for borgernes Europaår.

4.   Kommissionen gennemfører denne afgørelse på EU-plan.

Artikel 5

Finansielle bestemmelser

1.   De i del A i bilaget omhandlede EU-dækkende foranstaltninger giver anledning til en offentlig kontrakt eller til tilskud, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.

2.   De i del B i bilaget omhandlede EU-dækkende foranstaltninger kan støttes over Den Europæiske Unions almindelige budget.

Artikel 6

Internationalt samarbejde

Kommissionen kan i forbindelse med borgernes Europaår samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig med Europarådet.

Artikel 7

Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser

1.   Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af tiltag, der finansieres i henhold til denne afgørelse, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning. I overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 kan Kommissionen foretage kontrol og inspektion på stedet i henhold til denne afgørelse. Undersøgelserne gennemføres om nødvendigt af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1073/1999.

2.   I forbindelse med EU-tiltag, der finansieres i henhold til denne afgørelse, forstås ved uregelmæssighed enhver overtrædelse af en bestemmelse i EU-retten og enhver misligholdelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade Den Europæiske Unions almindelige budget, ved afholdelse af en uretmæssig udgift, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95.

3.   Kommissionen begrænser eller udskyder betaling af den finansielle støtte til et tiltag eller kræver den tilbagebetalt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, særlig manglende overholdelse af bestemmelserne i denne afgørelse eller i den individuelle beslutning eller kontrakt om ydelse af den pågældende finansielle støtte, eller hvis det viser sig, at der, uden at Kommissionen er blevet anmodet om godkendelse heraf, er foretaget en væsentlig ændring af tiltaget, der strider mod dennes art eller mod gennemførelsesbetingelserne.

4.   Hvis fristerne ikke overholdes, eller hvis gennemførelsen af et tiltag kun kan give ret til en del af den tildelte finansielle støtte, anmoder Kommissionen modtageren om at indgive sine bemærkninger inden for en nærmere bestemt frist. Hvis støttemodtageren ikke giver et tilfredsstillende svar, kan Kommissionen annullere resten af støtten og kræve allerede udbetalte beløb tilbagebetalt.

5.   Ethvert uretmæssigt udbetalt beløb skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke tilbagebetales rettidigt, pålægges morarente i henhold til finansforordningens bestemmelser.

Artikel 8

Overvågning og evaluering

Kommissionen forelægger senest den 31. december 2014 Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de initiativer, der er omhandlet i denne afgørelse. Denne rapport skal tjene som et grundlag for Unionens fremtidige politikker, foranstaltninger og tiltag på dette område. I forlængelse af erfaringerne fra borgernes Europaår skal rapporten også fremlægge idéer til og bedste praksis for, hvordan borgerne bedre kan oplyses om deres rettigheder, også efter afslutningen på borgernes Europaår.

Artikel 9

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 10

Adressater

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Strasbourg, den 21. november 2012.

På Europa-Parlamentets vegne

M. SCHULZ

Formand

På Rådet vegne

A. D. MAVROYIANNIS

Formand

---

(1)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 137.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 23.10.2012 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 13.11.2012.

2

(3)  EUT C 115 af 4.5.2010, s. 1.

3

(4)  EUT C 169 E af 15.6.2012, s. 49.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 211/2011 af 16. februar 2011 om borgerinitiativer (EUT L 65 af 11.3.2011, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/962/EF af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10).

6

(7)  EUT C 13 af 20.1.2009, s. 3.

7

(8)  EUT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

8

(9)  EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

9

(10)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

10

(11)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

11

---

BILAG

FORANSTALTNINGER NÆVNT I ARTIKEL 3

Som vejledende princip vil borgernes Europaår blive gennemført gennem en bredt anlagt EU-dækkende kampagne, som kan suppleres med medlemsstaternes tiltag. Unionens og nationale tiltag kan desuden også inddrage civilsamfundet, der har væsentlige erfaringer på det pågældende område, og andre interessenter for at skabe ejerskab hos alle aktører. Borgernes Europaår vil blive gennemført gennem følgende foranstaltninger:

A.   DIREKTE EU-INITIATIVER

Finansieringen vil generelt ske i form af direkte køb af varer og tjenesteydelser i henhold til gældende rammeaftaler. En del af finansieringen kan afsættes til sprogtjenester (oversættelse, tolkning, flersproget information, tegnsprog og blindskrift).

Oplysnings- og promoveringskampagner, der omfatter følgende:

| — | produktion og formidling af audiovisuelt og trykt materiale med de budskaber, som nævnes i artikel 2 |
| --- | --- |

—

produktion og formidling af audiovisuelt og trykt materiale med de budskaber, som nævnes i artikel 2

| — | afholdelse af højtprofilerede begivenheder og fora for udveksling af erfaring og god praksis |
| --- | --- |

—

afholdelse af højtprofilerede begivenheder og fora for udveksling af erfaring og god praksis

| — | iværksættelse af foranstaltninger for at udbrede kendskabet til resultaterne og øge synligheden af de af Unionens programmer, ordninger og initiativer, som bidrager til målene med borgernes Europaår |
| --- | --- |

—

iværksættelse af foranstaltninger for at udbrede kendskabet til resultaterne og øge synligheden af de af Unionens programmer, ordninger og initiativer, som bidrager til målene med borgernes Europaår

| — | etablering af et informationswebsted på Europa (http://europa.eu/index_da.htm), som specifikt omhandler de tiltag, der gennemføres som led i borgernes Europaår |
| --- | --- |

—

etablering af et informationswebsted på Europa (http://europa.eu/index_da.htm), som specifikt omhandler de tiltag, der gennemføres som led i borgernes Europaår

| — | medtagelse af oplysninger om borgernes Europaår i nyhedsbreve, brochurer, informationsmateriale og på websteder fra undervisningsinstitutioner og -sammenslutninger, ikke-statslige organisationer og fagforeninger. |
| --- | --- |

—

medtagelse af oplysninger om borgernes Europaår i nyhedsbreve, brochurer, informationsmateriale og på websteder fra undervisningsinstitutioner og -sammenslutninger, ikke-statslige organisationer og fagforeninger.

B.   SAMFINANSIERING AF EU-INITIATIVER

EU-programmer, såsom »Europa for borgerne« for 2007-2013, kan anvendes til at samfinansiere aktiviteter under borgernes Europaår. Andre programmer, såsom det specifikke program for 2007-2013 »Grundlæggende rettigheder og borgerskab«, der er en del af det overordnede program »Grundlæggende rettigheder og Retfærdighed«, vil formidle oplysninger om unionsborgernes rettigheder som et prioriteret kriterium for projekter.

C.   INITIATIVER, HVORTIL UNIONEN IKKE YDER FINANSIELLE STØTTE

Unionen vil tilbyde ikke-finansiel støtte, bl.a. ved at give skriftlig tilladelse til anvendelse af det kommende logo og andet materiale med tilknytning til borgernes Europaår, til initiativer iværksat af offentlige eller private organisationer, såfremt disse over for Kommissionen påviser, at de pågældende initiativer allerede er blevet iværksat eller vil blive iværksat i løbet af 2013, og at de kan forventes at bidrage væsentligt til realiseringen af målene med borgernes Europaår.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 23.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 325/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 325/9

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1094/2012

af 22. november 2012

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. november 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 35,4 |
| MA | 45,9 |
| MK | 32,3 |
| TN | 73,5 |
| TR | 69,6 |
| ZZ | 51,3 |
| 0707 00 05 | AL | 56,9 |
| EG | 209,3 |
| MK | 42,0 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 93 10 | MA | 111,3 |
| TR | 103,8 |
| ZZ | 107,6 |
| 0805 20 10 | MA | 146,5 |
| ZZ | 146,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 65,5 |
| HR | 39,9 |
| TR | 87,0 |
| ZA | 193,6 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 50 10 | TR | 81,2 |
| ZA | 49,1 |
| ZZ | 65,2 |
| 0808 10 80 | CA | 156,2 |
| CN | 79,8 |
| MK | 38,5 |
| NZ | 138,3 |
| US | 174,2 |
| ZA | 166,3 |
| ZZ | 125,6 |
| 0808 30 90 | CN | 69,9 |
| TR | 106,9 |
| US | 136,8 |
| ZZ | 104,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

35,4

MA

45,9

MK

32,3

TN

73,5

TR

69,6

ZZ

51,3

0707 00 05

AL

56,9

EG

209,3

MK

42,0

TR

119,2

ZZ

106,9

0709 93 10

MA

111,3

TR

103,8

ZZ

107,6

0805 20 10

MA

146,5

ZZ

146,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

65,5

HR

39,9

TR

87,0

ZA

193,6

ZZ

96,5

0805 50 10

TR

81,2

ZA

49,1

ZZ

65,2

0808 10 80

CA

156,2

CN

79,8

MK

38,5

NZ

138,3

US

174,2

ZA

166,3

ZZ

125,6

0808 30 90

CN

69,9

TR

106,9

US

136,8

ZZ

104,5

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 23.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 325/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 325/11

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1095/2012

af 22. november 2012

om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95, for så vidt angår repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 143 sammenholdt med artikel 4, og

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 614/2009 af 7. juli 2009 om den fælles handelsordning for ægalbumin og mælkealbumin (2), særlig artikel 3, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin.

| (2) | Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som bestemmelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving efter oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som bestemmelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving efter oprindelse.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1484/95 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1484/95 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen. |
| --- | --- |

(4)

For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 1484/95 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. november 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 181 af 14.7.2009, s. 8.

2

(3)  EFT L 145 af 29.6.1995, s. 47.

3

---

BILAG

»BILAG I

| KN-kode | Varebeskrivelse | Repræsentativ pris
  (EUR/100 kg) | Sikkerhed ifølge artikel 3, stk. 3
  (EUR/100 kg) | Oprindelse (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, men med hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 70 pct.-høns), frosne | 126,4 | 0 | AR |
| 119,7 | 0 | BR |
| 0207 12 90 | Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 65 pct.-høns), eller i anden form, frosne | 123,7 | 0 | AR |
| 130,4 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne | 259,0 | 12 | AR |
| 211,0 | 27 | BR |
| 335,9 | 0 | CL |
| 223,2 | 23 | TH |
| 0207 25 10 | Kalkuner, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, men med hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 80 pct.-kalkuner), frosne | 193,1 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne | 307,8 | 0 | BR |
| 302,7 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Æggeblommer, tørrede | 468,8 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Æg uden skal, tørrede | 262,5 | 7 | BR |
| 312,6 | 0 | CL |
| 3502 11 90 | Ægalbumin, tørret | 594,9 | 0 | AR |

KN-kode

Varebeskrivelse

Repræsentativ pris

(EUR/100 kg)

Sikkerhed ifølge artikel 3, stk. 3

(EUR/100 kg)

Oprindelse (1)

0207 12 10

Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, men med hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 70 pct.-høns), frosne

126,4

0

AR

119,7

0

BR

0207 12 90

Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 65 pct.-høns), eller i anden form, frosne

123,7

0

AR

130,4

0

BR

0207 14 10

Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne

259,0

12

AR

211,0

27

BR

335,9

0

CL

223,2

23

TH

0207 25 10

Kalkuner, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, men med hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 80 pct.-kalkuner), frosne

193,1

0

BR

0207 27 10

Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne

307,8

0

BR

302,7

0

CL

0408 91 80

Æggeblommer, tørrede

468,8

0

AR

1602 32 11

Æg uden skal, tørrede

262,5

7

BR

312,6

0

CL

3502 11 90

Ægalbumin, tørret

594,9

0

AR

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.«

1

---

DIREKTIVER

| 23.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 325/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 325/13

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESDIREKTIV 2012/37/EU

af 22. november 2012

om ændring af visse bilag til Rådets direktiv 66/401/EØF og 66/402/EØF for så vidt angår de betingelser, der skal opfyldes for frø af Galega orientalis Lam., maksimumsvægten af et parti frø af visse foderplanter og stikprøvestørrelsen for Sorghum spp.

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 66/401/EØF af 14. juni 1966 om handel med frø af foderplanter (1), særlig artikel 21a,

under henvisning til Rådets direktiv 66/402/EØF af 14. juni 1966 om handel med sædekorn (2), særlig artikel 21a, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er en typisk egenskab ved Galega orientalis Lam., at frøene er hårde. Derfor bør kvalitetskravene til den pågældende art med hensyn til mindste spireevne suppleres med visse oplysninger om denne egenskab. |
| --- | --- |

(1)

Det er en typisk egenskab ved Galega orientalis Lam., at frøene er hårde. Derfor bør kvalitetskravene til den pågældende art med hensyn til mindste spireevne suppleres med visse oplysninger om denne egenskab.

| (2) | Ved direktiv 66/401/EØF er der fastsat en maksimumsgrænse for, hvor meget et frøparti må veje, idet formålet er at undgå, at analysen af frø sker på uensartede partier. |
| --- | --- |

(2)

Ved direktiv 66/401/EØF er der fastsat en maksimumsgrænse for, hvor meget et frøparti må veje, idet formålet er at undgå, at analysen af frø sker på uensartede partier.

| (3) | Da ændringer i frøproduktions- og markedsføringspraksis, særlig frøavlsproduktionens øgede omfang og metoderne til transport af frø, tydede på, at en forhøjelse af den foreskrevne maksimumsvægt pr. parti for græsfrø kunne være ønskelig, blev der gennemført et tidsbegrænset forsøg i henhold til Kommissionens beslutning 2007/66/EF (3). |
| --- | --- |

(3)

Da ændringer i frøproduktions- og markedsføringspraksis, særlig frøavlsproduktionens øgede omfang og metoderne til transport af frø, tydede på, at en forhøjelse af den foreskrevne maksimumsvægt pr. parti for græsfrø kunne være ønskelig, blev der gennemført et tidsbegrænset forsøg i henhold til Kommissionens beslutning 2007/66/EF (3).

| (4) | Forsøget viste, at produktionsanlæg under de nye betingelser kan producere tilstrækkeligt homogene frøpartier af større størrelser. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at tillade forhøjelse af maksimumsvægten af partier af frø af græsarter. |
| --- | --- |

(4)

Forsøget viste, at produktionsanlæg under de nye betingelser kan producere tilstrækkeligt homogene frøpartier af større størrelser. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at tillade forhøjelse af maksimumsvægten af partier af frø af græsarter.

| (5) | Betingelserne for frøproduktion, markinspektion, stikprøveudtagning og analyser, der er fastsat i direktiv 66/402/EØF, er baseret på internationalt accepterede metoder og standarder, som dem, der er opstillet af Det Internationale Frøkontrolforbund (ISTA). |
| --- | --- |

(5)

Betingelserne for frøproduktion, markinspektion, stikprøveudtagning og analyser, der er fastsat i direktiv 66/402/EØF, er baseret på internationalt accepterede metoder og standarder, som dem, der er opstillet af Det Internationale Frøkontrolforbund (ISTA).

| (6) | De kvalitetskrav, der er fastsat for arten Sorghum spp., er hovedsagelig baseret på arten Sorghum bicolor (L.) Moench. Som følge af det nyudviklede marked for foderplanter og biomasseproduktion er efterspørgslen efter andre underarter og hybrider af Sorghum spp. med mindre kornstørrelse og tyndere og fladere form steget. Derfor bør kravene vedrørende separate underarter udvikles yderligere for at tage hensyn til deres korns egenskaber. |
| --- | --- |

(6)

De kvalitetskrav, der er fastsat for arten Sorghum spp., er hovedsagelig baseret på arten Sorghum bicolor (L.) Moench. Som følge af det nyudviklede marked for foderplanter og biomasseproduktion er efterspørgslen efter andre underarter og hybrider af Sorghum spp. med mindre kornstørrelse og tyndere og fladere form steget. Derfor bør kravene vedrørende separate underarter udvikles yderligere for at tage hensyn til deres korns egenskaber.

| (7) | Arten Sorghum spp. bør opsplittes i Sorghum bicolor (L.) Moench, Sorghum sudanense (Piper) Stapf og hybrider heraf, og stikprøvestørrelserne bør tilpasses til de standarder, der er fastsat af ISTA. |
| --- | --- |

(7)

Arten Sorghum spp. bør opsplittes i Sorghum bicolor (L.) Moench, Sorghum sudanense (Piper) Stapf og hybrider heraf, og stikprøvestørrelserne bør tilpasses til de standarder, der er fastsat af ISTA.

| (8) | Direktiv 66/401/EØF og 66/402/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(8)

Direktiv 66/401/EØF og 66/402/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (9) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Frø og Plantemateriale henhørende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Frø og Plantemateriale henhørende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændringer af direktiv 66/401/EØF

I direktiv 66/401/EØF foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag II, afsnit, I, punkt 2, tabel A, oplysningerne vedrørende Galega orientalis Lam., ændres tallet »60« i kolonne 2 til:
  »60 (a)(b)«. |
| --- | --- |

1)

I bilag II, afsnit, I, punkt 2, tabel A, oplysningerne vedrørende Galega orientalis Lam., ændres tallet »60« i kolonne 2 til:

»60 (a)(b)«.

| 2) | I bilag III, kolonne 1, affattes rækken vedrørende »Poaceae (Gramineae)« således:
  »
  Poaceae (Gramineae)

   (4) |
| --- | --- |

2)

I bilag III, kolonne 1, affattes rækken vedrørende »Poaceae (Gramineae)« således:

»
  Poaceae (Gramineae)

   (4)

Artikel 2

Ændringer af direktiv 66/402/EØF

I bilag III til direktiv 66/402/EØF foretages følgende ændringer:

| 1) | Rækkerne vedrørende Sorghum bicolor, Sorghum bicolor x Sorghum sudanense og Sorghum sudanense affattes således:








  1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| »Sorghum bicolor (L.) Moench | 30 | 900 | 900 |
| Sorghum sudanense (Piper) Stapf | 10 | 250 | 250« |

1)

Rækkerne vedrørende Sorghum bicolor, Sorghum bicolor x Sorghum sudanense og Sorghum sudanense affattes således:

1

2

3

4

»Sorghum bicolor (L.) Moench

30

900

900

Sorghum sudanense (Piper) Stapf

10

250

250«

| 2) | Følgende række indsættes efter rækken vedrørende Sorghum sudanense (Piper) Stapf:








  1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| »Hybrider af Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum sudanense (Piper) Stapf | 30 | 300 | 300« |

2)

Følgende række indsættes efter rækken vedrørende Sorghum sudanense (Piper) Stapf:

1

2

3

4

»Hybrider af Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum sudanense (Piper) Stapf

30

300

300«

Artikel 3

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 2013. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende love og bestemmelser og dette direktiv.

Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 4

Ikrafttrædelse

Dette direktiv træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 5

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. november 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT 125 af 11.7.1966, s. 2298.

1

(2)  EFT 125 af 11.7.1966, s. 2309.

2

(3)  EUT L 32 af 6.2.2007, s. 161.

3

(4)  Den maksimale vægt pr. parti kan forhøjes til 25 tons, hvis leverandøren er blevet godkendt dertil af den kompetente myndighed.«

4

---

AFGØRELSER

| 23.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 325/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 325/15

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 22. november 2012

om etablering af en liste over tredjelande med en gældende lovgivningsramme vedrørende virksomme stoffer til humanmedicinske lægemidler og de respektive kontrol- og håndhævelsesaktiviteter, som sikrer et beskyttelsesniveau af folkesundheden, der svarer til Unionens, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF

(EØS-relevant tekst)

(2012/715/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (1), særlig artikel 111b, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Et tredjeland kan i henhold til artikel 111b, stk. 1, i direktiv 2001/83/EF anmode Kommissionen om at vurdere, hvorvidt dets gældende lovgivningsramme vedrørende virksomme stoffer, der eksporteres til Unionen, og de respektive kontrol- og håndhævelsesaktiviteter sikrer et beskyttelsesniveau af folkesundheden, der svarer til Unionens, for at blive opført på en liste over tredjelande, som sikrer et tilsvarende beskyttelsesniveau af folkesundheden. |
| --- | --- |

(1)

Et tredjeland kan i henhold til artikel 111b, stk. 1, i direktiv 2001/83/EF anmode Kommissionen om at vurdere, hvorvidt dets gældende lovgivningsramme vedrørende virksomme stoffer, der eksporteres til Unionen, og de respektive kontrol- og håndhævelsesaktiviteter sikrer et beskyttelsesniveau af folkesundheden, der svarer til Unionens, for at blive opført på en liste over tredjelande, som sikrer et tilsvarende beskyttelsesniveau af folkesundheden.

| (2) | Schweiz anmodede ved brev af 4. april 2012 om at blive opført på listen, jf. artikel 111b, stk. 1, i direktiv 2001/83/EF. Kommissionens overensstemmelsesvurdering bekræftede, at kravene i artiklen var opfyldt. I forbindelse med overensstemmelsesvurderingen blev der taget hensyn til aftalen om gensidig anerkendelse (2), jf. artikel 51, stk. 2, i samme direktiv, mellem Schweiz og Unionen — |
| --- | --- |

(2)

Schweiz anmodede ved brev af 4. april 2012 om at blive opført på listen, jf. artikel 111b, stk. 1, i direktiv 2001/83/EF. Kommissionens overensstemmelsesvurdering bekræftede, at kravene i artiklen var opfyldt. I forbindelse med overensstemmelsesvurderingen blev der taget hensyn til aftalen om gensidig anerkendelse (2), jf. artikel 51, stk. 2, i samme direktiv, mellem Schweiz og Unionen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Listen over tredjelande, jf. artikel 111b, stk. 1, i direktiv 2001/83/EF, er fastlagt i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. november 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67.

1

(2)  EFT L 114 af 30.4.2002, s. 369.

2

---

BILAG

| Tredjeland | Bemærkninger |
| --- | --- |
| Schweiz | |

Tredjeland

Bemærkninger

Schweiz

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 23.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 325/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 325/17

---

AFGØRELSE Nr. 1/2012 VEDTAGET AF DET BLANDEDE UDVALG EU-SCHWEIZ

af 11. september 2012

om vedtagelse af det blandede udvalgs forretningsorden og om oprettelse af en arbejdsgruppe

(2012/716/EU)

DET BLANDEDE UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen af 25. juni 2009 mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om forenkling af kontrol og formaliteter under godstransport og om toldsikkerhedsforanstaltninger (1), særlig artikel 19, stk. 4 og 5 —

VEDTAGET FØLGENDE BESTEMMELSER:

KAPITEL I

FORRETNINGSORDEN

Artikel 1

Sammensætning og formandskab

Det blandede udvalg består af repræsentanter for Den Europæiske Union og repræsentanter for Det Schweiziske Forbund. Formandskabet føres på skift af de kontraherende parter for et kalenderår.

Før hvert møde underrettes formanden om den forventede sammensætning af hver kontraherende parts delegation.

Det blandede udvalg kan, hvis begge kontraherende parter tilslutter sig dette, indbyde eksperter til udvalgets møder for at fremlægge de af udvalget ønskede specifikke oplysninger.

Artikel 2

Sekretariat

Det blandede udvalgs sekretariat varetages af formandskabet. Enhver korrespondance til det blandede udvalg, herunder anmodninger om optagelse af punkter på dagsordenen for udvalgets møder, rettes til formanden.

Artikel 3

Møder

Formanden for det blandede udvalg fastsætter, når de to kontraherende parter har tilsluttet sig dette, dato og sted for møderne. Møderne holdes skiftevis i Bruxelles og i Schweiz.

Artikel 4

Dagsorden for møderne

Formanden fastlægger den foreløbige dagsorden for hvert møde. Den sendes til de kontraherende parter senest ti dage før mødets begyndelse.

Den foreløbige dagsorden omfatter de punkter, for hvilke formanden har modtaget anmodninger om optagelse på dagsordenen mindst 15 dage før mødets begyndelse. De kontraherende parter skal modtage referencedokumenterne mindst syv dage før mødet. Nævnte frister kan i nødstilfælde afkortes, hvis de kontraherende parter er enige herom.

Det blandede udvalg vedtager dagsordenen ved begyndelsen af hvert møde.

Artikel 5

Offentlighed

Det blandede udvalgs møder er ikke offentlige, medmindre andet vedtages.

Det blandede udvalgs overvejelser er hemmelige.

Artikel 6

Referat

Efter hvert møde udarbejder formanden et referat. Udkastet til referat forelægges det blandede udvalg til godkendelse. Når referatet er vedtaget, underskrives det af formanden, og en kopi sendes til de kontraherende parter.

Artikel 7

Vedtagelse af dokumenter

Henstillinger og afgørelser jf. aftalens artikel 21 bærer titlen »henstilling« og »afgørelse«, efterfulgt af et løbenummer, vedtagelsesdato og en angivelse af emnet. De underskrives af formanden og sendes til de kontraherende parter.

Artikel 8

Skriftlig procedure

Afgørelser og henstillinger kan i nødstilfælde vedtages ved skriftlig procedure, hvis de kontraherende parter er enige herom.

Artikel 9

Udgifter

Hver kontraherende part afholder selv de udgifter, som deltagelse i det blandede udvalgs møder medfører for parten.

Artikel 10

Liste over voldgiftsdommere

Det blandede udvalg opstiller den liste over voldgiftsdommere, der er fastsat i aftalens bilag III, senest to måneder efter, at udvalget har besluttet at forelægge en tvist for den voldgiftsprocedure, der er omhandlet i aftalens artikel 29, stk. 3.

KAPITEL II

ARBEJDSGRUPPE

Artikel 11

Arbejdsgruppe vedrørende procedurer og toldsikkerhedsforanstaltninger

Der nedsættes en arbejdsgruppe, der skal bistå det blandede udvalg med udøvelsen af dets funktioner på de områder, der er omfattet af aftalens kapitel II (procedurer) og III (toldsikkerhedsforanstaltninger).

Artikel 12

Arbejdsgruppens forretningsorden

Artikel 1 til 6 og 9 i denne afgørelse anvendes med de fornødne ændringer på arbejdsgruppens møder.

Artikel 13

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. september 2012.

På den blandede kommissions vegne

Antonis KASTRISSIANAKIS

Formand

---

(1)  EUT L 199 af 31.7.2009, s. 24.

1

---