# Euroopa Liidu L 326/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.326.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 326 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide24. november 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.326.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 326

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide24. november 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1096/2012, 14. november 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aischgründer Karpfen (KGT)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1097/2012, 23. november 2012, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 142/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega) selles osas, mis käsitleb loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete lähetamist ühest liikmesriigist teise (
  1
  ) | 3 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1098/2012, 23. november 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 11 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2012/38/EL, 23. november 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine cis-trikos-9-een (
  1
  ) | 13 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/717/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 20. november 2012, Regioonide Komitee Hispaania liikme ametisse nimetamise kohta | 16 |
| | | 2012/718/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 20. september 2012, millega muudetakse otsust 2008/458/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 575/2007/EÜ (millega asutatakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Euroopa Tagasipöördumisfond aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 6408 all) | 17 |
| | | 2012/719/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 17. oktoober 2012, milles käsitletakse väetiste suurimat lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivaid siseriiklikke norme, millest Rootsi Kuningriik on teatanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 5 kohaselt
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7177 all)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | 2012/720/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 14. november 2012, millega kehtestatakse tööstuslike ja asutustes kasutatavate automaatsete nõudepesumasinate pesuvahenditele Euroopa Liidu ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 8054 all)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2012/721/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 14. november 2012, millega kehtestatakse tööstuslikele ja asutustes kasutatavatele pesupesemisvahenditele Euroopa Liidu ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 8055 all)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2012/722/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 23. november 2012, sertifitseerimiskava Roundtable on Sustainable Palm Oil RED tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks | 53 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1096/2012, 14. november 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aischgründer Karpfen (KGT)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1097/2012, 23. november 2012, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 142/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega) selles osas, mis käsitleb loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete lähetamist ühest liikmesriigist teise (
  1
  )

1

3

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1098/2012, 23. november 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

11

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2012/38/EL, 23. november 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine cis-trikos-9-een (
  1
  )

1

13

OTSUSED

2012/717/EL

*

Nõukogu otsus, 20. november 2012, Regioonide Komitee Hispaania liikme ametisse nimetamise kohta

16

2012/718/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 20. september 2012, millega muudetakse otsust 2008/458/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 575/2007/EÜ (millega asutatakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Euroopa Tagasipöördumisfond aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 6408 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 6408 all)

17

2012/719/EL

*

Komisjoni otsus, 17. oktoober 2012, milles käsitletakse väetiste suurimat lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivaid siseriiklikke norme, millest Rootsi Kuningriik on teatanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 5 kohaselt
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7177 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7177 all)

1

19

2012/720/EL

*

Komisjoni otsus, 14. november 2012, millega kehtestatakse tööstuslike ja asutustes kasutatavate automaatsete nõudepesumasinate pesuvahenditele Euroopa Liidu ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 8054 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 8054 all)

1

25

2012/721/EL

*

Komisjoni otsus, 14. november 2012, millega kehtestatakse tööstuslikele ja asutustes kasutatavatele pesupesemisvahenditele Euroopa Liidu ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 8055 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 8055 all)

1

38

2012/722/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 23. november 2012, sertifitseerimiskava Roundtable on Sustainable Palm Oil RED tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks

53

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 22. detsembri 2009. aasta otsuse 2009/1017/EL (milles käsitletakse Ungari Vabariigi asutuste poolt riigiabi andmist põllumajandusmaa ostmiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013) parandus (ELT L 348, 29.12.2009) | 55 |

Parandused

*

Nõukogu 22. detsembri 2009. aasta otsuse 2009/1017/EL (milles käsitletakse Ungari Vabariigi asutuste poolt riigiabi andmist põllumajandusmaa ostmiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013) parandus (ELT L 348, 29.12.2009)

(ELT L 348, 29.12.2009)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 24.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1096/2012,

14. november 2012,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aischgründer Karpfen (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (1), eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Aischgründer Karpfen” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Aischgründer Karpfen” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 64, 3.3.2012, lk 16.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.7.   Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

SAKSAMAA

Aischgründer Karpfen (KGT)

---

| 24.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1097/2012,

23. november 2012,

millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 142/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega) selles osas, mis käsitleb loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete lähetamist ühest liikmesriigist teise

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002, (1) eriti selle artikli 21 lõike 5 punkti a, artikli 23 lõiget 3 ja artikli 48 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1069/2009 on sätestatud loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kohta, et hoida ära ja vähendada inimeste ja loomade terviseriske, mida need tooted võivad tekitada. Ühtlasi on selles määruses esitatud söödaks mõeldud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete turulelaskmise eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1069/2009 on sätestatud loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kohta, et hoida ära ja vähendada inimeste ja loomade terviseriske, mida need tooted võivad tekitada. Ühtlasi on selles määruses esitatud söödaks mõeldud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete turulelaskmise eeskirjad.

| (2) | Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega, (2) on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse muu hulgas ettevõtjate registreerimist ning liikmesriikide vahelises kaubanduses loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete saadetisega kaasas olevate kaubadokumentide sisu ning nähakse ette sellise teate vorm, mis tuleb esitada teatavate loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõikele 1. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega, (2) on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse muu hulgas ettevõtjate registreerimist ning liikmesriikide vahelises kaubanduses loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete saadetisega kaasas olevate kaubadokumentide sisu ning nähakse ette sellise teate vorm, mis tuleb esitada teatavate loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõikele 1.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt peavad ettevõtjad tagama loomsete kõrvalsaaduste ja neist saadud toodete jälgitavuse igas kogumis-, tootmis-, kasutus- ja kõrvaldamisahela etapis, et vältida asjatuid siseturuhäireid juhtumite korral, mis on seotud tegeliku või võimaliku ohuga inimeste või loomade tervisele. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt peavad ettevõtjad tagama loomsete kõrvalsaaduste ja neist saadud toodete jälgitavuse igas kogumis-, tootmis-, kasutus- ja kõrvaldamisahela etapis, et vältida asjatuid siseturuhäireid juhtumite korral, mis on seotud tegeliku või võimaliku ohuga inimeste või loomade tervisele.

| (4) | Ettevõtjad peavad tagama, et loomseid kõrvalsaadusi käsitlevate õigusaktide reguleerimisalasse jääv tegevus oleks registreeritud või heaks kiidetud. 2. ja 3. kategooria materjali väikeste koguste käitlemisel on risk siiski kaduvväike, kui kõnealune materjal on pärit piirkonnast, kus teadaolevalt ei ole esinenud inimestele või loomadele nakkavaid haigusi. Seepärast tuleks anda liikmesriikidele õigus lubada teatavat tegevust määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 23 sätestatud registreerimise nõuet kohaldamata. Kõnealust erandit tohiks lubada ainult sellise tegevuse suhtes, mis on seotud toodete otsese tarnimisega samas piirkonnas asuvale lõpptarbijale, kohalikule turule või kohalikule jaemüügiettevõttele. |
| --- | --- |

(4)

Ettevõtjad peavad tagama, et loomseid kõrvalsaadusi käsitlevate õigusaktide reguleerimisalasse jääv tegevus oleks registreeritud või heaks kiidetud. 2. ja 3. kategooria materjali väikeste koguste käitlemisel on risk siiski kaduvväike, kui kõnealune materjal on pärit piirkonnast, kus teadaolevalt ei ole esinenud inimestele või loomadele nakkavaid haigusi. Seepärast tuleks anda liikmesriikidele õigus lubada teatavat tegevust määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 23 sätestatud registreerimise nõuet kohaldamata. Kõnealust erandit tohiks lubada ainult sellise tegevuse suhtes, mis on seotud toodete otsese tarnimisega samas piirkonnas asuvale lõpptarbijale, kohalikule turule või kohalikule jaemüügiettevõttele.

| (5) | Liikmesriikide vahelises kaubanduses peab iga loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete saadetisega olema kaasas kaubadokument. Kaubadokumendi suhtes kehtivaid nõudeid on aga vaja muuta ja laiendada, et tagada kogu vajalik teave asjaomase materjali ohutu käitlemise, töötlemise ja kavandatud kasutus- või kõrvaldamisviiside kohta. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriikide vahelises kaubanduses peab iga loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete saadetisega olema kaasas kaubadokument. Kaubadokumendi suhtes kehtivaid nõudeid on aga vaja muuta ja laiendada, et tagada kogu vajalik teave asjaomase materjali ohutu käitlemise, töötlemise ja kavandatud kasutus- või kõrvaldamisviiside kohta.

| (6) | Ettevõtja peab kaubadokumendis esitama teatavad andmed saadetise kohta, eeskätt loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete kategooria, kauba liigi ja töötlemisviisi. Määruse (EL) nr 142/2011 artikli 3 kohaselt ei ole vaja kaubadokumenti välja anda selliste loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete kohta, mis on deklareeritud tootmisahela lõpp-punktiks olevate toodetena. Samuti võib välja jätta viite Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 (3) esitatud töötlemisstandarditele. Seepärast tuleks määruse (EL) nr 142/2011 VIII lisa muuta. |
| --- | --- |

(6)

Ettevõtja peab kaubadokumendis esitama teatavad andmed saadetise kohta, eeskätt loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete kategooria, kauba liigi ja töötlemisviisi. Määruse (EL) nr 142/2011 artikli 3 kohaselt ei ole vaja kaubadokumenti välja anda selliste loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete kohta, mis on deklareeritud tootmisahela lõpp-punktiks olevate toodetena. Samuti võib välja jätta viite Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 (3) esitatud töötlemisstandarditele. Seepärast tuleks määruse (EL) nr 142/2011 VIII lisa muuta.

| (7) | Paljude määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõikes 1 osutatud loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete tarnimiseks peab ettevõtja taotlema sihtliikmesriigi pädeva ametiasutuse eelnevat luba. Määruse (EL) nr 142/2011 XVI lisas on esitatud loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete teise liikmesriiki lähetamise loa taotluse standardvorm. Seda vormi tuleks muuta, et lisada andmed loa kehtivusaja lõppemise kuupäeva, saadetise mahu või massi, lähetaja nime ja aadressi, loomsete kõrvalsaaduste päritolu ning saadetise sihtkoha kohta. Seepärast tuleks määruse (EL) nr 142/2011 XVI lisa muuta. |
| --- | --- |

(7)

Paljude määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõikes 1 osutatud loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete tarnimiseks peab ettevõtja taotlema sihtliikmesriigi pädeva ametiasutuse eelnevat luba. Määruse (EL) nr 142/2011 XVI lisas on esitatud loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete teise liikmesriiki lähetamise loa taotluse standardvorm. Seda vormi tuleks muuta, et lisada andmed loa kehtivusaja lõppemise kuupäeva, saadetise mahu või massi, lähetaja nime ja aadressi, loomsete kõrvalsaaduste päritolu ning saadetise sihtkoha kohta. Seepärast tuleks määruse (EL) nr 142/2011 XVI lisa muuta.

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 142/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 142/2011 vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 142/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 20 lõike 4 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ettevõtjad, kes transpordivad kuiva töötlemata villa ja karva, tingimusel et see on kindlalt suletud pakendites ning saadetakse otse ettevõttesse, kus loomsetest kõrvalsaadustest toodetakse toiduahelaväliseks otstarbeks ettenähtud tooteid, või vahetoiminguid tegevasse ettevõttesse tingimustel, mis välistavad haigusetekitajate leviku; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 20 lõike 4 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ettevõtjad, kes transpordivad kuiva töötlemata villa ja karva, tingimusel et see on kindlalt suletud pakendites ning saadetakse otse ettevõttesse, kus loomsetest kõrvalsaadustest toodetakse toiduahelaväliseks otstarbeks ettenähtud tooteid, või vahetoiminguid tegevasse ettevõttesse tingimustel, mis välistavad haigusetekitajate leviku;

| d) | ettevõtjad, kes kasutavad määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklites 9 ja 10 osutatud 2. ja 3. kategooria materjali või sellest saadud toodete väikseid koguseid selleks, et tarnida need tooted otse samas piirkonnas asuvale lõpptarbijale, kohalikule turule või kohalikule jaemüügiettevõttele, kui pädev asutus on seisukohal, et sellise tegevusega ei kaasne ühegi inimestele või loomadele nakkava raske haiguse levimise riski; käesolevat punkti ei kohaldata siis, kui kõnealust materjali kasutatakse muude põllumajandusloomade kui karusloomade söödana.” |
| --- | --- |

d)

ettevõtjad, kes kasutavad määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklites 9 ja 10 osutatud 2. ja 3. kategooria materjali või sellest saadud toodete väikseid koguseid selleks, et tarnida need tooted otse samas piirkonnas asuvale lõpptarbijale, kohalikule turule või kohalikule jaemüügiettevõttele, kui pädev asutus on seisukohal, et sellise tegevusega ei kaasne ühegi inimestele või loomadele nakkava raske haiguse levimise riski; käesolevat punkti ei kohaldata siis, kui kõnealust materjali kasutatakse muude põllumajandusloomade kui karusloomade söödana.”

| 2) | VIII ja XVI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

2)

VIII ja XVI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. november 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 54, 26.2.2011, lk 1.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

3

---

LISA

Määruse (EL) nr 142/2011 lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1) | VIII lisa III peatükis esitatud kaubadokumendi näidis asendatakse järgmisega:
  „Kaubadokument

  muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete veoks Euroopa Liidu piires kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

1)

VIII lisa III peatükis esitatud kaubadokumendi näidis asendatakse järgmisega:

„Kaubadokument

muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete veoks Euroopa Liidu piires kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009

Image

Image

| 2) | XVI lisa III peatüki 10. jagu asendatakse järgmisega:
  „10.   jagu


  Teatavate liidusiseses kaubanduses vajalike lubade taotluse standardvorm

  Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõikes 1 osutatud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete lähetamise loa saamiseks peavad ettevõtjad esitama sihtliikmesriigi pädevale asutusele taotluse, mille vorm on toodud allpool. |
| --- | --- |

2)

XVI lisa III peatüki 10. jagu asendatakse järgmisega:

„10.   jagu

Teatavate liidusiseses kaubanduses vajalike lubade taotluse standardvorm

Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõikes 1 osutatud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete lähetamise loa saamiseks peavad ettevõtjad esitama sihtliikmesriigi pädevale asutusele taotluse, mille vorm on toodud allpool.

Image

Image

---

| 24.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1098/2012,

23. november 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. november 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 41,5 |
| MA | 46,2 |
| MK | 32,3 |
| TN | 73,5 |
| ZZ | 48,4 |
| 0707 00 05 | AL | 63,5 |
| MK | 58,4 |
| TR | 88,7 |
| ZZ | 70,2 |
| 0709 93 10 | MA | 102,5 |
| TR | 110,9 |
| ZZ | 106,7 |
| 0805 20 10 | MA | 137,8 |
| ZZ | 137,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 65,5 |
| HR | 37,0 |
| TR | 84,6 |
| ZZ | 62,4 |
| 0805 50 10 | TR | 83,0 |
| ZA | 49,1 |
| ZZ | 66,1 |
| 0808 10 80 | CN | 79,8 |
| MK | 38,5 |
| NZ | 138,3 |
| US | 127,1 |
| ZA | 145,8 |
| ZZ | 105,9 |
| 0808 30 90 | CN | 69,9 |
| TR | 113,2 |
| US | 136,8 |
| ZZ | 106,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

41,5

MA

46,2

MK

32,3

TN

73,5

ZZ

48,4

0707 00 05

AL

63,5

MK

58,4

TR

88,7

ZZ

70,2

0709 93 10

MA

102,5

TR

110,9

ZZ

106,7

0805 20 10

MA

137,8

ZZ

137,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

65,5

HR

37,0

TR

84,6

ZZ

62,4

0805 50 10

TR

83,0

ZA

49,1

ZZ

66,1

0808 10 80

CN

79,8

MK

38,5

NZ

138,3

US

127,1

ZA

145,8

ZZ

105,9

0808 30 90

CN

69,9

TR

113,2

US

136,8

ZZ

106,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 24.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/13

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2012/38/EL,

23. november 2012,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine cis-trikos-9-een

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Cis-trikos-9-een kuulub sellesse loetellu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Cis-trikos-9-een kuulub sellesse loetellu.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on cis-trikos-9-eeni hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 19 (repellendid ja atraktandid). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on cis-trikos-9-eeni hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 19 (repellendid ja atraktandid).

| (3) | Referentliikmesriigiks määratud Austria esitas 11. novembril 2009 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6. |
| --- | --- |

(3)

Referentliikmesriigiks määratud Austria esitas 11. novembril 2009 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

| (4) | Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused 25. mail 2012 alalises biotsiidide komitees hindamisaruandesse. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused 25. mail 2012 alalises biotsiidide komitees hindamisaruandesse.

| (5) | Hindamisel ilmnes, et atraktantidena kasutatavate cis-trikos-9-eeni sisaldavate biotsiidide puhul võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seepärast on asjakohane kanda cis-trikos-9-een kõnealuse direktiivi I lisasse. |
| --- | --- |

(5)

Hindamisel ilmnes, et atraktantidena kasutatavate cis-trikos-9-eeni sisaldavate biotsiidide puhul võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seepärast on asjakohane kanda cis-trikos-9-een kõnealuse direktiivi I lisasse.

| (6) | ELi tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusalasid ja kokkupuutestsenaariume. Näiteks ei hinnatud kasutamist välitingimustes ja kokkupuudet toiduainete ja söödaga. Seepärast on asjakohane nõuda, et liikmesriigid hindavad selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole riskide hindamisel ELi tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning tagavad tootele turustusloa andmisel, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni. |
| --- | --- |

(6)

ELi tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusalasid ja kokkupuutestsenaariume. Näiteks ei hinnatud kasutamist välitingimustes ja kokkupuudet toiduainete ja söödaga. Seepärast on asjakohane nõuda, et liikmesriigid hindavad selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole riskide hindamisel ELi tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning tagavad tootele turustusloa andmisel, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni.

| (7) | Pidades silmas inimeste võimalikku kaudset toimeainega kokkupuudet toidu kaudu, kui toimeainet kasutatakse hindamisel käsitletud viisil, on asjakohane nõuda, et vajaduse korral kontrollitaks, kas on vaja muuta kehtivaid jääkide piirnorme või kehtestada uued piirnormid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 470/2009 (milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004) (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (4). Tuleks vastu võtta meetmed, mis tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas inimeste võimalikku kaudset toimeainega kokkupuudet toidu kaudu, kui toimeainet kasutatakse hindamisel käsitletud viisil, on asjakohane nõuda, et vajaduse korral kontrollitaks, kas on vaja muuta kehtivaid jääkide piirnorme või kehtestada uued piirnormid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 470/2009 (milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004) (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (4). Tuleks vastu võtta meetmed, mis tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

| (8) | Käesoleva direktiivi sätteid tuleks kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainet cis-trikos-9-een sisaldavate tooteliiki 19 kuuluvate biotsiidide võrdne kohtlemine ELi turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva direktiivi sätteid tuleks kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainet cis-trikos-9-een sisaldavate tooteliiki 19 kuuluvate biotsiidide võrdne kohtlemine ELi turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

| (9) | Toimeaine direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(9)

Toimeaine direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

| (10) | I lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid kohaldada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3. |
| --- | --- |

(10)

I lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid kohaldada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3.

| (11) | Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

| (12) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta, (5) kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. |
| --- | --- |

(12)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta, (5) kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel.

| (13) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. septembriks 2013.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. oktoobrist 2014.

Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. november 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

2

(3)  ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

3

(4)  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

4

(5)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

5

---

LISA

Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Tavanimetus | IUPACi nimetus
  Identifitseerimisnumbrid | Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis | Lisamise kuupäev | Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg) | Lisasse kuulumise lõppkuupäev | Toote liik | Erisätted (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „59 | cis-trikos-9-een (Muscalure) | cis-trikos-9-een; (Z)-trikos-9-een
  EÜ nr: 248–505-7
  CASi nr: 27519-02–4 | 801 g/kg | 1. oktoober 2014 | 30. september 2016 | 30. september 2024 | 19 | ELi tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusalasid ja kokkupuutestsenaariume; teatavaid kasutusalasid ja kokkupuutestsenaariume, nagu kasutamist välitingimustes ja kokkupuudet toiduainete ja söödaga, ei ole hinnatud. Tootele loa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid, kui see on teatava toote puhul asjakohane, selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid ohte inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole ELi tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.
  Cis-trikos-9-eeni sisaldavate toodete puhul, millest võivad toitu või sööta jääda jäägid, kontrollivad liikmesriigid, kas on vaja kehtestada uued jääkide piirnormid ja/või muuta kehtivaid jääkide piirnorme vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 või määrusele (EÜ) nr 396/2005, ning võtavad asjakohased riskivähendamise meetmed, mis tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.” |

Nr

Tavanimetus

IUPACi nimetus

Identifitseerimisnumbrid

Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

Lisamise kuupäev

Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

Lisasse kuulumise lõppkuupäev

Toote liik

Erisätted (1)

„59

cis-trikos-9-een (Muscalure)

cis-trikos-9-een; (Z)-trikos-9-een

EÜ nr: 248–505-7

CASi nr: 27519-02–4

801 g/kg

1. oktoober 2014

30. september 2016

30. september 2024

19

ELi tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusalasid ja kokkupuutestsenaariume; teatavaid kasutusalasid ja kokkupuutestsenaariume, nagu kasutamist välitingimustes ja kokkupuudet toiduainete ja söödaga, ei ole hinnatud. Tootele loa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid, kui see on teatava toote puhul asjakohane, selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid ohte inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole ELi tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.

Cis-trikos-9-eeni sisaldavate toodete puhul, millest võivad toitu või sööta jääda jäägid, kontrollivad liikmesriigid, kas on vaja kehtestada uued jääkide piirnormid ja/või muuta kehtivaid jääkide piirnorme vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 või määrusele (EÜ) nr 396/2005, ning võtavad asjakohased riskivähendamise meetmed, mis tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.”

---

(1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebisaidil http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm.

1

---

OTSUSED

| 24.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/16

---

NÕUKOGU OTSUS,

20. november 2012,

Regioonide Komitee Hispaania liikme ametisse nimetamise kohta

(2012/717/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Hispaania valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud üks liikmekoht seoses Esperanza AGUIRRE GIL DE BIEDMA volituste lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud üks liikmekoht seoses Esperanza AGUIRRE GIL DE BIEDMA volituste lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015:

| — | Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ, Presidente de la Comunidad Autónoma de Madrid. |
| --- | --- |

—

Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ, Presidente de la Comunidad Autónoma de Madrid.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. november 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

---

| 24.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/17

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

20. september 2012,

millega muudetakse otsust 2008/458/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 575/2007/EÜ (millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Tagasipöördumisfond aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 6408 all)

(Ainult bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2012/718/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsust nr 575/2007/EÜ, millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Tagasipöördumisfond aastateks 2008–2013, (1) eriti selle artikli 35 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Tagasipöördumisfondi üldine eesmärk on toetada liikmesriikide jõupingutusi tagasipöördumise juhtimise kõikide aspektide tõhustamiseks, võttes arvesse ELi kõnealuse valdkonna õigusakte ning järgides seejuures täielikult põhiõigusi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Tagasipöördumisfondi üldine eesmärk on toetada liikmesriikide jõupingutusi tagasipöördumise juhtimise kõikide aspektide tõhustamiseks, võttes arvesse ELi kõnealuse valdkonna õigusakte ning järgides seejuures täielikult põhiõigusi.

| (2) | Kooskõlas otsuse nr 575/2007/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis c esitatud erieesmärkidega aitab tagasipöördumisfond kaasa „tagasisaatmist käsitlevate ühiste eeskirjade tõhusa ja ühtse rakendamise edendamisele kooskõlas selles valdkonnas toimuvate poliitiliste arengutega”. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas otsuse nr 575/2007/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis c esitatud erieesmärkidega aitab tagasipöördumisfond kaasa „tagasisaatmist käsitlevate ühiste eeskirjade tõhusa ja ühtse rakendamise edendamisele kooskõlas selles valdkonnas toimuvate poliitiliste arengutega”.

| (3) | Selles kontekstis toetatakse tagasipöördumisfondi abil liikmesriike Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (2) (tagasisaatmisdirektiiv) rakendamisel ulatuslike meetmete kaasrahastamise kaudu. |
| --- | --- |

(3)

Selles kontekstis toetatakse tagasipöördumisfondi abil liikmesriike Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (2) (tagasisaatmisdirektiiv) rakendamisel ulatuslike meetmete kaasrahastamise kaudu.

| (4) | Tagasisaatmisdirektiivi tõhusa rakendamise tagamiseks liikmesriikides on asjakohane tagasipöördumisfondist antavat toetust veelgi suurendada, laiendades selleks abikõlblike meetmete kohaldamisala, et eelkõige rahuldada vajadusi, mis on seotud tagasisaatmisdirektiivi artikliga 16, mille kohaselt teostatakse kinnipidamist üldjuhul spetsiaalsetes kinnipidamisasutustes. Euroopa Tagasipöördumisfondi käivitamisest alates saadud kogemuste valguses ning selleks, et tugevdada liikmesriikide suutlikkust tagada tagasisaatmismenetluste ja tagasisaatmisoperatsioonide käigus tagasipöördujate tõhus transport, on asjakohane anda tagasipöördumisfondi raames võimalus vajalike transpordivahendite (näiteks bussid) rahastamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Tagasisaatmisdirektiivi tõhusa rakendamise tagamiseks liikmesriikides on asjakohane tagasipöördumisfondist antavat toetust veelgi suurendada, laiendades selleks abikõlblike meetmete kohaldamisala, et eelkõige rahuldada vajadusi, mis on seotud tagasisaatmisdirektiivi artikliga 16, mille kohaselt teostatakse kinnipidamist üldjuhul spetsiaalsetes kinnipidamisasutustes. Euroopa Tagasipöördumisfondi käivitamisest alates saadud kogemuste valguses ning selleks, et tugevdada liikmesriikide suutlikkust tagada tagasisaatmismenetluste ja tagasisaatmisoperatsioonide käigus tagasipöördujate tõhus transport, on asjakohane anda tagasipöördumisfondi raames võimalus vajalike transpordivahendite (näiteks bussid) rahastamiseks.

| (5) | Kuna liikmesriikide Euroopa Tagasipöördumisfondi raames teostatavad 2011. ja 2012. aasta programmid on veel pooleli, on oluline, et muudetud eeskirjad hakkavad kehtima alates 2011. aasta programmist. |
| --- | --- |

(5)

Kuna liikmesriikide Euroopa Tagasipöördumisfondi raames teostatavad 2011. ja 2012. aasta programmid on veel pooleli, on oluline, et muudetud eeskirjad hakkavad kehtima alates 2011. aasta programmist.

| (6) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Ühendkuningriigi suhtes siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Ühendkuningriigi suhtes siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus.

| (7) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Iirimaa suhtes siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Iirimaa suhtes siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus.

| (8) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 2 kohaselt ei ole käesolev otsus Taani suhtes siduv ja seda ei kohaldata Taanis. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 2 kohaselt ei ole käesolev otsus Taani suhtes siduv ja seda ei kohaldata Taanis.

| (9) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 574/2007/EÜ (3) kohaselt asutatud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee arvamusega. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 574/2007/EÜ (3) kohaselt asutatud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee arvamusega.

| (10) | Seepärast tuleks otsust 2008/458/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks otsust 2008/458/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/458/EÜ XI lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punktis II.1.3.3 asendatakse lõige 3 järgmisega:






  „3. | Alla 20 000 euro maksvate üksikute esemete ostukulud on täielikult abikõlblikud tingimusel, et seadmed ostetakse enne projekti kolme viimast kuud, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. 20 000 eurot või enam maksvad üksikud esemed on abikõlblikud vaid amortisatsiooni alusel. Erandina eespool nimetatud tingimustest on alla 250 000 euro maksvate transpordivahendite ostmise kulud täielikult abikõlblikud.” |
| --- | --- | --- |

1)

Punktis II.1.3.3 asendatakse lõige 3 järgmisega:

„3.

Alla 20 000 euro maksvate üksikute esemete ostukulud on täielikult abikõlblikud tingimusel, et seadmed ostetakse enne projekti kolme viimast kuud, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. 20 000 eurot või enam maksvad üksikud esemed on abikõlblikud vaid amortisatsiooni alusel. Erandina eespool nimetatud tingimustest on alla 250 000 euro maksvate transpordivahendite ostmise kulud täielikult abikõlblikud.”

| 2) | Punkt II.1.4.2 asendatakse järgmisega:
  „II.1.4.2.   Ostmine, ehitamine ja renoveerimine






  1. | Kui kinnisvara soetamine on projekti rakendamise jaoks olulise tähtsusega ning selges seoses selle eesmärkidega, siis on kinnisvara, s.o juba valminud ehitiste ostmine või kinnisvara ehitamine kaasrahastamiseks kõlblik kogu- või osamaksumuse või amortisatsiooni alusel vastavalt allpool toodud tingimustele, ilma et see piiraks rangemate siseriiklike eeskirjade rakendamist:






  a) | sõltumatult kvalifitseeritud hindajalt või nõuetekohaselt volitatud ametiasutuselt võetakse tõend, milles kinnitatakse, et hind ei ületa turuväärtust, ning tõendatakse, et kinnisvara on vastavuses siseriiklike nõuetega, või täpsustatakse asjaolusid, mis ei ole siseriiklike nõuetega vastavuses ja mida lõplik abisaaja kavatseb projekti käigus parandada; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Punkt II.1.4.2 asendatakse järgmisega:

„II.1.4.2.   Ostmine, ehitamine ja renoveerimine

1.

Kui kinnisvara soetamine on projekti rakendamise jaoks olulise tähtsusega ning selges seoses selle eesmärkidega, siis on kinnisvara, s.o juba valminud ehitiste ostmine või kinnisvara ehitamine kaasrahastamiseks kõlblik kogu- või osamaksumuse või amortisatsiooni alusel vastavalt allpool toodud tingimustele, ilma et see piiraks rangemate siseriiklike eeskirjade rakendamist:

a)

sõltumatult kvalifitseeritud hindajalt või nõuetekohaselt volitatud ametiasutuselt võetakse tõend, milles kinnitatakse, et hind ei ületa turuväärtust, ning tõendatakse, et kinnisvara on vastavuses siseriiklike nõuetega, või täpsustatakse asjaolusid, mis ei ole siseriiklike nõuetega vastavuses ja mida lõplik abisaaja kavatseb projekti käigus parandada;

| b) | kinnisvara ei ole ostetud ühenduse toetuse eest enne projekti rakendamise algust; |
| --- | --- |

b)

kinnisvara ei ole ostetud ühenduse toetuse eest enne projekti rakendamise algust;

| c) | kinnisvara tuleb vähemalt kümme aastat pärast projekti lõppu kasutada üksnes projektis loetletud eesmärkide täitmiseks, välja arvatud juhul, kui komisjon annab konkreetselt teistsuguse loa, kui tegemist on kogu- või osamaksumuse kaasrahastamisega. Kui tegu on kaasrahastamisega amortisatsiooni alusel, lühendatakse seda perioodi viie aastani; |
| --- | --- |

c)

kinnisvara tuleb vähemalt kümme aastat pärast projekti lõppu kasutada üksnes projektis loetletud eesmärkide täitmiseks, välja arvatud juhul, kui komisjon annab konkreetselt teistsuguse loa, kui tegemist on kogu- või osamaksumuse kaasrahastamisega. Kui tegu on kaasrahastamisega amortisatsiooni alusel, lühendatakse seda perioodi viie aastani;

| d) | kinnisvara ostul peetakse kinni kulutustele vastava tulu ja tasuvuse põhimõttest ja kinnisvara ost on proportsionaalselt õiges suhtes ostu sooritamisega saavutatud eesmärki silmas pidades; |
| --- | --- |

d)

kinnisvara ostul peetakse kinni kulutustele vastava tulu ja tasuvuse põhimõttest ja kinnisvara ost on proportsionaalselt õiges suhtes ostu sooritamisega saavutatud eesmärki silmas pidades;

| e) | amortisatsioonil põhineva kaasrahastamise korral on abikõlblik üksnes see osa kõnealuste varade amortisatsioonist, mis tekkis selle kasutamise ajal projekti käigus, ja varade projekti huvides tegeliku kasutamise määr. Amortisatsiooni arvutatakse vastavalt siseriiklikele raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

e)

amortisatsioonil põhineva kaasrahastamise korral on abikõlblik üksnes see osa kõnealuste varade amortisatsioonist, mis tekkis selle kasutamise ajal projekti käigus, ja varade projekti huvides tegeliku kasutamise määr. Amortisatsiooni arvutatakse vastavalt siseriiklikele raamatupidamiseeskirjadele.

| 2. | Kinnisvara renoveerimise, remondi ja ajakohastamise kulud on kaasrahastamiseks kõlblikud kogu- või osamaksumuse või amortisatsiooni alusel. Renoveerimiskulude korral kohaldatakse ainult lõike 1 punktides c ja e esitatud tingimusi.” |
| --- | --- |

2.

Kinnisvara renoveerimise, remondi ja ajakohastamise kulud on kaasrahastamiseks kõlblikud kogu- või osamaksumuse või amortisatsiooni alusel. Renoveerimiskulude korral kohaldatakse ainult lõike 1 punktides c ja e esitatud tingimusi.”

Artikkel 2

1.   Artiklit 1 kohaldatakse alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada muudatusi 2011. aasta programmide töösolevate või tulevaste projektide suhtes.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Iirimaale, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungarile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 20. september 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Cecilia MALMSTRÖM

---

(1)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 45.

1

(2)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 98.

2

(3)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.

3

---

| 24.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/19

---

KOMISJONI OTSUS,

17. oktoober 2012,

milles käsitletakse väetiste suurimat lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivaid siseriiklikke norme, millest Rootsi Kuningriik on teatanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 5 kohaselt

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7177 all)

(Ainult rootsikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/719/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 114 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

| (1) | 17. oktoobril 2011 teatas Rootsi Kuningriik komisjonile vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikele 5, et tal on kavas kehtestada siseriiklikud normid, et langetada fosforväetistes lubatud kaadmiumisisalduse ülemmäära 46 grammini ühe tonni fosfori kohta (mis vastab 20 mg kaadmiumile ühe kilogrammi P2O5 kohta). Kõnealuste meetmetega tehtaks erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrusest (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta (1) ning langetataks ülemmäära, mis on 100 grammi kaadmiumi ühe tonni fosfori kohta (mis vastab 44 mg kaadmiumile ühe kilogrammi P2O5 kohta), mille puhul on Rootsi Kuningriigis juba lubatud kohaldada erandit. |
| --- | --- |

(1)

17. oktoobril 2011 teatas Rootsi Kuningriik komisjonile vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikele 5, et tal on kavas kehtestada siseriiklikud normid, et langetada fosforväetistes lubatud kaadmiumisisalduse ülemmäära 46 grammini ühe tonni fosfori kohta (mis vastab 20 mg kaadmiumile ühe kilogrammi P2O5 kohta). Kõnealuste meetmetega tehtaks erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrusest (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta (1) ning langetataks ülemmäära, mis on 100 grammi kaadmiumi ühe tonni fosfori kohta (mis vastab 44 mg kaadmiumile ühe kilogrammi P2O5 kohta), mille puhul on Rootsi Kuningriigis juba lubatud kohaldada erandit.

1.   ELi toimimise lepingu artikli 114 lõiked 5 ja 6

| (2) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigetes 5 ja 6 on sätestatud:
  „5.   [...] kui pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu või nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik vajalikuks ühtlustamismeetme võtmise järel ainuomaselt selles liikmesriigis ilmneva probleemi tõttu kehtestada keskkonna ja töökeskkonna kaitsega seotud uutel teaduslikel tõenditel põhinevaid siseriiklikke norme, teatab ta kavandatavatest normidest ja nende kehtestamise põhjustest komisjonile.
  6.   Komisjon kinnitab kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast [...] teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.
  Kui komisjon selle ajavahemiku jooksul otsust ei tee, loetakse lõigetes [...] 5 osutatud siseriiklikud normid kinnitatuks.
  Kui seda õigustab küsimuse keerukus ja kui puudub oht inimeste tervisele, võib komisjon asjaomasele liikmesriigile teatada, et käesolevas lõikes osutatud ajavahemikku võidakse pikendada veel kuni kuus kuud.” |
| --- | --- |

(2)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigetes 5 ja 6 on sätestatud:

„5.   [...] kui pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu või nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik vajalikuks ühtlustamismeetme võtmise järel ainuomaselt selles liikmesriigis ilmneva probleemi tõttu kehtestada keskkonna ja töökeskkonna kaitsega seotud uutel teaduslikel tõenditel põhinevaid siseriiklikke norme, teatab ta kavandatavatest normidest ja nende kehtestamise põhjustest komisjonile.

6.   Komisjon kinnitab kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast [...] teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.

Kui komisjon selle ajavahemiku jooksul otsust ei tee, loetakse lõigetes [...] 5 osutatud siseriiklikud normid kinnitatuks.

Kui seda õigustab küsimuse keerukus ja kui puudub oht inimeste tervisele, võib komisjon asjaomasele liikmesriigile teatada, et käesolevas lõikes osutatud ajavahemikku võidakse pikendada veel kuni kuus kuud.”

2.   ELi õigusaktid

| (3) | Nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiivis 76/116/EMÜ väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (2) on sätestatud nõuded, millele väetised peavad vastama, et neid saaks turule viia märkega „EÜ väetis”. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiivis 76/116/EMÜ väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (2) on sätestatud nõuded, millele väetised peavad vastama, et neid saaks turule viia märkega „EÜ väetis”.

| (4) | Direktiivi 76/116/EMÜ I lisas sätestati väetiseliikide nimetused ja asjakohased nõuded, nt nõuded koostise kohta, millele pidid vastama kõik EÜ-märkega väetised. Kõnealuses nimekirjas olevad väetiseliikide nimetused jagati kategooriatesse neis sisalduvate peamiste toiteelementide, st lämmastiku, fosfori ja kaaliumi järgi. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 76/116/EMÜ I lisas sätestati väetiseliikide nimetused ja asjakohased nõuded, nt nõuded koostise kohta, millele pidid vastama kõik EÜ-märkega väetised. Kõnealuses nimekirjas olevad väetiseliikide nimetused jagati kategooriatesse neis sisalduvate peamiste toiteelementide, st lämmastiku, fosfori ja kaaliumi järgi.

| (5) | Direktiivi 76/116/EMÜ (3) artikliga 7 keelati liikmesriikidel väetiste koostise, identifitseerimise, märgistamise või pakendamisega seotud põhjustel keelata, piirata ja takistada direktiivi sätetele vastavate EÜ-märkega väetiste turuleviimist. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 76/116/EMÜ (3) artikliga 7 keelati liikmesriikidel väetiste koostise, identifitseerimise, märgistamise või pakendamisega seotud põhjustel keelata, piirata ja takistada direktiivi sätetele vastavate EÜ-märkega väetiste turuleviimist.

| (6) | Komisjon tegi oma 24. mai 2002. aasta otsusega 2002/399/EÜ väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike normide kohta, millest Rootsi Kuningriik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4 (4), erandi direktiivist 76/116/EMÜ, kiites heaks Rootsi siseriiklikud normid, mis keelavad turustada Rootsi territooriumil väetisi, mis sisaldavad ühe tonni fosfori kohta üle 100 grammi kaadmiumi. Kõnealune erand kehtis 31. detsembrini 2005. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon tegi oma 24. mai 2002. aasta otsusega 2002/399/EÜ väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike normide kohta, millest Rootsi Kuningriik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4 (4), erandi direktiivist 76/116/EMÜ, kiites heaks Rootsi siseriiklikud normid, mis keelavad turustada Rootsi territooriumil väetisi, mis sisaldavad ühe tonni fosfori kohta üle 100 grammi kaadmiumi. Kõnealune erand kehtis 31. detsembrini 2005.

| (7) | Direktiiv 76/116/EMÜ on asendatud määrusega (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta. |
| --- | --- |

(7)

Direktiiv 76/116/EMÜ on asendatud määrusega (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 35 lõikes 2 on sätestatud, et erandeid direktiivi 76/116/EMÜ artiklist 7, mida komisjon teeb EÜ asutamislepingu varasema artikli 95 lõike 6 alusel, käsitatakse eranditena kõnealuse määruse artiklist 5, kusjuures mainitud erandid säilitavad ka edaspidi oma mõju, olenemata kõnealuse määruse jõustumisest. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 35 lõikes 2 on sätestatud, et erandeid direktiivi 76/116/EMÜ artiklist 7, mida komisjon teeb EÜ asutamislepingu varasema artikli 95 lõike 6 alusel, käsitatakse eranditena kõnealuse määruse artiklist 5, kusjuures mainitud erandid säilitavad ka edaspidi oma mõju, olenemata kõnealuse määruse jõustumisest.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 2003/2003 põhjenduse 15 kohaselt kavatseb komisjon uurida juhuslike kaadmiumilisandite sisaldust mineraalväetistes ja teha vajaduse korral ettepaneku vastava määruse vastuvõtmiseks ning esitada selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Komisjon on teinud ulatuslikku ettevalmistustööd, kuid mitmesuguste arvestatavate tegurite keerukuse tõttu ei ole veel ettepanekut vastu võtnud. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 põhjenduse 15 kohaselt kavatseb komisjon uurida juhuslike kaadmiumilisandite sisaldust mineraalväetistes ja teha vajaduse korral ettepaneku vastava määruse vastuvõtmiseks ning esitada selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Komisjon on teinud ulatuslikku ettevalmistustööd, kuid mitmesuguste arvestatavate tegurite keerukuse tõttu ei ole veel ettepanekut vastu võtnud.

| (10) | Kuna Rootsile tehtud erand kehtis ainult kuni 31. detsembrini 2005, taotles Rootsi 2005. aasta juunis luba jätkata kehtiva erandi kohaldamist. Komisjoni 3. jaanuari 2006. aasta otsus 2006/347/EÜ väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohta, millest Rootsi Kuningriik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4 (5), lubab Rootsi ametivõimudel säilitada siseriiklikud meetmed, kuni ELi tasandil hakatakse väetiste kaadmiumisisalduse kohta kohaldama ühtlustatud meetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Kuna Rootsile tehtud erand kehtis ainult kuni 31. detsembrini 2005, taotles Rootsi 2005. aasta juunis luba jätkata kehtiva erandi kohaldamist. Komisjoni 3. jaanuari 2006. aasta otsus 2006/347/EÜ väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohta, millest Rootsi Kuningriik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4 (5), lubab Rootsi ametivõimudel säilitada siseriiklikud meetmed, kuni ELi tasandil hakatakse väetiste kaadmiumisisalduse kohta kohaldama ühtlustatud meetmeid.

3.   Siseriiklikud normid

| (11) | „Keemiatoodete määrus (käitlemine, import ja eksport)” (1998:944) (6) sisaldab sätteid, mis käsitlevad muu hulgas maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust väetistes, sealhulgas EÜ-märkega väetistes. Määruse 3. jao lõikega 1 on ette nähtud, et väetisi, mis kuuluvad tollitariifistiku numbrite 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 ja 31.05 alla ning mis sisaldavad rohkem kui 100 grammi kaadmiumi ühe tonni fosfori kohta, ei tohi müügiks pakkuda ega üle anda. |
| --- | --- |

(11)

„Keemiatoodete määrus (käitlemine, import ja eksport)” (1998:944) (6) sisaldab sätteid, mis käsitlevad muu hulgas maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust väetistes, sealhulgas EÜ-märkega väetistes. Määruse 3. jao lõikega 1 on ette nähtud, et väetisi, mis kuuluvad tollitariifistiku numbrite 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 ja 31.05 alla ning mis sisaldavad rohkem kui 100 grammi kaadmiumi ühe tonni fosfori kohta, ei tohi müügiks pakkuda ega üle anda.

| (12) | Kavandatud riikliku meetmega, millest teatati ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 5 kohaselt, langetataks fosforväetistes lubatud kaadmiumisisalduse ülemmäära 46 grammini ühe tonni fosfori kohta praeguselt 100 grammilt ühe tonni fosfori kohta (46 mg Cd/kg P, mis vastab 20 mg kaadmiumile ühe kilogrammi P2O5 kohta). |
| --- | --- |

(12)

Kavandatud riikliku meetmega, millest teatati ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 5 kohaselt, langetataks fosforväetistes lubatud kaadmiumisisalduse ülemmäära 46 grammini ühe tonni fosfori kohta praeguselt 100 grammilt ühe tonni fosfori kohta (46 mg Cd/kg P, mis vastab 20 mg kaadmiumile ühe kilogrammi P2O5 kohta).

II.   MENETLUS

| (13) | 17. mai 2011. aasta kirjaga teatas Rootsi Kuningriik komisjonile, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikele 5 taotleb ta luba kehtestada siseriiklikud normid, mis võimaldaksid langetada fosforväetistes lubatud kaadmiumisisalduse ülemmäära 46 grammini ühe tonni fosfori kohta. Seega taotlevad Rootsi ametivõimud luba langetada otsuses 2006/347/EÜ sätestatud erandiga lubatud kaadmiumisisaldust. |
| --- | --- |

(13)

17. mai 2011. aasta kirjaga teatas Rootsi Kuningriik komisjonile, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikele 5 taotleb ta luba kehtestada siseriiklikud normid, mis võimaldaksid langetada fosforväetistes lubatud kaadmiumisisalduse ülemmäära 46 grammini ühe tonni fosfori kohta. Seega taotlevad Rootsi ametivõimud luba langetada otsuses 2006/347/EÜ sätestatud erandiga lubatud kaadmiumisisaldust.

| (14) | 17. oktoobri 2011. aasta kirjaga saatsid Rootsi ametivõimud komisjonile lisateavet, et esitada kehtivate siseriiklike õigusaktide tekst, milles kajastuvad määrustega 2008:255 ja 2009:654 (7) kehtestatud muudatused. |
| --- | --- |

(14)

17. oktoobri 2011. aasta kirjaga saatsid Rootsi ametivõimud komisjonile lisateavet, et esitada kehtivate siseriiklike õigusaktide tekst, milles kajastuvad määrustega 2008:255 ja 2009:654 (7) kehtestatud muudatused.

| (15) | 14. novembri 2011. aasta kirjaga teavitas komisjon Rootsi ametivõime sellest, et õigusaktide teksti kuuekuuline läbivaatusperiood vastavalt artikli 114 lõikes 6 sätestatule algas 18. oktoobril 2011. |
| --- | --- |

(15)

14. novembri 2011. aasta kirjaga teavitas komisjon Rootsi ametivõime sellest, et õigusaktide teksti kuuekuuline läbivaatusperiood vastavalt artikli 114 lõikes 6 sätestatule algas 18. oktoobril 2011.

| (16) | 17. oktoobri 2011. aasta kirjaga teatas komisjon teistele liikmesriikidele Rootsilt saadud taotlusest. Samuti avaldas komisjon taotluse kohta teatise Euroopa Liidu Teatajas
   (8), et teavitada teisi huvitatud isikuid siseriiklikest meetmetest, mida Rootsi kavatseb kehtestada, ning põhjustest, millele seejuures tuginetakse. Läti toetas oma vastuses Rootsi taotlust. Muid märkusi komisjonile ei laekunud. |
| --- | --- |

(16)

17. oktoobri 2011. aasta kirjaga teatas komisjon teistele liikmesriikidele Rootsilt saadud taotlusest. Samuti avaldas komisjon taotluse kohta teatise Euroopa Liidu Teatajas
   (8), et teavitada teisi huvitatud isikuid siseriiklikest meetmetest, mida Rootsi kavatseb kehtestada, ning põhjustest, millele seejuures tuginetakse. Läti toetas oma vastuses Rootsi taotlust. Muid märkusi komisjonile ei laekunud.

| (17) | Pidades silmas küsimuse keerukust, taotles komisjon tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee arvamust Rootsi koostatud riskihindamise üldise kvaliteedi, mis tahes märkimisväärsete puuduste, uuritud stsenaariumite asjakohasuse ja esitatud eelduste kohta, samuti kindlakstehtud keskkonnaohtusid puudutavate järelduste usaldusväärsuse ja paikapidavuse kohta. |
| --- | --- |

(17)

Pidades silmas küsimuse keerukust, taotles komisjon tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee arvamust Rootsi koostatud riskihindamise üldise kvaliteedi, mis tahes märkimisväärsete puuduste, uuritud stsenaariumite asjakohasuse ja esitatud eelduste kohta, samuti kindlakstehtud keskkonnaohtusid puudutavate järelduste usaldusväärsuse ja paikapidavuse kohta.

| (18) | Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee võttis oma arvamuse vastu 27. veebruaril 2012 (9). Teaduskomitee leidis, et Rootsi ametiasutuste koostatud riskihindamisaruande teaduslik tase oli hea, uuritud stsenaariumid olid üldiselt asjakohased ja enamik stsenaariumides kasutatud parameetrite väärtused olid vastuvõetavad. Siiski oli teaduskomitee seisukohal, et mitme aruandes esitatud väite kohta ei ole esitatud piisavalt tõendeid. |
| --- | --- |

(18)

Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee võttis oma arvamuse vastu 27. veebruaril 2012 (9). Teaduskomitee leidis, et Rootsi ametiasutuste koostatud riskihindamisaruande teaduslik tase oli hea, uuritud stsenaariumid olid üldiselt asjakohased ja enamik stsenaariumides kasutatud parameetrite väärtused olid vastuvõetavad. Siiski oli teaduskomitee seisukohal, et mitme aruandes esitatud väite kohta ei ole esitatud piisavalt tõendeid.

| (19) | Seoses tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee poolt kindlaks tehtud muude küsitavustega peamiste eelduste osas, millele toetudes järeldasid Rootsi ametiasutused, et Rootsi väikeste ojade veeorganismid on ohustatud, ning mis oli ka ainus keskkonnaoht, mille Rootsi ametiasutused tuvastasid, ja seoses tõendusmaterjali puudumisega, mis kinnitaks ohtu inimeste tervisele Rootsi taotluse hindamisperioodi pikendamise korral, pidas komisjon õigustatuks pikendada artikli 114 lõike 6 esimeses lõigus osutatud ajavahemikku. |
| --- | --- |

(19)

Seoses tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee poolt kindlaks tehtud muude küsitavustega peamiste eelduste osas, millele toetudes järeldasid Rootsi ametiasutused, et Rootsi väikeste ojade veeorganismid on ohustatud, ning mis oli ka ainus keskkonnaoht, mille Rootsi ametiasutused tuvastasid, ja seoses tõendusmaterjali puudumisega, mis kinnitaks ohtu inimeste tervisele Rootsi taotluse hindamisperioodi pikendamise korral, pidas komisjon õigustatuks pikendada artikli 114 lõike 6 esimeses lõigus osutatud ajavahemikku.

| (20) | 18. aprillil 2012 teatas komisjon Rootsi Kuningriigile oma otsusest (10) pikendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kolmanda lõigu kohaselt kuue kuu võrra, kuni 18. oktoobrini 2012, kõnealuse lõike esimeses lõigus viidatud ajavahemikku, mille jooksul peab komisjon siseriiklikud normid heaks kiitma või tagasi lükkama. |
| --- | --- |

(20)

18. aprillil 2012 teatas komisjon Rootsi Kuningriigile oma otsusest (10) pikendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kolmanda lõigu kohaselt kuue kuu võrra, kuni 18. oktoobrini 2012, kõnealuse lõike esimeses lõigus viidatud ajavahemikku, mille jooksul peab komisjon siseriiklikud normid heaks kiitma või tagasi lükkama.

| (21) | 27. aprilli 2012. aasta kirjas teavitas komisjon Rootsi ametiasutusi tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee arvamuses kirjeldatud küsitavustest ning palus neil esitada täiendavaid selgitusi, et komisjon saaks võtta lõpliku seisukoha. |
| --- | --- |

(21)

27. aprilli 2012. aasta kirjas teavitas komisjon Rootsi ametiasutusi tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee arvamuses kirjeldatud küsitavustest ning palus neil esitada täiendavaid selgitusi, et komisjon saaks võtta lõpliku seisukoha.

| (22) | Rootsi ametiasutused vastasid komisjonile 2. juuli 2012. aasta kirjas, kuid tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee kindlaks tehtud küsitavustele selgitusi ei esitatud, selle asemel väideti, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 5 kohaselt hõlmab keskkonna kaitsmise mõiste ka inimeste tervisega seotud aspekte. Seetõttu peaks Rootsi teate läbivaatamine hõlmama ka teates esitatud väiteid inimeste tervisega seotud aspektide kohta. |
| --- | --- |

(22)

Rootsi ametiasutused vastasid komisjonile 2. juuli 2012. aasta kirjas, kuid tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee kindlaks tehtud küsitavustele selgitusi ei esitatud, selle asemel väideti, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 5 kohaselt hõlmab keskkonna kaitsmise mõiste ka inimeste tervisega seotud aspekte. Seetõttu peaks Rootsi teate läbivaatamine hõlmama ka teates esitatud väiteid inimeste tervisega seotud aspektide kohta.

III.   HINDAMINE

1.   Vastuvõetavuse hindamine

| (23) | Komisjon leidis otsuses 2012/230/EL, et Rootsi Kuningriigi esitatud taotlus loa saamiseks, et kehtestada rangemad siseriiklikud meetmed, mis käsitlevad maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust väetistes, on vastuvõetav. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon leidis otsuses 2012/230/EL, et Rootsi Kuningriigi esitatud taotlus loa saamiseks, et kehtestada rangemad siseriiklikud meetmed, mis käsitlevad maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust väetistes, on vastuvõetav.

2.   Põhjenduste hindamine

| (24) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 114 peab komisjon tagama, et kõik tingimused, mis annavad liikmesriigile võimaluse taotleda kõnealuses artiklis sätestatud erandit, on täidetud. |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 114 peab komisjon tagama, et kõik tingimused, mis annavad liikmesriigile võimaluse taotleda kõnealuses artiklis sätestatud erandit, on täidetud.

| (25) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikes 5 on sätestatud, et kui liikmesriik peab vajalikuks kehtestada pärast ühtlustamismeetme võtmist ainuomaselt selles liikmesriigis ilmneva probleemi tõttu siseriiklikud normid, mis erinevad ühtlustamismeetmetest, peavad need normid põhinema keskkonna või töökeskkonna kaitsega seotud uutel teaduslikel tõenditel. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikes 5 on sätestatud, et kui liikmesriik peab vajalikuks kehtestada pärast ühtlustamismeetme võtmist ainuomaselt selles liikmesriigis ilmneva probleemi tõttu siseriiklikud normid, mis erinevad ühtlustamismeetmetest, peavad need normid põhinema keskkonna või töökeskkonna kaitsega seotud uutel teaduslikel tõenditel.

| (26) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikele 6 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikele 6 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.

| (27) | Küsimus väetistes sisalduva kaadmiumi kahjulike mõjude pärast keskkonnale (ja inimeste tervisele) tõstatati mitmel korral ka läbirääkimiste käigus Austria, Soome ja Rootsi ühinemise üle Euroopa Liiduga. Nagu eespool märgitud, tehti neile kolmele riigile ajutine erand väetisi käsitlevatest liidu õigusaktidest, et võimaldada väetistes sisalduvast kaadmiumist tulenevate ohtude hoolikat hindamist ELi tasandil. |
| --- | --- |

(27)

Küsimus väetistes sisalduva kaadmiumi kahjulike mõjude pärast keskkonnale (ja inimeste tervisele) tõstatati mitmel korral ka läbirääkimiste käigus Austria, Soome ja Rootsi ühinemise üle Euroopa Liiduga. Nagu eespool märgitud, tehti neile kolmele riigile ajutine erand väetisi käsitlevatest liidu õigusaktidest, et võimaldada väetistes sisalduvast kaadmiumist tulenevate ohtude hoolikat hindamist ELi tasandil.

| (28) | 2002. aastal küsis komisjon toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee arvamust (11) kaadmiumi akumuleerumise tõenäosuse kohta mullas fosfaatväetiste kasutamise tagajärjel. Toetudes kaheksa liikmesriigi koostatud riskianalüüsidele ja täiendavatele analüüsidele jõudis toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee järeldusele, et fosfaatväetiste puhul, mis sisaldavad P2O5 60 mg või rohkem ühe kilogrammi kohta, võib enamikus ELi piirkondades toimuda kaadmiumi akumuleerumine mullas, kuid fosfaatväetiste puhul, mis sisaldavad kaadmiumi 20 mg või vähem ühe kilogrammi P2O5 kohta, ei toimu ilmselt kaadmiumi pikaajalist akumuleerumist mullas rohkemaks kui 100 aastaks, kui muid kaadmiumi allikaid arvesse ei võeta. |
| --- | --- |

(28)

2002. aastal küsis komisjon toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee arvamust (11) kaadmiumi akumuleerumise tõenäosuse kohta mullas fosfaatväetiste kasutamise tagajärjel. Toetudes kaheksa liikmesriigi koostatud riskianalüüsidele ja täiendavatele analüüsidele jõudis toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee järeldusele, et fosfaatväetiste puhul, mis sisaldavad P2O5 60 mg või rohkem ühe kilogrammi kohta, võib enamikus ELi piirkondades toimuda kaadmiumi akumuleerumine mullas, kuid fosfaatväetiste puhul, mis sisaldavad kaadmiumi 20 mg või vähem ühe kilogrammi P2O5 kohta, ei toimu ilmselt kaadmiumi pikaajalist akumuleerumist mullas rohkemaks kui 100 aastaks, kui muid kaadmiumi allikaid arvesse ei võeta.

| (29) | Nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (12) on kaadmium ja kaadmiumoksiid määratletud, kui eritähelepanu vajavad kemikaalid. |
| --- | --- |

(29)

Nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (12) on kaadmium ja kaadmiumoksiid määratletud, kui eritähelepanu vajavad kemikaalid.

| (30) | Pärast määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmist ei sätestanud komisjon väetiste kaadmiumisisalduse piirnormi, kuid tunnistas vajadust tegeleda selle küsimusega, kui saavad kättesaadavaks ELi riskihindamise andmed kaadmiumi ja kaadmiumoksiidi kohta. |
| --- | --- |

(30)

Pärast määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmist ei sätestanud komisjon väetiste kaadmiumisisalduse piirnormi, kuid tunnistas vajadust tegeleda selle küsimusega, kui saavad kättesaadavaks ELi riskihindamise andmed kaadmiumi ja kaadmiumoksiidi kohta.

| (31) | ELi riskihindamise aruanne kaadmiumi ja kaadmiumoksiidi kohta avaldati 2007. aasta detsembris (13). Tuginedes aruande järeldustele, soovitati kaadmiumi ja kaadmiumoksiidiga seotud ohu vähendamise strateegias (14) konkreetseid meetmeid, et vähendada kaadmiumisisaldust toiduainetes, tubakasegudes ja fosfaatväetistes, võttes arvesse Euroopa Liidu piirkondade erinevaid tingimusi |
| --- | --- |

(31)

ELi riskihindamise aruanne kaadmiumi ja kaadmiumoksiidi kohta avaldati 2007. aasta detsembris (13). Tuginedes aruande järeldustele, soovitati kaadmiumi ja kaadmiumoksiidiga seotud ohu vähendamise strateegias (14) konkreetseid meetmeid, et vähendada kaadmiumisisaldust toiduainetes, tubakasegudes ja fosfaatväetistes, võttes arvesse Euroopa Liidu piirkondade erinevaid tingimusi

| (32) | Praegu toimub töö ELi tasandil, et kehtestada väetistes sisalduva kaadmiumi asjakohased piirnormid, võttes arvesse mitmesuguseid tegureid, sealhulgas ka Euroopa Liidu piirkondade erinevaid tingimusi ning väetiste tootmiseks kasutatava fosfaadi kättesaadavust, geograafilist päritolu ja koostist. Komisjonil on kavas lisada väetistes sisalduvate saasteainete (sh kaadmium) asjakohased piirnormid väetiste määruse muutmise ettepanekusse, mis on kavandatud 2013. aastaks. |
| --- | --- |

(32)

Praegu toimub töö ELi tasandil, et kehtestada väetistes sisalduva kaadmiumi asjakohased piirnormid, võttes arvesse mitmesuguseid tegureid, sealhulgas ka Euroopa Liidu piirkondade erinevaid tingimusi ning väetiste tootmiseks kasutatava fosfaadi kättesaadavust, geograafilist päritolu ja koostist. Komisjonil on kavas lisada väetistes sisalduvate saasteainete (sh kaadmium) asjakohased piirnormid väetiste määruse muutmise ettepanekusse, mis on kavandatud 2013. aastaks.

| (33) | Et toetada oma taotlust kehtiva piirnormi vähendamiseks, korraldasid Rootsi ametiasutused uue hindamise kaadmiumiga seotud ohtude kohta Rootsi keskkonna jaoks, mis valmis 2011. aasta jaanuaris. Selles on võrreldud mitmesuguseid keskkonnaosi esindavate organismide jaoks tuletatud arvutuslikke mittetoimivaid sisaldusi (Predicted No-Effect Concentrations ehk PNECid) Rootsi keskkonnas sisalduva kaadmiumi kontsentratsioonidega, võttes aluseks mitmesuguseid võimalusi kaadmiumi sattumiseks keskkonda nii väetistest kui ka muudest allikatest. Teates viidatakse ka teatavatele uuringutele, mis on tehtud kättesaadavaks varasemate komisjonile esitatud taotluste raames kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 4 (mida oli juba arvesse võetud, et õigustada praegust erandit, millega lubatakse Rootsil säilitada kaadmiumi maksimumnormina 100 g ühe tonni fosfori kohta) ja ELi riskihindamisele kaadmiumi ja kaadmiumoksiidi kohta. |
| --- | --- |

(33)

Et toetada oma taotlust kehtiva piirnormi vähendamiseks, korraldasid Rootsi ametiasutused uue hindamise kaadmiumiga seotud ohtude kohta Rootsi keskkonna jaoks, mis valmis 2011. aasta jaanuaris. Selles on võrreldud mitmesuguseid keskkonnaosi esindavate organismide jaoks tuletatud arvutuslikke mittetoimivaid sisaldusi (Predicted No-Effect Concentrations ehk PNECid) Rootsi keskkonnas sisalduva kaadmiumi kontsentratsioonidega, võttes aluseks mitmesuguseid võimalusi kaadmiumi sattumiseks keskkonda nii väetistest kui ka muudest allikatest. Teates viidatakse ka teatavatele uuringutele, mis on tehtud kättesaadavaks varasemate komisjonile esitatud taotluste raames kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 4 (mida oli juba arvesse võetud, et õigustada praegust erandit, millega lubatakse Rootsil säilitada kaadmiumi maksimumnormina 100 g ühe tonni fosfori kohta) ja ELi riskihindamisele kaadmiumi ja kaadmiumoksiidi kohta.

| (34) | Magevee jaoks tuletatud PNEC sõltub vee karedusest. Kuna Rootsi mageveed on väga pehmed, avaldub mürgine toime veeorganismidele eeldatavalt kaadmiumi väiksema kontsentratsiooni puhul kui mujal Euroopas. Seega on tõenäoline, et võrreldes Kesk- ja Lõuna-Euroopa vetega on Rootsi vetes veeorganismid kaadmiumi suhtes tavalisest tundlikumad. |
| --- | --- |

(34)

Magevee jaoks tuletatud PNEC sõltub vee karedusest. Kuna Rootsi mageveed on väga pehmed, avaldub mürgine toime veeorganismidele eeldatavalt kaadmiumi väiksema kontsentratsiooni puhul kui mujal Euroopas. Seega on tõenäoline, et võrreldes Kesk- ja Lõuna-Euroopa vetega on Rootsi vetes veeorganismid kaadmiumi suhtes tavalisest tundlikumad.

| (35) | Rootsi pinnavete järelevalveprogrammide 2006. ja 2009. aasta tulemused näitavad, et umbes 1 % järvedest ja 7 % rannikuvetest sisaldab PNEC normidest rohkem kaadmiumi. 2008. aastal tehtud analüüsis järeldati, et heitmete vähendamise meetmed on enamiku metallide puhul viinud nende kontsentratsiooni märkimisväärse vähenemiseni veeorganismides, kuid kaadmiumi osas ei ole olukord nii selge. Mõju süvenemine kalade (vöödilise lükoodi) immuunsüsteemile viimaste aastate jooksul tundub olevat seotud kaadmiumi suurema kontsentratsiooniga kalades. 2011. aastal koostati veel üks aruanne eesmärgiga kirjeldada tulevikusuundumusi seoses kaadmiumisisaldusega põllumuldades ja -kultuurides, hinnates võimalikku kontsentratsiooni 100 aasta jooksul. Aruande tulemusi on kasutatud halvima võimaliku juhtumi stsenaariumi kavandamiseks, et hinnata ohtu veeorganismidele, kes elavad eelneva 100 aasta jooksul väetatud põldude lähedal asuvates vetes. |
| --- | --- |

(35)

Rootsi pinnavete järelevalveprogrammide 2006. ja 2009. aasta tulemused näitavad, et umbes 1 % järvedest ja 7 % rannikuvetest sisaldab PNEC normidest rohkem kaadmiumi. 2008. aastal tehtud analüüsis järeldati, et heitmete vähendamise meetmed on enamiku metallide puhul viinud nende kontsentratsiooni märkimisväärse vähenemiseni veeorganismides, kuid kaadmiumi osas ei ole olukord nii selge. Mõju süvenemine kalade (vöödilise lükoodi) immuunsüsteemile viimaste aastate jooksul tundub olevat seotud kaadmiumi suurema kontsentratsiooniga kalades. 2011. aastal koostati veel üks aruanne eesmärgiga kirjeldada tulevikusuundumusi seoses kaadmiumisisaldusega põllumuldades ja -kultuurides, hinnates võimalikku kontsentratsiooni 100 aasta jooksul. Aruande tulemusi on kasutatud halvima võimaliku juhtumi stsenaariumi kavandamiseks, et hinnata ohtu veeorganismidele, kes elavad eelneva 100 aasta jooksul väetatud põldude lähedal asuvates vetes.

| (36) | Rootsi ametiasutused järeldavad oma hinnangus, et erakordselt pehmetes vetes (mille karedusaste on väiksem kui 5 mg CaCO3 liitri kohta) elavate veeorganismide jaoks võib oht pikemas perspektiivis suureneda, kuid see on tõenäoline ainult väikestes ojades, milles põllumajandusmaa äravooluvete lahjenduse tase on madal. Rootsi ametiasutused ei ole kindlaks teinud ühtegi muud väetistes sisalduva kaadmiumi kasutamisest tulenevat ohtu keskkonnale. |
| --- | --- |

(36)

Rootsi ametiasutused järeldavad oma hinnangus, et erakordselt pehmetes vetes (mille karedusaste on väiksem kui 5 mg CaCO3 liitri kohta) elavate veeorganismide jaoks võib oht pikemas perspektiivis suureneda, kuid see on tõenäoline ainult väikestes ojades, milles põllumajandusmaa äravooluvete lahjenduse tase on madal. Rootsi ametiasutused ei ole kindlaks teinud ühtegi muud väetistes sisalduva kaadmiumi kasutamisest tulenevat ohtu keskkonnale.

| (37) | Võttes arvesse fosforväetiste kaudu mulda lisanduva kaadmiumi, selle võimaliku akumuleerumise ja sellest tulenevate keskkonnaohtude omavaheliste seoste keerukust, taotles komisjon tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee arvamust Rootsi koostatud riskihindamise üldise kvaliteedi, mis tahes märkimisväärsete puuduste, uuritud stsenaariumite asjakohasuse ja esitatud eelduste kohta, samuti kindlakstehtud keskkonnaohtusid puudutavate järelduste usaldusväärsuse ja paikapidavuse kohta. |
| --- | --- |

(37)

Võttes arvesse fosforväetiste kaudu mulda lisanduva kaadmiumi, selle võimaliku akumuleerumise ja sellest tulenevate keskkonnaohtude omavaheliste seoste keerukust, taotles komisjon tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee arvamust Rootsi koostatud riskihindamise üldise kvaliteedi, mis tahes märkimisväärsete puuduste, uuritud stsenaariumite asjakohasuse ja esitatud eelduste kohta, samuti kindlakstehtud keskkonnaohtusid puudutavate järelduste usaldusväärsuse ja paikapidavuse kohta.

| (38) | Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee võttis oma arvamuse vastu 27. veebruaril 2012 (15). Sarnaselt juba otsuses 2012/230/EL esitatule jõudis ka teaduskomitee järeldusele, et Rootsi ametiasutuste koostatud riskihindamisaruande teaduslik tase oli hea, uuritud stsenaariumid olid üldiselt asjakohased ja stsenaariumites kasutatud enamiku parameetrite väärtused olid vastuvõetavad. Siiski oli teaduskomitee seisukohal, et mitme raportis käsitletud väite ja/või eelduse kohta ei ole esitatud piisavalt tõendeid ning mõne stsenaariumi puhul kasutati pigem halvima juhu tingimusi. Teaduskomitee leidis, et Rootsi ametiasutuste esitatud eelduste puhul kaadmiumi kontsentratsiooni prognoosimiseks pehmes vees võidakse ohtu üle hinnata, ja seetõttu ei toetanud teaduskomitee Rootsi ametiasutuste poolt ojade kohta esitatud tulemusi, mis oli ka ainus keskkonnakomponent, mille suhtes Rootsi ametiasutused ohu tuvastasid. Kokkuvõttes ei pidanud teaduskomitee Rootsi aruandes Rootsi keskkonnariski arvutamisel esitatud eeldusi asjakohasteks. |
| --- | --- |

(38)

Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee võttis oma arvamuse vastu 27. veebruaril 2012 (15). Sarnaselt juba otsuses 2012/230/EL esitatule jõudis ka teaduskomitee järeldusele, et Rootsi ametiasutuste koostatud riskihindamisaruande teaduslik tase oli hea, uuritud stsenaariumid olid üldiselt asjakohased ja stsenaariumites kasutatud enamiku parameetrite väärtused olid vastuvõetavad. Siiski oli teaduskomitee seisukohal, et mitme raportis käsitletud väite ja/või eelduse kohta ei ole esitatud piisavalt tõendeid ning mõne stsenaariumi puhul kasutati pigem halvima juhu tingimusi. Teaduskomitee leidis, et Rootsi ametiasutuste esitatud eelduste puhul kaadmiumi kontsentratsiooni prognoosimiseks pehmes vees võidakse ohtu üle hinnata, ja seetõttu ei toetanud teaduskomitee Rootsi ametiasutuste poolt ojade kohta esitatud tulemusi, mis oli ka ainus keskkonnakomponent, mille suhtes Rootsi ametiasutused ohu tuvastasid. Kokkuvõttes ei pidanud teaduskomitee Rootsi aruandes Rootsi keskkonnariski arvutamisel esitatud eeldusi asjakohasteks.

| (39) | Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee osutas toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee varasemale hindamisele aastast 2002, milles väljendati arvamust, et mulla kaadmiumisisaldus ei peaks enamikes Euroopa muldades suurenema rohkem kui 46 mg Cd/kg P. Teaduskomitee kinnitab, et selline arvamus on endiselt põhjendatud, sealhulgas Rootsi põllumajandusmaade puhul, ning märgib, et esitatud tuletise aluseks oli nn „stand-still” põhimõte, mitte riskihindamine, nagu Rootsi ametiasutuste esitatud põhjenduses. |
| --- | --- |

(39)

Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee osutas toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee varasemale hindamisele aastast 2002, milles väljendati arvamust, et mulla kaadmiumisisaldus ei peaks enamikes Euroopa muldades suurenema rohkem kui 46 mg Cd/kg P. Teaduskomitee kinnitab, et selline arvamus on endiselt põhjendatud, sealhulgas Rootsi põllumajandusmaade puhul, ning märgib, et esitatud tuletise aluseks oli nn „stand-still” põhimõte, mitte riskihindamine, nagu Rootsi ametiasutuste esitatud põhjenduses.

| (40) | Rootsi ametiasutused ei esitanud oma 2. juuli 2012. aasta kirjas täiendavaid selgitusi tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee osutatud puuduste kohta, mis olid seotud võimaliku keskkonnariskiga. Võttes arvesse, et ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee 2002. aasta arvamus eelnes määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmisele, jõudis komisjon järeldusele, et Rootsi ametiasutused ei ole tõendanud uute teaduslike tõenditega, et Rootsis ilmneva konkreetse probleemi tõttu, mis on tekkinud pärast määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmist, on tekkinud keskkonnaoht. |
| --- | --- |

(40)

Rootsi ametiasutused ei esitanud oma 2. juuli 2012. aasta kirjas täiendavaid selgitusi tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee osutatud puuduste kohta, mis olid seotud võimaliku keskkonnariskiga. Võttes arvesse, et ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee 2002. aasta arvamus eelnes määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmisele, jõudis komisjon järeldusele, et Rootsi ametiasutused ei ole tõendanud uute teaduslike tõenditega, et Rootsis ilmneva konkreetse probleemi tõttu, mis on tekkinud pärast määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmist, on tekkinud keskkonnaoht.

| (41) | 2. juuli 2012. aasta kirjas väitsid Rootsi ametiasutused, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 5 kohaselt hõlmab keskkonna kaitsmise mõiste ka inimeste tervisega seotud aspekte ning Rootsi teate hindamisel tuleb seetõttu arvestada ka tervisega seotud aspekte käsitlevaid väiteid. |
| --- | --- |

(41)

2. juuli 2012. aasta kirjas väitsid Rootsi ametiasutused, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 5 kohaselt hõlmab keskkonna kaitsmise mõiste ka inimeste tervisega seotud aspekte ning Rootsi teate hindamisel tuleb seetõttu arvestada ka tervisega seotud aspekte käsitlevaid väiteid.

| (42) | Ilma et see piiraks artikli 114 lõike 5 nõuetekohast õiguslikku tõlgendamist, laiendas komisjon oma analüüsi võimalike ohtude hindamisele, mida väetiste kaadmiumisisaldus põhjustab Rootsi elanikkonnale keskkonna kaudu, st eelkõige kaadmiumi manustamisele toidu kaudu. |
| --- | --- |

(42)

Ilma et see piiraks artikli 114 lõike 5 nõuetekohast õiguslikku tõlgendamist, laiendas komisjon oma analüüsi võimalike ohtude hindamisele, mida väetiste kaadmiumisisaldus põhjustab Rootsi elanikkonnale keskkonna kaudu, st eelkõige kaadmiumi manustamisele toidu kaudu.

| (43) | Et vähendada Rootsis veelgi elanikkonna kokkupuudet kaadmiumiga, osutasid Rootsi ametiasutused oma põhjendustes tervishoiuga seotud aspektidele nagu osteoporoosi suur esinemissagedus, haprate luudega seotud juhtumite ja luumurdude sagenemine, mõju neerude tööle nende elanike puhul, kellel on kreatiini kaadmiumisisaldus suurem kui 1 mg/g, aga ka ohule tundlike elanikkonnarühmade jaoks (diabeedihaiged ja rauapuuduse all kannatavad inimesed, kes moodustavad suure osa Rootsi elanikkonnast). Rootsi ametiasutuste sõnul võib Rootsi muldade madalama pH-tasemega kaasneda kaadmiumi suurem ladestumine põllukultuurides, mis omakorda tähendab elanikkonna suuremat kokkupuudet kaadmiumiga, sest kokkupuude sõltub suurel määral kaadmiumi manustamisest toidu kaudu, eelkõige taimse toidu kaudu. |
| --- | --- |

(43)

Et vähendada Rootsis veelgi elanikkonna kokkupuudet kaadmiumiga, osutasid Rootsi ametiasutused oma põhjendustes tervishoiuga seotud aspektidele nagu osteoporoosi suur esinemissagedus, haprate luudega seotud juhtumite ja luumurdude sagenemine, mõju neerude tööle nende elanike puhul, kellel on kreatiini kaadmiumisisaldus suurem kui 1 mg/g, aga ka ohule tundlike elanikkonnarühmade jaoks (diabeedihaiged ja rauapuuduse all kannatavad inimesed, kes moodustavad suure osa Rootsi elanikkonnast). Rootsi ametiasutuste sõnul võib Rootsi muldade madalama pH-tasemega kaasneda kaadmiumi suurem ladestumine põllukultuurides, mis omakorda tähendab elanikkonna suuremat kokkupuudet kaadmiumiga, sest kokkupuude sõltub suurel määral kaadmiumi manustamisest toidu kaudu, eelkõige taimse toidu kaudu.

| (44) | Komisjon küsis tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee arvamust (16) selle kohta, kas Rootsi ametiasutuste tuvastatud ohud inimeste tervisele on Rootsile ainuomased ja tekkinud pärast määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon küsis tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee arvamust (16) selle kohta, kas Rootsi ametiasutuste tuvastatud ohud inimeste tervisele on Rootsile ainuomased ja tekkinud pärast määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmist.

| (45) | Seoses küsimusega, kas võrreldes Euroopa muude piirkondadega on olukord Rootsis erinev, möönis teaduskomitee, et Rootsis on mulla pH-tase keskmiselt madalam kui mujal Euroopas. Kuna kaadmiumi väljapesu mullast suureneb ka mulla madalama pH-taseme korral, siis väetiste sama kaadmiumisisalduse ja kasutamismäära puhul on Rootsis kaadmiumi akumuleerumine mullas väiksem, kui enamikus Euroopa piirkondades. Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee märgib, et Rootsi aruanne (IV lisa kokkuvõte) kinnitab teaduskomitee järeldusi, sest selles on kirjas: „On raske üheselt tõendada, kas Rootsis on ainuomased tingimused, mis muudavad Rootsi mullad kaadmiumi kasutamisele haavatavamaks kui Kesk-Euroopa mullad. Siiski on pH-tase peamine tegur, mis mõjutab kaadmiumi liikumist mullast põllukultuuridesse ja Rootsi pinnase pH-tase on umbes ühe pH-ühiku võrra väiksem kui Euroopas keskmiselt. See on tõenäoliselt seotud Rootsi lubjarikkast aluspõhjakivimist tingitud karedusega. Samuti sisaldab Rootsi nisu kaadmiumi määral, mis on võrreldav Euroopa mitme muu riigiga, hoolimata asjaolust, et Rootsi mulla kaadmiumisisaldus on suhteliselt väike.” Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee märkis, et kuigi Rootsi aruandes on esitatud ajakohastatud sisendandmed atmosfääris sadestumise kohta, võeti massibilansi arvutamise stsenaariume arvesse juba toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee 2002. aasta arvamuses käsitletud stsenaariumides ja puudub uus teave, mis osutaks, et need ei ole enam kohaldatavad. |
| --- | --- |

(45)

Seoses küsimusega, kas võrreldes Euroopa muude piirkondadega on olukord Rootsis erinev, möönis teaduskomitee, et Rootsis on mulla pH-tase keskmiselt madalam kui mujal Euroopas. Kuna kaadmiumi väljapesu mullast suureneb ka mulla madalama pH-taseme korral, siis väetiste sama kaadmiumisisalduse ja kasutamismäära puhul on Rootsis kaadmiumi akumuleerumine mullas väiksem, kui enamikus Euroopa piirkondades. Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee märgib, et Rootsi aruanne (IV lisa kokkuvõte) kinnitab teaduskomitee järeldusi, sest selles on kirjas: „On raske üheselt tõendada, kas Rootsis on ainuomased tingimused, mis muudavad Rootsi mullad kaadmiumi kasutamisele haavatavamaks kui Kesk-Euroopa mullad. Siiski on pH-tase peamine tegur, mis mõjutab kaadmiumi liikumist mullast põllukultuuridesse ja Rootsi pinnase pH-tase on umbes ühe pH-ühiku võrra väiksem kui Euroopas keskmiselt. See on tõenäoliselt seotud Rootsi lubjarikkast aluspõhjakivimist tingitud karedusega. Samuti sisaldab Rootsi nisu kaadmiumi määral, mis on võrreldav Euroopa mitme muu riigiga, hoolimata asjaolust, et Rootsi mulla kaadmiumisisaldus on suhteliselt väike.” Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee märkis, et kuigi Rootsi aruandes on esitatud ajakohastatud sisendandmed atmosfääris sadestumise kohta, võeti massibilansi arvutamise stsenaariume arvesse juba toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee 2002. aasta arvamuses käsitletud stsenaariumides ja puudub uus teave, mis osutaks, et need ei ole enam kohaldatavad.

| (46) | Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee nõustub, et madalam pH-tase suurendab kaadmiumi biosaadavust ja omastamist põllukultuuride poolt, seepärast saab nisu kaadmiumi mullast kätte mõnevõrra rohkem kui enamikus Euroopa riikides. Siiski märgib tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee, et kui madal pH-tase säilib, siis võrreldes suundumustega enamikus muudes Euroopa riikides on Rootsis põllukultuuride kaadmiumisisalduse kasvutrend väiksem (suurenemine aeglasem), sest ühesuguse kasutamismäära puhul suureneb mulla kaadmiumisisaldus vähem. |
| --- | --- |

(46)

Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee nõustub, et madalam pH-tase suurendab kaadmiumi biosaadavust ja omastamist põllukultuuride poolt, seepärast saab nisu kaadmiumi mullast kätte mõnevõrra rohkem kui enamikus Euroopa riikides. Siiski märgib tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee, et kui madal pH-tase säilib, siis võrreldes suundumustega enamikus muudes Euroopa riikides on Rootsis põllukultuuride kaadmiumisisalduse kasvutrend väiksem (suurenemine aeglasem), sest ühesuguse kasutamismäära puhul suureneb mulla kaadmiumisisaldus vähem.

| (47) | Kaadmiumi toidu kaudu manustamise osas jõudis tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee järeldusele, et Rootsi aruandes ei ole ei keskmise ega kõrgema protsentiili kohta andmeid, mis näitaksid, et kaadmiumi manustamine toidu kaudu on Rootsis suurem kui mujal Euroopas. Hiljutised suundumused ei viita kaadmiumi suuremale manustamisele toidu kaudu, sealhulgas keha kaadmiumiga koormatuse suurenemisele põhielanikkonna seas. Lisaks märgib tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee, et Rootsi aruanne tõendab, et kaadmiumi mõju inimeste tervisele Rootsis väljendub kaadmiumiga koormatuses, mis on väiksem kui varasemas aruandes, kuid aruandes ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et Rootsi rahvastik on teiste Euroopa riikidega võrreldes kaadmiumi suhtes tundlikum või on muutunud tundlikumaks. |
| --- | --- |

(47)

Kaadmiumi toidu kaudu manustamise osas jõudis tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee järeldusele, et Rootsi aruandes ei ole ei keskmise ega kõrgema protsentiili kohta andmeid, mis näitaksid, et kaadmiumi manustamine toidu kaudu on Rootsis suurem kui mujal Euroopas. Hiljutised suundumused ei viita kaadmiumi suuremale manustamisele toidu kaudu, sealhulgas keha kaadmiumiga koormatuse suurenemisele põhielanikkonna seas. Lisaks märgib tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee, et Rootsi aruanne tõendab, et kaadmiumi mõju inimeste tervisele Rootsis väljendub kaadmiumiga koormatuses, mis on väiksem kui varasemas aruandes, kuid aruandes ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et Rootsi rahvastik on teiste Euroopa riikidega võrreldes kaadmiumi suhtes tundlikum või on muutunud tundlikumaks.

| (48) | Kokkuvõttes jõudis tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee järeldusele, et Rootsi aruanne sisaldab üksikasjalikku ja ajakohastatud hinnangut väetistes sisalduva kaadmiumi pikaajalise mõju kohta inimeste tervisele toiduahela kaudu. Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee märgib, et aruandes ei ole esitatud veenvaid argumente, mis osutaks, et olukord on Rootsile ainuomane või et pärast määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmist kogutud andmed osutaksid konkreetsetele põhjustele täiendavate meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

(48)

Kokkuvõttes jõudis tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee järeldusele, et Rootsi aruanne sisaldab üksikasjalikku ja ajakohastatud hinnangut väetistes sisalduva kaadmiumi pikaajalise mõju kohta inimeste tervisele toiduahela kaudu. Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee märgib, et aruandes ei ole esitatud veenvaid argumente, mis osutaks, et olukord on Rootsile ainuomane või et pärast määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmist kogutud andmed osutaksid konkreetsetele põhjustele täiendavate meetmete võtmiseks.

| (49) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et seoses kavandatava siseriikliku meetmega, mis käsitleb kaadmiumi maksimaalset sisaldust väetistes, ei ole Rootsi Kuningriik esitanud uusi teaduslikke tõendeid selle kohta, et Rootsis ilmneva konkreetse probleemi tõttu, mis on tekkinud pärast määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmist, on tekkinud keskkonnaoht. |
| --- | --- |

(49)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et seoses kavandatava siseriikliku meetmega, mis käsitleb kaadmiumi maksimaalset sisaldust väetistes, ei ole Rootsi Kuningriik esitanud uusi teaduslikke tõendeid selle kohta, et Rootsis ilmneva konkreetse probleemi tõttu, mis on tekkinud pärast määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmist, on tekkinud keskkonnaoht.

| (50) | Komisjon märgib, et Rootsi teates ei osutata töökeskkonna kaitsele kui teatatud meetme kehtestamise põhjusele. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon märgib, et Rootsi teates ei osutata töökeskkonna kaitsele kui teatatud meetme kehtestamise põhjusele.

IV.   JÄRELDUS

| (51) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikes 5 on sätestatud, et kui liikmesriik peab vajalikuks kehtestada siseriiklikud normid, mis kalduvad liidu ühtlustamismeetmetest kõrvale, peavad siseriiklikud normid põhinema uutel keskkonna või töökeskkonna kaitsega seotud teaduslikel tõenditel ja peab ilmnema taotluse esitavale liikmesriigile ainuomane probleem, mis peab olema tekkinud ühismeetme võtmise järel. |
| --- | --- |

(51)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikes 5 on sätestatud, et kui liikmesriik peab vajalikuks kehtestada siseriiklikud normid, mis kalduvad liidu ühtlustamismeetmetest kõrvale, peavad siseriiklikud normid põhinema uutel keskkonna või töökeskkonna kaitsega seotud teaduslikel tõenditel ja peab ilmnema taotluse esitavale liikmesriigile ainuomane probleem, mis peab olema tekkinud ühismeetme võtmise järel.

| (52) | Käeoleval juhul leiab komisjon pärast Rootsi taotluse uurimist, et Rootsi Kuningriik ei ole esitanud uusi keskkonna või töökeskkonna kaitsega seotud teaduslikke tõendeid talle ainuomase probleemi ilmnemise kohta, mis on tekkinud pärast väetiseid käsitleva määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmist, ning mis õigustaks teatatud riiklike meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(52)

Käeoleval juhul leiab komisjon pärast Rootsi taotluse uurimist, et Rootsi Kuningriik ei ole esitanud uusi keskkonna või töökeskkonna kaitsega seotud teaduslikke tõendeid talle ainuomase probleemi ilmnemise kohta, mis on tekkinud pärast väetiseid käsitleva määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmist, ning mis õigustaks teatatud riiklike meetmete kehtestamist.

| (53) | Rootsi Kuningriigi taotlus võtta riiklikke meetmeid, et vähendada fosforväetiste lubatud kaadmiumisisaldust kuni 46 grammini ühe tonni fosfori kohta, ei vasta seega artikli 114 lõike 5 tingimustele. |
| --- | --- |

(53)

Rootsi Kuningriigi taotlus võtta riiklikke meetmeid, et vähendada fosforväetiste lubatud kaadmiumisisaldust kuni 46 grammini ühe tonni fosfori kohta, ei vasta seega artikli 114 lõike 5 tingimustele.

| (54) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 6 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele. |
| --- | --- |

(54)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 6 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.

| (55) | Kuna Rootsi Kuningriigi esitatud taotlus ei vasta artikli 114 lõikes 5 sätestatud tingimustele, ei ole komisjonil vaja kontrollida vastavust artikli 114 lõike 6 tingimustele. |
| --- | --- |

(55)

Kuna Rootsi Kuningriigi esitatud taotlus ei vasta artikli 114 lõikes 5 sätestatud tingimustele, ei ole komisjonil vaja kontrollida vastavust artikli 114 lõike 6 tingimustele.

| (56) | Eespool esitatut silmas pidades võib järeldada, et Rootsi Kuningriigi taotlus kehtestada siseriiklikud normid, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2003/2003, on vastuvõetav, kuid ei vasta tingimustele, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikes 5, sest Rootsi ei esitanud uusi keskkonna või töökeskkonna kaitsega seotud teaduslikke tõendeid talle ainuomase probleemi ilmnemise kohta, mis on tekkinud pärast määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(56)

Eespool esitatut silmas pidades võib järeldada, et Rootsi Kuningriigi taotlus kehtestada siseriiklikud normid, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2003/2003, on vastuvõetav, kuid ei vasta tingimustele, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikes 5, sest Rootsi ei esitanud uusi keskkonna või töökeskkonna kaitsega seotud teaduslikke tõendeid talle ainuomase probleemi ilmnemise kohta, mis on tekkinud pärast määruse (EÜ) nr 2003/2003 vastuvõtmist.

| (57) | Seepärast leiab komisjon, et kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 6 ei saa teatatud siseriiklikke norme kinnitada, |
| --- | --- |

(57)

Seepärast leiab komisjon, et kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 6 ei saa teatatud siseriiklikke norme kinnitada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kavandatud siseriiklikud normid, mille eesmärk on vähendada fosforväetistes lubatud kaadmiumisisalduse ülemmäära praeguselt 100 grammilt ühe tonni fosfori kohta 46 grammini ühe tonni fosfori kohta, ja millest Rootsi Kuningriik teatas komisjonile 17. oktoobril 2011, lükatakse tagasi.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Rootsi Kuningriigile.

Brüssel, 17. oktoober 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  ELT L 304, 21.11.2003, lk 1.

1

(2)  EÜT L 24, 30.1.1976, lk 21, asendatud määrusega (EÜ) nr 2003/2003.

2

(3)  Asendatud määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikliga 5.

3

(4)  EÜT L 138, 28.5.2002, lk 24.

4

(5)  ELT L 129, 17.5.2006, lk 19.

5

(6)  Rootsi seaduskogu (SFS Svensk Förattningssamling), 14. juuli 1998.

6

(7)  Rootsi seaduskogu (SFS Svensk Förattningssamling), 4. juuni 2009.

7

(8)  ELT C 309, 21.10.2011, lk 8 ja ELT C 339, 19.11.2011, lk 24.

8

(9)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_156.pdf.

9

(10)  Komisjoni otsus 2012/230/EL, 18. aprill 2012, millega pikendatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikes 6 osutatud ajavahemikku seoses siseriiklike normidega väetiste maksimaalse lubatud kaadmiumisisalduse kohta, millest Rootsi Kuningriik on teatanud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 5 (ELT L 116, 28.4.2012, lk 29).

10

(11)  http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/sct/documents/out162_en.pdf.

11

(12)  EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1.

12

(13)  http://esis.jrc.ec.europa.eu/doc/risk_assessment/REPORT/cdoxidereport302.pdf.

13

(14)  ELT C 149, 14.6.2008, lk 6.

14

(15)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_156.pdf

15

(16)  Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee arvamused on kättesaadavad järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/opinions/index_en.htm#id5.

16

---

| 24.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/25

---

KOMISJONI OTSUS,

14. november 2012,

millega kehtestatakse tööstuslike ja asutustes kasutatavate automaatsete nõudepesumasinate pesuvahenditele Euroopa Liidu ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 8054 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/720/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles nõu pidanud Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul on vähendatud. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul on vähendatud.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa.

| (3) | Uued kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(3)

Uued kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

| (4) | Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tooterühma „Tööstuslike ja asutustes kasutatavate automaatsete nõudepesumasinate pesuvahendid” kuuluvad ühe- ja mitmekomponendilised pesuvahendid, loputusvahendid ja eelleotusvahendid, mis on ette nähtud kutseliste töötajate poolt kasutatavate nõudepesumasinate jaoks.

Kõnealusest tooterühmast on välja jäetud järgmised tooted: kodumajapidamises kasutatavad automaatsete nõudepesumasinate pesuvahendid, meditsiiniseadmete või tööstuslike töövahendite, sealhulgas toiduainetööstuse vahendite pesemiseks ettenähtud spetsiaalsetes pesumasinates kasutatavad pesuvahendid.

Kõnealusest tooterühmast on välja jäetud sellised pihustatavad tootevahendid, mida ei doseerita automaatpumba abil.

Artikkel 2

Selleks et määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel saaks anda ELi ökomärgise automaatse nõudepesumasina pesuvahendile, peab see kuuluma käesoleva otsuse artiklis 1 kindlaksmääratud tooterühma „tööstuslike ja asutuses kasutatavate automaatsete nõudepesumasinate pesuvahendid” ja vastama käesoleva otsuse lisas sätestatud kriteeriumidele ning hindamis- ja kontrollinõuetele.

Artikkel 3

Tooterühma „Tööstuslike ja asutustes kasutatavate automaatsete nõudepesumasinate pesuvahendid” kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 4

Haldusotstarbel omistatakse tooterühmale „Tööstuslike ja asutuses kasutatavate automaatsete nõudepesumasinate pesuvahendid” kood „038”.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 14. november 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

1

---

LISA

RAAMISTIK

Kriteeriumide eesmärk

Kriteeriumide abil püütakse eelkõige edendada selliseid tooteid, millel on vähendatud mõju veeökosüsteemidele ja mis sisaldavad vaid piiratud koguses ohtlikke aineid ning mille pesemisvõimet on katsetatud.

KRITEERIUMID

Kriteeriumid on sätestatud järgmiste aspektide jaoks.

| 1. | Mürgine toime veeorganismidele: kriitiline lahjendusmäär (CDV) |
| --- | --- |

1.

Mürgine toime veeorganismidele: kriitiline lahjendusmäär (CDV)

| 2. | Biolagunevus |
| --- | --- |

2.

Biolagunevus

| 3. | Ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega |
| --- | --- |

3.

Ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega

| 4. | Pakendamisnõuded |
| --- | --- |

4.

Pakendamisnõuded

| 5. | Pesemisvõime (kasutuskõlblikkus) |
| --- | --- |

5.

Pesemisvõime (kasutuskõlblikkus)

| 6. | Automaatdoseerimissüsteemid |
| --- | --- |

6.

Automaatdoseerimissüsteemid

| 7. | Kasutajale antav teave – ELi ökomärgisel esitatav teave |
| --- | --- |

7.

Kasutajale antav teave – ELi ökomärgisel esitatav teave

1)   Hindamine ja kontroll

a)   Nõuded

Iga kriteeriumi juures on esitatud konkreetsed hindamis- ja kontrollinõuded.

Kui taotleja peab kriteeriumide täitmise tõenduseks esitama deklaratsioone, dokumente, analüüside aruandeid või muid dokumentaalseid tõendeid, siis eeldatakse, et need võivad pärineda taotlejalt ja/või tema tarnija(te)lt ja/või selle/nende allhankija(te)lt jne.

Võimaluse korral tehakse katsed standardi EN ISO 17025 nõuetele vastavates või samaväärsetes laboratooriumides.

Vajaduse korral võib kasutada ka muid katsemeetodeid kui need, mis on esitatud iga kriteeriumi puhul, tingimusel et taotlust hindav pädev asutus on nende samaväärsust kinnitanud.

I liites viidatakse pesuvahendite koostisainete andmebaasile (DID-loend), millesse on kantud pesuvahendites enim kasutatavad koostisained. Seda andmebaasi kasutatakse kriitilise lahjendusmäära (CDV) arvutamiseks vajalike andmete saamiseks ja koostisainete biolagunevuse hindamiseks. Ainete jaoks, mis ei kuulu DID-loendisse, on antud vajalike andmete väljaarvutamise või ekstrapoleerimise juhised. DID-loendi kõige viimane versioon on esitatud ELi ökomärgise veebisaidil ja pädevate asutuste veebisaitidel.

Vajaduse korral võib pädev asutus nõuda täiendavaid dokumente ja teha sõltumatuid kontrolle.

b)   Mõõtmispiirid

Ökoloogilistele kriteeriumidele vastavust nõutakse kõikide tahtlikult lisatud ainete puhul, samuti toormaterjalidest pärinevate lisaainete ja kõrvalsaaduste puhul, mille sisaldus lõppkoostises on vähemalt 0,010 massiprotsenti.

Säilitusainete ja värvainete puhul nõutakse vastavust kriteeriumidele, olenemata nende sisaldusest.

Eespool osutatud piirnormist suurema sisaldusega aineid nimetatakse koostisaineteks.

2)   Pesuühik

Kõnealuse tooterühma puhul väljendatakse pesuühikut grammides ühe liitri pesemislahuse kohta.

Pesuühiku hindamis- ja kontrollinõuded

| | Pädevale asutusele tuleb teatada toote täielik koostis, näidates ära kaubanime, keemilise nimetuse, CASi numbri, DID-numbri, (1) kasutatava koguse koos veega ja ilma veeta ning iga koostisaine otstarbe ja vormi (olenemata kontsentratsioonist). Pädevale asutusele tuleb esitada toote kujunduse näidis koos doseerimissoovitustega. |
| --- | --- |

Pädevale asutusele tuleb teatada toote täielik koostis, näidates ära kaubanime, keemilise nimetuse, CASi numbri, DID-numbri, (1) kasutatava koguse koos veega ja ilma veeta ning iga koostisaine otstarbe ja vormi (olenemata kontsentratsioonist). Pädevale asutusele tuleb esitada toote kujunduse näidis koos doseerimissoovitustega.

| | Pädevale asutusele esitatakse iga koostisaine kohta materjaliohutuskaart vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006 (2). |
| --- | --- |

Pädevale asutusele esitatakse iga koostisaine kohta materjaliohutuskaart vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006 (2).

DID-loendi A-osa ja B-osa on esitatud ELi ökomärgise veebisaidil:

| | http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_en.pdf |
| --- | --- |

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_en.pdf

| | http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_b_en.pdf |
| --- | --- |

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_b_en.pdf

EUROOPA LIIDU ÖKOMÄRGISE KRITEERIUMID

1. kriteerium.   Mürgine toime veeorganismidele: kriitiline lahjendusmäär (CDV)

Üksiku aine või mitmekomponendilise süsteemi kriitiline lahjendusmäär (CDVkrooniline) ei tohi ületada järgmisi piirnorme (suurima soovitatud doosi puhul):

| CDV suurima soovitatud annuse puhul | Pehme vesi | Keskmine | Kare vesi |
| --- | --- | --- | --- |
| Toote liik | 0–6 °dH | 7–13 °dH | > 14 °dH |
| Eelleotusvahendid | 2 000 | 2 000 | 2 000 |
| Nõudepesumasinas kasutatavad pesuvahendid | 3 000 | 5 000 | 10 000 |
| Mitmekomponendiline süsteem | 3 000 | 4 000 | 7 000 |
| Loputusvahendid | 3 000 | 3 000 | 3 000 |

CDV suurima soovitatud annuse puhul

Pehme vesi

Keskmine

Kare vesi

Toote liik

0–6 °dH

7–13 °dH

> 14 °dH

Eelleotusvahendid

2 000

2 000

2 000

Nõudepesumasinas kasutatavad pesuvahendid

3 000

5 000

10 000

Mitmekomponendiline süsteem

3 000

4 000

7 000

Loputusvahendid

3 000

3 000

3 000

Toote kriitiline lahjendusmäär (CDVkrooniline) arvutatakse järgmise valemi abil, võttes arvesse iga koostisainet i:

Formula

kus:

| mass (i) | = | koostisaine mass soovitatud doosi kohta; |
| --- | --- | --- |
| DF | = | lagunevustegur (degradation factor); |
| TF | = | aine kroonilise mürgisuse tegur (toxicity factor) vastavalt DID-loendile. |

mass (i)

=

koostisaine mass soovitatud doosi kohta;

DF

=

lagunevustegur (degradation factor);

TF

=

aine kroonilise mürgisuse tegur (toxicity factor) vastavalt DID-loendile.

Tootes sisalduvaid säilitusaineid ja värvaineid võetakse kriitilise lahjendusmäära (CDV) arvutamisel arvesse isegi juhul, kui nende sisaldus on väiksem kui 0,010 % (100 miljondikku).

Eraldi eeskirjad kehtivad järgmistele ainetele, kuna need ained lagunevad pesemise käigus:

| — | vesinikperoksiid (H2O2) – ei võeta kriitilise lahjendusmäära (CDV) arvutamisel arvesse; |
| --- | --- |

—

vesinikperoksiid (H2O2) – ei võeta kriitilise lahjendusmäära (CDV) arvutamisel arvesse;

| — | peräädikhape – võetakse arvutustes arvesse äädikhappena. |
| --- | --- |

—

peräädikhape – võetakse arvutustes arvesse äädikhappena.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab toote CDVkroonilise arvutuse. Arvutustabel kriitilise lahjendusmäära (CDV) arvutamiseks on esitatud ELi ökomärgise veebisaidil.

Kasutatakse pesuvahendite koostisainete andmebaasis (DID-loend) esitatud parameetrite DF (lagunevustegur) ja TF (mürgisustegur) väärtusi. Kui aine ei kuulu DID-loendisse, arvutatakse parameetrid välja DID-loendi B osa juhiste kohaselt ja lisatakse sellega seotud dokumendid.

2. kriteerium.   Biolagunevus

a)   Pindaktiivsete ainete biolagunevus

Kõik pindaktiivsed ained peavad olema aeroobsetes ja anaeroobsetes tingimustes biolagunevad.

b)   Orgaaniliste ainete biolagunevus

Aeroobsetes tingimustes mittelaguneva (raskesti biolaguneva) (aNBO) ja anaeroobsetes tingimustes mittelaguneva (anNBO) orgaanilise aine sisaldus tootes ei tohi ületada järgmisi piirmäärasid:

aNBO

| Toote liik
  (g/l pesemislahus) | Pehme vesi | Keskmine | Kare vesi |
| --- | --- | --- | --- |
| 0–6 °dH | 7–13 °dH | > 14 °dH |
| Eelleotusvahendid | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| Nõudepesuvahendid / mitmekomponendiline süsteem | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| Loputusvahendid | 0,04 | 0,04 | 0,04 |

Toote liik

(g/l pesemislahus)

Pehme vesi

Keskmine

Kare vesi

0–6 °dH

7–13 °dH

> 14 °dH

Eelleotusvahendid

0,4

0,4

0,4

Nõudepesuvahendid / mitmekomponendiline süsteem

0,4

0,4

0,4

Loputusvahendid

0,04

0,04

0,04

anNBO

| Toote liik
  (g/l pesemislahus) | Pehme vesi | Keskmine | Kare vesi |
| --- | --- | --- | --- |
| 0–6 °dH | 7–13 °dH | > 14 °dH |
| Eelleotusvahendid | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| Nõudepesuvahendid / mitmekomponendiline süsteem | 0,6 | 1,0 | 1,5 |
| Loputusvahendid | 0,04 | 0,04 | 0,04 |

Toote liik

(g/l pesemislahus)

Pehme vesi

Keskmine

Kare vesi

0–6 °dH

7–13 °dH

> 14 °dH

Eelleotusvahendid

0,4

0,4

0,4

Nõudepesuvahendid / mitmekomponendiline süsteem

0,6

1,0

1,5

Loputusvahendid

0,04

0,04

0,04

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab dokumendid pindaktiivsete ainete lagunevuse kohta ning toote aNBO ja anNBO arvutuse. Arvutustabel aNBO ja anNBO arvutamiseks on esitatud ELi ökomärgise veebisaidil.

Nii pindaktiivsete ainete kui ka aNBO ja anNBO väärtuste puhul tuleb kasutada DID-loendit. DID-loendisse mittekuuluvate koostisainete puhul esitatakse vastavalt I liitele kirjanduse või muude allikate või asjakohaste katsete tulemuste põhjal tõendatud teave selle kohta, et need ained on aeroobsetes ja anaeroobsetes tingimustes biolagunevad.

Pidage meeles, et TAED (tetraatsetüületüleendiamiin) tuleks lugeda anaeroobsetes tingimustes biolagunevaks.

Eespool esitatud nõuetele vastavate dokumentide puudumise korral võib muu kui pindaktiivse aine vabastada anaeroobse biolagunevuse nõude täitmisest, kui on täidetud üks järgmisest kolmest tingimusest:

| 1. | asjaomane aine on kergesti lagunev ja pindadele nõrgalt adsorbeeruv (A < 25 %) või |
| --- | --- |

1.

asjaomane aine on kergesti lagunev ja pindadele nõrgalt adsorbeeruv (A < 25 %) või

| 2. | asjaomane aine on kergesti lagunev ja pindadelt kergesti desorbeeruv (D > 75 %) või |
| --- | --- |

2.

asjaomane aine on kergesti lagunev ja pindadelt kergesti desorbeeruv (D > 75 %) või

| 3. | asjaomane aine on kergesti lagunev ja ei ole bioakumuleeruv. |
| --- | --- |

3.

asjaomane aine on kergesti lagunev ja ei ole bioakumuleeruv.

Adsorptsiooni/desorptsioonikatsed võib teha vastavalt OECD juhendile 106.

3. kriteerium.   Ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega

a)   Keelatud koostisained

Toote ega ühegi selle koostisesse lisatud segu koostisesse ei tohi kuuluda järgmised koostisained:

| — | EDTA (etüleendiamiintetraatsetaat); |
| --- | --- |

—

EDTA (etüleendiamiintetraatsetaat);

| — | lõhnaained; |
| --- | --- |

—

lõhnaained;

| — | aktiivsed klooriühendid; |
| --- | --- |

—

aktiivsed klooriühendid;

| — | APEO (alküülfenooletoksülaadid) ja APD (alküülfenoolid ja nende derivaadid). |
| --- | --- |

—

APEO (alküülfenooletoksülaadid) ja APD (alküülfenoolid ja nende derivaadid).

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab täidetud ja allkirjastatud vastavusdeklaratsiooni.

b)   Ohtlikud ained ja segud

Vastavalt määruse (EÜ) nr 66/2010 (ELi ökomärgise kohta) artikli 6 lõikele 6 ei sisalda toode ega ükski selle koostisosa aineid, mis vastavad järgmiste ohu- või riskilausetega klassifitseerimise tingimustele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (3) või nõukogu direktiivile 67/548/EMÜ, (4) ega sisalda aineid, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 57. Järgmised riskilaused kehtivad ainetele üldiselt. Kui koostisosade kohta ei ole võimalik teavet saada, kohaldatakse segude klassifitseerimise eeskirju.

Ohulausete loetelu:

| Ohulause (5) | Riskilause (6) |
| --- | --- |
| H300 Allaneelamisel surmav | R28 |
| H301 Allaneelamisel mürgine | R25 |
| H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav | R65 |
| H310 Nahale sattumisel surmav | R27 |
| H311 Nahale sattumisel mürgine | R24 |
| H330 Sissehingamisel surmav | R23/26 |
| H331 Sissehingamisel mürgine | R23 |
| H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte | R46 |
| H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte | R68 |
| H350 Võib põhjustada vähktõbe | R45 |
| H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe | R49 |
| H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe | R40 |
| H360F Võib kahjustada viljakust | R60 |
| H360D Võib kahjustada loodet | R61 |
| H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet | R60/61/60–61 |
| H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet | R60/63 |
| H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust | R61/62 |
| H361f Arvatavasti kahjustab viljakust | R62 |
| H361d Arvatavasti kahjustab loodet | R63 |
| H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet | R62-63 |
| H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last | R64 |
| H370 Kahjustab elundeid | R39/23/24/25/26/27/28 |
| H371 Võib kahjustada elundeid | R68/20/21/22 |
| H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel | R48/25/24/23 |
| H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel | R48/20/21/22 |
| H400 Väga mürgine veeorganismidele | R50 |
| H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime | R50-53 |
| H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime | R51-53 |
| H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime | R52-53 |
| H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet. | R53 |
| EUH059 Ohtlik osoonikihile | R59 |
| EUH029 Kokkupuutel veega eraldub mürgine gaas | R29 |
| EUH031 Kokkupuutel hapetega eraldub mürgine gaas | R31 |
| EUH032 Kokkupuutel hapetega eraldub väga mürgine gaas | R32 |
| EUH070 Silma sattumisel mürgine | R39-41 |
| Ülitundlikkust põhjustavad ained |
| H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi | R42 |
| H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni | R43 |

Ohulause (5)

Riskilause (6)

H300 Allaneelamisel surmav

R28

H301 Allaneelamisel mürgine

R25

H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav

R65

H310 Nahale sattumisel surmav

R27

H311 Nahale sattumisel mürgine

R24

H330 Sissehingamisel surmav

R23/26

H331 Sissehingamisel mürgine

R23

H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte

R46

H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte

R68

H350 Võib põhjustada vähktõbe

R45

H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe

R49

H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe

R40

H360F Võib kahjustada viljakust

R60

H360D Võib kahjustada loodet

R61

H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet

R60/61/60–61

H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet

R60/63

H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust

R61/62

H361f Arvatavasti kahjustab viljakust

R62

H361d Arvatavasti kahjustab loodet

R63

H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet

R62-63

H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last

R64

H370 Kahjustab elundeid

R39/23/24/25/26/27/28

H371 Võib kahjustada elundeid

R68/20/21/22

H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel

R48/25/24/23

H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel

R48/20/21/22

H400 Väga mürgine veeorganismidele

R50

H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime

R50-53

H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime

R51-53

H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime

R52-53

H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet.

R53

EUH059 Ohtlik osoonikihile

R59

EUH029 Kokkupuutel veega eraldub mürgine gaas

R29

EUH031 Kokkupuutel hapetega eraldub mürgine gaas

R31

EUH032 Kokkupuutel hapetega eraldub väga mürgine gaas

R32

EUH070 Silma sattumisel mürgine

R39-41

Ülitundlikkust põhjustavad ained

H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi

R42

H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni

R43

Pidage silmas, et see kriteerium kehtib ka teadaolevate lagunemissaaduste kohta nagu formaldehüüd toodete puhul, millest eraldub formaldehüüdi.

Eespool esitatud nõuet ei kohaldata selliste ainete ja segude suhtes, mis muudavad töötlemisel oma omadusi (nt kaotavad oma bioloogilise kättesaadavuse, muutuvad keemiliselt nii, et kirjeldatud ohtu enam ei ole).

Lõpptoodet ei tohi märgistada eespool esitatud ohulausetega.

Erandid

Kõnealust nõuet ei kohaldata järgmiste ainete ja segude suhtes:

| Pindaktiivsed ained
  kogusisaldusega lõpptootes < 15 % | H400 Väga mürgine veeorganismidele | R50 |
| --- | --- | --- |
| Üksnes säilivuse tagamiseks kasutatavad biotsiidid (7)

  (ainult vedelikud, mille pH tase on 2–12 ja toimeaine massiprotsent kuni 0,1) | H331 Sissehingamisel mürgine | R23 |
| H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi | R42 |
| H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni | R43 |
| H400 Väga mürgine veeorganismidele | R50 |
| Ensüümid (8) | H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi | R42 |
| H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni | R43 |
| H400 Väga mürgine veeorganismidele | R50 |
| NTA (trinaatriumnitrilotriatsetaat) lisandina MGDAs (metüülglütsiindiatsetaat) ja GLDAs (dikarboksümetüülglutamiinhape) (9) | H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe | R40 |

Pindaktiivsed ained

kogusisaldusega lõpptootes < 15 %

H400 Väga mürgine veeorganismidele

R50

Üksnes säilivuse tagamiseks kasutatavad biotsiidid (7)

(ainult vedelikud, mille pH tase on 2–12 ja toimeaine massiprotsent kuni 0,1)

H331 Sissehingamisel mürgine

R23

H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi

R42

H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni

R43

H400 Väga mürgine veeorganismidele

R50

Ensüümid (8)

H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi

R42

H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni

R43

H400 Väga mürgine veeorganismidele

R50

NTA (trinaatriumnitrilotriatsetaat) lisandina MGDAs (metüülglütsiindiatsetaat) ja GLDAs (dikarboksümetüülglutamiinhape) (9)

H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe

R40

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab sellele kriteeriumile vastavuse tõendamiseks deklaratsiooni, et ühtegi koostisainet ei ole klassifitseeritud ühtegi ohuklassi, mis on seotud eespool loetletud ohulausetega vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008, kuivõrd seda saab kindlaks teha vähemalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII lisas täpsustatud teabe alusel. Kõnealusele deklaratsioonile lisatakse tõendina eespool olevas loendis esitatud ohulausetega seotud asjakohaseid omadusi käsitlev kokkuvõtlik teave koos üksikasjadega, mida on täpsustatud määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa punktides 10, 11 ja 12 (ohutuskaartide koostamise nõuded).

Teavet ainete omaduste kohta võib saada ka muul viisil kui katsetega, näiteks alternatiivmeetoditega, nagu in vitro meetodid, kvantitatiivsete struktuuri-aktiivsuse mudelitega või kasutades määruse (EÜ) nr 1907/2006 XI lisa kohast ainete rühmitamist või ülekandvat lähenemisviisi. Asjakohaste andmete ühine kasutamine on väga soovitatav.

Esitatav teave peab olema seotud aine või segu vormide või füüsikalise olekuga, milles see on lõplikus tootes.

REACH-määruse IV ja V lisas loetletud ainete puhul, mis on registreerimiskohustusest vabastatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 2 lõike 7 punktidele a või b, piisab eespool esitatud nõuete täitmiseks sellekohase deklaratsiooni esitamisest.

c)   Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 lõike 1 kohaselt loetletud ained

Määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 6 lõike 6 kohasest väljajätmisest ei tehta erandit aine puhul, mis on tunnistatud väga kõrge riskiteguriga aineks ja mis on kantud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 59 ettenähtud nimekirja ning mille sisaldus segus on suurem kui 0,010 %.

Hindamine ja kontroll: väga kõrge riskiteguriga aineks tunnistatud ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 kohaselt kandidaatainete loetellu kantud ainete loetelu võib leida veebisaidil http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Viide loetelule esitatakse taotluse esitamise kuupäevaga. Taotleja esitab pädevale asutusele toote täpse koostise. Samuti esitab taotleja kõnealusele kriteeriumile vastavuse deklaratsiooni koos asjakohaste dokumentidega, nagu materjalitarnijate allkirjastatud vastavusdeklaratsioonid ning asjakohased ainete või segude ohutuskaartide koopiad.

d)   Määratletud piiratud kasutusega koostisained – biotsiidid

| i) | Toode võib sisaldada üksnes toote säilitamiseks vajalikke biotsiide ainult selleks vajalikus koguses. See ei kehti pindaktiivsete ainete kohta, millel võivad samuti olla biotsiididele iseloomulikud omadused.

  Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kõikide lisatud biotsiidide kohta materjaliohutuskaartide koopiad koos teabega tootes kasutatud biotsiidide täpse koguse kohta. Biotsiidide valmistaja või tarnija esitab teabe toote säilitamiseks vajaliku biotsiidikoguse kohta. |
| --- | --- |

i)

Toode võib sisaldada üksnes toote säilitamiseks vajalikke biotsiide ainult selleks vajalikus koguses. See ei kehti pindaktiivsete ainete kohta, millel võivad samuti olla biotsiididele iseloomulikud omadused.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kõikide lisatud biotsiidide kohta materjaliohutuskaartide koopiad koos teabega tootes kasutatud biotsiidide täpse koguse kohta. Biotsiidide valmistaja või tarnija esitab teabe toote säilitamiseks vajaliku biotsiidikoguse kohta.

| ii) | Keelatud on pakendil või muul moel väita või vihjata, et tootel on mikroobivastane või desinfitseeriv toime.

  Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele igale pakenditüübile kantava teksti ja selle kujunduse ja/või iga pakenditüübi näidise. |
| --- | --- |

ii)

Keelatud on pakendil või muul moel väita või vihjata, et tootel on mikroobivastane või desinfitseeriv toime.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele igale pakenditüübile kantava teksti ja selle kujunduse ja/või iga pakenditüübi näidise.

| iii) | Toode võib sisaldada biotsiide tingimusel, et need ei ole bioakumuleeruvad. Biotsiidi ei peeta bioakumuleeruvaks, kui selle BCF < 100 või log Kow < 3,0. Kui nii BCF kui ka log Kow väärtused on teada, kasutatakse kõrgeimat mõõdetud BCF väärtust.

  Hindamine ja kontroll: tootja esitab kõikide lisatud biotsiidide kohta materjaliohutuskaartide koopiad koos teabega nende BCF ja/või log Kow väärtuste kohta. |
| --- | --- |

iii)

Toode võib sisaldada biotsiide tingimusel, et need ei ole bioakumuleeruvad. Biotsiidi ei peeta bioakumuleeruvaks, kui selle BCF < 100 või log Kow < 3,0. Kui nii BCF kui ka log Kow väärtused on teada, kasutatakse kõrgeimat mõõdetud BCF väärtust.

Hindamine ja kontroll: tootja esitab kõikide lisatud biotsiidide kohta materjaliohutuskaartide koopiad koos teabega nende BCF ja/või log Kow väärtuste kohta.

e)   Värvained

Tootes lubatakse kasutada värvaineid, mis ei ole bioakumuleeruvad. Toiduainetes kasutamiseks heakskiidetud värvainete puhul ei ole vaja esitada tõendeid võimaliku bioakumuleerumise kohta. Värvainet ei peeta bioakumuleeruvaks, kui selle BCF < 100 või log Kow < 3,0. Kui nii BCF kui ka log Kow väärtused on teada, kasutatakse kõrgeimat mõõdetud BCF väärtust.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kõikide lisatud värvainete kohta materjaliohutuskaartide koopiad koos tõendusmaterjaliga, et värvaineid on lubatud kasutada toiduainetes.

f)   Ensüümid

Ensüümid peavad olema kas vedelal kujul või tolmuvabade graanulitena. Ensüümid ei tohi sisaldada tootmisprotsessist pärinevaid mikroorganisme.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kõikide lisatud ensüümide kohta materjaliohutuskaartide koopiad koos tõendusmaterjaliga, et ensüümid on vabad mikroorganismijääkidest.

g)   Fosfor

Fosfaatide ja muude fosforiühendite üldsisaldus tootes ei tohi ületada tabelis esitatud piirväärtusi; väärtused on arvutatud fosfori grammidena liitri vee kohta.

Fosfori arvutustes kasutatakse suurimat soovitatud kogust.

| Toote liik
  Fosforit (P g 1 l vee kohta) | Pehme vesi | Keskmine | Kare vesi |
| --- | --- | --- | --- |
| 0–6 °dH | 7–13 °dH | > 14 °dH |
| Eelleotusvahendid | 0,08 | 0,08 | 0,08 |
| Detergendid | 0,15 | 0,30 | 0,50 |
| Loputusvahendid | 0,02 | 0,02 | 0,02 |
| Mitmekomponendiline süsteem | 0,17 | 0,32 | 0,52 |

Toote liik

Fosforit (P g 1 l vee kohta)

Pehme vesi

Keskmine

Kare vesi

0–6 °dH

7–13 °dH

> 14 °dH

Eelleotusvahendid

0,08

0,08

0,08

Detergendid

0,15

0,30

0,50

Loputusvahendid

0,02

0,02

0,02

Mitmekomponendiline süsteem

0,17

0,32

0,52

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab tõendusmaterjalid, et eespool esitatud tabeli piirväärtustest peetakse kinni.

4. kriteerium.   Pakendamisnõuded

a)   Massi/kasulikkuse suhe (weight-utility ratio, WUR)

Toote massi/kasulikkuse suhe (WUR) ei tohi ületada järgmisi väärtusi:

| Toote liik | WUR |
| --- | --- |
| 0–6 °dH | 7–13 °dH | > 14 °dH |
| Pulbrid (g 1 l pesuvee kohta) | 0,8 | 1,4 | 2,0 |
| Vedelikud (g 1 l pesuvee kohta) | 1,0 | 1,8 | 2,5 |

Toote liik

WUR

0–6 °dH

7–13 °dH

> 14 °dH

Pulbrid (g 1 l pesuvee kohta)

0,8

1,4

2,0

Vedelikud (g 1 l pesuvee kohta)

1,0

1,8

2,5

Massi/kasulikkuse suhe (WUR) arvutatakse üksnes müügipakendi kohta (sealhulgas korgikapslid, korgid ja käsipumbad/pihustid), kasutades järgmist valemit:

Formula

kus:

| Wi | = | pakendikomponendi i mass (g), kaasa arvatud märgis, kui see on võimalik. |
| --- | --- | --- |
| Ui | = | taaskasutamata (toormel põhineva) materjali mass (g) pakendikomponendis i. Kui taaskasutatud materjali osakaal pakendikomponendis on 0 %, siis Ui = Wi
  ; |
| Di | = | pakendikomponendis i sisalduvate funktsionaalsete ühikute arv. Funktsionaalne ühik = doos grammides ühe liitri pesuvee kohta. |
| ri | = | ringlussevõtu kordade arv, st kui mitu korda esmast pakendit i kasutatakse samal otstarbel taaskasutamis- või täitmissüsteemi kaudu. r = 1, kui pakendit samal otstarbel ei taaskasutata. Pakendi taaskasutamise korral määratakse ringlussevõtu kordade arvuks 1, v.a juhul, kui taotleja suudab tõendada suuremat arvu. |

Wi

=

pakendikomponendi i mass (g), kaasa arvatud märgis, kui see on võimalik.

Ui

=

taaskasutamata (toormel põhineva) materjali mass (g) pakendikomponendis i. Kui taaskasutatud materjali osakaal pakendikomponendis on 0 %, siis Ui = Wi
  ;

Di

=

pakendikomponendis i sisalduvate funktsionaalsete ühikute arv. Funktsionaalne ühik = doos grammides ühe liitri pesuvee kohta.

ri

=

ringlussevõtu kordade arv, st kui mitu korda esmast pakendit i kasutatakse samal otstarbel taaskasutamis- või täitmissüsteemi kaudu. r = 1, kui pakendit samal otstarbel ei taaskasutata. Pakendi taaskasutamise korral määratakse ringlussevõtu kordade arvuks 1, v.a juhul, kui taotleja suudab tõendada suuremat arvu.

Erandid

Selle nõudega ei ole hõlmatud rohkem kui 80 % ulatuses taaskasutatud materjali või rohkem kui 80 % ulatuses taastuvtoorainest plastikut sisaldavad plastik-/paber-/papp-pakendid.

Pakend loetakse taaskasutatuks, kui valmistaja on kogunud pakendi valmistamiseks kasutatud toormaterjali jaotus- või tarbimisetapis. Kui tooraineks on materjali valmistaja tootmisprotsessis tekkinud tööstusjäätmed, ei loeta materjali taaskasutatud materjaliks.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab toote WUR-näitaja arvutuse. Arvutustabel selle arvutamiseks on saadaval ELi ökomärgise veebisaidil. Taotleja esitab täidetud ja allakirjutatud deklaratsiooni müügipakendis sisalduva ringlusse võetud või taastuvtoorainest saadud materjali protsendimäära kohta pakendis. Pakendi taastäitmise heakskiitmiseks peab taotleja ja/või jaemüüja esitama dokumendid selle kohta, et täitmisvõimalus on turul olemas.

b)   Plastikpakend

Plastikpakendiks võib kasutada üksnes selliseid ftalaate, mille riskihindamine on taotluse esitamise ajaks läbi viidud ja mida ei ole liigitatud 3. kriteeriumi punkti b (ja selle kombinatsioonide) alla kuuluvaks.

Ringlusse võtmiseks ettenähtud pakendi eri osade identifitseerimise võimaldamiseks tuleb müügipakendi plastikosad märgistada vastavalt standardi DIN 6120 2. osale või samaväärsetele nõuetele. Seda nõuet ei kohaldata korkide ja pumpade suhtes.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab täidetud ja allkirjastatud vastavusdeklaratsiooni.

5. kriteerium.   Pesemisvõime (kasutuskõlblikkus)

Toote pesemisvõime ja kulutõhusus peavad olema rahuldavad. Toode peab vastama kasutajakatsete või tehasesisese katsetamise nõuetele, mis on esitatud II liites.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele üksikasjaliku katsearuande koos teabe või dokumentidega. Vt II liide.

6. kriteerium.   Automaatdoseerimissüsteemid

Mitmekomponendilisi süsteeme pakutakse koos automaatdoseerimissüsteemide ja kontrollitavate doseerimissüsteemidega.

Selleks et tagada automaatdoseerimissüsteemide puhul doosi õige suurus, peab tootja/tarnija kehtestama tavapäraste kliendikontrollide korra. Kõnealused kliendikontrollid, mis toimuvad märgise kehtivuse ajal vähemal üks kord aastas kõikides kliendikontrolli nimekirja kantud kohtades, peavad hõlmama ka doseerimisseadmete kalibreerimist. Kliendikontrolle võib teha ka kolmas isik.

Kliendikontrolli võib erandolukorras ära jätta, kui selle tegemine osutub vahemaa või tarnemeetodi tõttu võimatuks.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kirjalikud dokumendid, milles määratakse kindlaks kliendikontrolli teostajad, nende toimumise sagedus ja sisu.

7. kriteerium.   Kasutajale antav teave – ELi ökomärgisel esitatav teave

a)   Pakendil olev teave/toote teabeleht

Pakendil olev teave ja/või toote teabeleht või sellega samaväärne dokument peab sisaldama järgmisi soovitusi.

| — | Doseerida vastavalt määrdumisastmele ja vee karedusele. Järgida doseerimisjuhendit. |
| --- | --- |

—

Doseerida vastavalt määrdumisastmele ja vee karedusele. Järgida doseerimisjuhendit.

| — | Selle ELi ökomärgisega toote kasutamine ja kasutusjuhendi järgimine aitab vähendada vee saastamist ja jäätmeteket. |
| --- | --- |

—

Selle ELi ökomärgisega toote kasutamine ja kasutusjuhendi järgimine aitab vähendada vee saastamist ja jäätmeteket.

b)   ELi ökomärgisel esitatav teave

Ökomärgise logo peab olema nähtav ja loetav. ELi ökomärgise kasutamine on kaitstud ELi esmaste õigusaktidega. Toode peab olema varustatud ELi ökomärgise registreerimisnumbri või litsentsinumbriga, mis on loetav ja selgesti nähtav.

Vabatahtlik tekstiväljaga märgis peab sisaldama järgmist:

| — | vähendatud mõju veeökosüsteemidele; |
| --- | --- |

—

vähendatud mõju veeökosüsteemidele;

| — | ohtlike ainete piiratud sisaldus; |
| --- | --- |

—

ohtlike ainete piiratud sisaldus;

| — | töövõime testitud. |
| --- | --- |

—

töövõime testitud.

Vabatahtliku tekstiväljaga märgise kasutamise juhised on esitatud pealkirja all „Ökomärgise logo kasutamise juhised” järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Hindamine ja kontroll (a–b): taotleja esitab toote märgise/toote teabelehe näidise ja deklaratsiooni, mis tõendab vastavust sellele kriteeriumile. Tootel olevad väited peavad olema tõendatud nõuetekohaste katsearuannetega.

---

(1)  DID-number on koostisaine number DID-loendis (pesuvahendite koostisosade andmebaas) ja seda kasutatakse 1. ja 2. kriteeriumile vastavuse määramisel.

(2)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(3)  EÜT L 353, 31.12.2008, lk 1.

(4)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

(5)  Määrus (EÜ) nr 1272/2008.

(6)  Direktiiv 67/548/EMÜ, mis on kohandatud REACHiga vastavalt direktiivile 2006/121/EÜ ja muudetud direktiivile 1999/45/EÜ.

(7)  Erandit kasutatakse ainult 3. kriteeriumi punkti b puhul. Biotsiidid peavad vastama 3. kriteeriumi punktis d esitatud nõuetele.

(8)  Sealhulgas valmististes sisalduvad stabilisaatorid ja muud lisaained.

(9)  Sisaldus toormaterjalis alla 1,0 % juhul, kui kogusisaldus lõpptootes on alla 0,10 %.

I liide

Detergentide koostisainete andmebaas (DID-loend)

DID loend (A-osa) sisaldab teavet detergentide koostisse kuuluvate koostisainete mürgise mõju kohta veekeskkonnale ja nende biolagunevuse kohta. Loend sisaldab teavet suure hulga pesemis- ja puhastusvahendites sisalduvate ainete mürgisuse ja biolagunevuse kohta. Loend ei ole ammendav, kuid DID-loendi B-osas on esitatud suunised, kuidas määrata kindlaks koostisaine parameetrid (nt mürgisustegur (TF) ja lagunevustegur (DF), mida kasutatakse kriitilise lahjendusmäära arvutamiseks) juhul, kui kõnealune aine ei ole kantud DID-loendisse. See loend on vaid üldine teabeallikas ja DID-loendisse kuuluvad ained ei ole ELi ökomärgisega toodetes kasutamiseks automaatselt heaks kiidetud. DID-loend (A-osa ja B-osa) on esitatud ELi ökomärgise veebisaidil.

Kui puuduvad andmed aine mürgise mõju kohta veekeskkonnale ja selle biolagunevuse kohta, võib selle mürgisusteguri (TF) ja lagunevusteguri (DF) hindamiseks kasutada struktuurianaloogiat (samalaadseid aineid). ELi ökomärgiseid välja andev pädev asutus kinnitab selliste struktuurianaloogide kõlblikkuse. Alternatiivselt võib kohaldada halvimat stsenaariumi, kasutades allpool esitatud parameetreid:

Halvim stsenaarium:

| | Äge mürgisus | Krooniline mürgisus | Lagundatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Koostisaine | LC50/EC50 | SF(äge) | TF(äge) | NOEC (1) | SF(krooniline)
   (1) | TF(krooniline) | DF | Aeroobne | Anaeroobne |
| „Nimetus” | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Äge mürgisus

Krooniline mürgisus

Lagundatavus

Koostisaine

LC50/EC50

SF(äge)

TF(äge)

NOEC (1)

SF(krooniline)
   (1)

TF(krooniline)

DF

Aeroobne

Anaeroobne

„Nimetus”

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Kiire biolagunevuse dokumenteerimine

Kiire biolagunevuse dokumenteerimiseks kasutatakse järgmist meetodit:

| 1) | kuni 1. detsembrini 2010 ja üleminekuperioodi jooksul alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015: | direktiivis 67/548/EMÜ, eelkõige selle V lisa osas C4 sätestatud katsemeetodid kiire biolagunevuse dokumenteerimiseks või nendega samaväärsed OECD 301 A–F või ISO katsemeetodid. |
| --- | --- | --- |

1)

kuni 1. detsembrini 2010 ja üleminekuperioodi jooksul alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015:

direktiivis 67/548/EMÜ, eelkõige selle V lisa osas C4 sätestatud katsemeetodid kiire biolagunevuse dokumenteerimiseks või nendega samaväärsed OECD 301 A–F või ISO katsemeetodid.

| | Kümnepäevase akna põhimõtet ei kohaldata pindaktiivsete ainete suhtes. Vastuvõetavuse künnis on 70 % direktiivi 67/548/EMÜ V lisa osades C4(A) ja C4(B) osutatud meetodite ja nendega samaväärsete OECD 301 A ning E või ISO katsemeetodite puhul ja 60 % C4-C, C4-D, C4-E ja C4-F meetodite (ja nendega samaväärsete OECD 301 B, C, D ning F või ISO katsemeetodite) puhul; |
| --- | --- |

Kümnepäevase akna põhimõtet ei kohaldata pindaktiivsete ainete suhtes. Vastuvõetavuse künnis on 70 % direktiivi 67/548/EMÜ V lisa osades C4(A) ja C4(B) osutatud meetodite ja nendega samaväärsete OECD 301 A ning E või ISO katsemeetodite puhul ja 60 % C4-C, C4-D, C4-E ja C4-F meetodite (ja nendega samaväärsete OECD 301 B, C, D ning F või ISO katsemeetodite) puhul;

| 2) | pärast 1. detsembrit 2015 ja üleminekuperioodi jooksul alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015:
  määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud katsemeetodid. |
| --- | --- |

2)

pärast 1. detsembrit 2015 ja üleminekuperioodi jooksul alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015:

määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud katsemeetodid.

Anaeroobse biolagunevuse dokumenteerimine

Standardkatse anaeroobse lagunevuse määramiseks tehakse katsemeetodiga EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juuni 1988), OECD 311 või muu samaväärse katsemeetodiga, kusjuures nõutav täieliku lagunevuse määr anaeroobsetes tingimustes on 60 %. Selle dokumenteerimiseks, et aine 60 % täieliku anaeroobse biolagunevuse määr on saavutatud, võib kasutada ka vastava anaeroobse keskkonna tingimuste modelleerimist.

DID-loendisse mittekuuluvate ainete ekstrapoleerimine

Kui koostisaine ei ole kantud DID-loendisse, võib anaeroobse biolagunevuse dokumenteerimiseks toimida järgmiselt:

| 1) | Kasutatakse mõistlikku ekstrapoleerimist. Ühe lähteainega saadud tulemusi kasutatakse selle aine struktuurianaloogiks oleva pindaktiivse aine täieliku anaeroobse biolagunevuse määramiseks ekstrapoleerimise abil. Kui teatava pindaktiivse aine (või homoloogide grupi) puhul on DID-loendi andmetega tõendatud, et aine on anaeroobselt biolagunev, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt C12-15 A 1–3 EO sulfaat [DID nr 8] on anaeroobsetes tingimustes biolagunev, järelikult võib oletada, et ka C12-15 A 6 EO sulfaat on samamoodi anaeroobselt biolagunev). Kui teatava pindaktiivse aine anaeroobne biolagunevus on tõendatud sobiva katsemeetodi abil, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt kirjanduse andmeid, mis kinnitavad alküülestrite ammooniumsoolade gruppi kuuluvate pindaktiivsete ainete biolagunevust, võib kasutada ka muude alküülahela(te)s estersidemeid sisaldavate kvaternaarsete ammooniumsoolade samalaadse anaeroobse biolagunevuse dokumenteerimiseks). |
| --- | --- |

1)

Kasutatakse mõistlikku ekstrapoleerimist. Ühe lähteainega saadud tulemusi kasutatakse selle aine struktuurianaloogiks oleva pindaktiivse aine täieliku anaeroobse biolagunevuse määramiseks ekstrapoleerimise abil. Kui teatava pindaktiivse aine (või homoloogide grupi) puhul on DID-loendi andmetega tõendatud, et aine on anaeroobselt biolagunev, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt C12-15 A 1–3 EO sulfaat [DID nr 8] on anaeroobsetes tingimustes biolagunev, järelikult võib oletada, et ka C12-15 A 6 EO sulfaat on samamoodi anaeroobselt biolagunev). Kui teatava pindaktiivse aine anaeroobne biolagunevus on tõendatud sobiva katsemeetodi abil, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt kirjanduse andmeid, mis kinnitavad alküülestrite ammooniumsoolade gruppi kuuluvate pindaktiivsete ainete biolagunevust, võib kasutada ka muude alküülahela(te)s estersidemeid sisaldavate kvaternaarsete ammooniumsoolade samalaadse anaeroobse biolagunevuse dokumenteerimiseks).

| 2) | Tehakse anaeroobse lagunevuse sõelkatse. Kui uus katsetamine on vajalik, tehakse sõelkatse, kasutades meetodit EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juuni 1988), OECD 311 või muud samaväärset meetodit. |
| --- | --- |

2)

Tehakse anaeroobse lagunevuse sõelkatse. Kui uus katsetamine on vajalik, tehakse sõelkatse, kasutades meetodit EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juuni 1988), OECD 311 või muud samaväärset meetodit.

| 3) | Tehakse lagunevuse katse väikese annusega. Kui on vaja uusi katseid, kuid sõelkatsete puhul esineb eksperimentaalseid raskusi (nt lagunemise aeglustumine uuritava aine mürgisuse tõttu), korratakse katset pindaktiivse aine väikese doosiga, kusjuures lagunemist jälgitakse 14C-mõõtmismeetodil või keemiliste analüüside abil. Väikese doosi katse puhul võib kasutada OECD 308 (august 2000) meetodit või muud samaväärset meetodit. |
| --- | --- |

3)

Tehakse lagunevuse katse väikese annusega. Kui on vaja uusi katseid, kuid sõelkatsete puhul esineb eksperimentaalseid raskusi (nt lagunemise aeglustumine uuritava aine mürgisuse tõttu), korratakse katset pindaktiivse aine väikese doosiga, kusjuures lagunemist jälgitakse 14C-mõõtmismeetodil või keemiliste analüüside abil. Väikese doosi katse puhul võib kasutada OECD 308 (august 2000) meetodit või muud samaväärset meetodit.

---

(1)  Kui kasutamiskõlblikke andmeid kroonilise mürgisuse kohta ei leita, on need lahtrid tühjad. Sellisel juhul loetakse, et TF(krooniline) = TF(äge).

II liide

Pesemisvõime (kasutuskõlblikkus)

a)   Tehasesisene katsetamine

Tootja katselaborile võib anda toote tõhususega seotud katsete dokumenteerimiseks heakskiidu juhul, kui on täidetud järgmised täiendavad nõuded:

| — | ökomärgiseid välja andval organisatsioonil peab olema võimalik kontrollida katsete tegemist; |
| --- | --- |

—

ökomärgiseid välja andval organisatsioonil peab olema võimalik kontrollida katsete tegemist;

| — | ökomärgiseid välja andval organisatsioonil peab olema juurdepääs kogu tootega seotud teabele; |
| --- | --- |

—

ökomärgiseid välja andval organisatsioonil peab olema juurdepääs kogu tootega seotud teabele;

| — | toote tõhususega seotud katset tuleb kirjeldada kvaliteedikontrollisüsteemis. |
| --- | --- |

—

toote tõhususega seotud katset tuleb kirjeldada kvaliteedikontrollisüsteemis.

Taotleja peab esitama dokumendid, millega tõendatakse, et toodet katsetati realistlikes tingimustes:

| a. | katsetes kasutati nõusid, millel on selliste toiduainete plekid, mis on tõenäolised asjaomase toote turustuspiirkonnas pestavate nõude puhul; |
| --- | --- |

a.

katsetes kasutati nõusid, millel on selliste toiduainete plekid, mis on tõenäolised asjaomase toote turustuspiirkonnas pestavate nõude puhul;

| b. | katsetes kasutati soovitatud doosi, vee karedus vastas turustuspiirkonna vee karedusele, katse tehti kõige madalama soovitatud pesemistemperatuuri juures. |
| --- | --- |

b.

katsetes kasutati soovitatud doosi, vee karedus vastas turustuspiirkonna vee karedusele, katse tehti kõige madalama soovitatud pesemistemperatuuri juures.

Taotleja peab esitama dokumendid, millega tõendatakse järgmist:

| — | toote võime eemaldada nõudelt plekid; |
| --- | --- |

—

toote võime eemaldada nõudelt plekid;

| — | toote võime nõud kuivatada. |
| --- | --- |

—

toote võime nõud kuivatada.

Toote katsetamisel saadud tulemusi tuleb võrrelda võrdlustoote katsetamisel saadud tulemustega. Võrdlustootena võib kasutada ükskõik missugust turul saadaolevat tuntud toodet ning katsetatav toode peab olema vähemalt sama tõhus kui võrdlustoode.

b)   Kasutajakatsed

| 1. | Katsete tulemused peab esitama vähemalt viis asjaomase toote kasutajate hulgast juhuslikult valitud klienti. |
| --- | --- |

1.

Katsete tulemused peab esitama vähemalt viis asjaomase toote kasutajate hulgast juhuslikult valitud klienti.

| 2. | Pesemise käik ja pesuvahendi doos peavad olema kooskõlas tootja soovitustega. |
| --- | --- |

2.

Pesemise käik ja pesuvahendi doos peavad olema kooskõlas tootja soovitustega.

| 3. | Katsed peavad kestma vähemalt neli nädalat ja hõlmama vähemalt 400 katsetsüklit. |
| --- | --- |

3.

Katsed peavad kestma vähemalt neli nädalat ja hõlmama vähemalt 400 katsetsüklit.

| 4. | Iga katsetes osalev klient peab hindama toote või mitmekomponendilise süsteemi tõhusust, vastates järgmiste näitajatega seotud küsimustele (või allpool esitatud küsimustega sarnastele küsimustele):






  — | toote võime eemaldada nõudelt plekid; |
| --- | --- | --- |

4.

Iga katsetes osalev klient peab hindama toote või mitmekomponendilise süsteemi tõhusust, vastates järgmiste näitajatega seotud küsimustele (või allpool esitatud küsimustega sarnastele küsimustele):

—

toote võime eemaldada nõudelt plekid;

| — | toote võime nõud kuivatada; |
| --- | --- |

—

toote võime nõud kuivatada;

| — | kliendi arvamus kliendikontrollide korralduse kohta. |
| --- | --- |

—

kliendi arvamus kliendikontrollide korralduse kohta.

| 5. | Hinnangu andmisel tuleb kasutada vähemalt kolme vastusevarianti, näiteks „ei ole piisavalt tõhus”, „piisavalt tõhus” või „väga tõhus”. Katsetes osalevate klientide arvamus kliendikontrolle käsitlevate aruannete kohta peab sisaldama vastusevariante „mitterahuldav”, „rahuldav” ja „väga hea”. |
| --- | --- |

5.

Hinnangu andmisel tuleb kasutada vähemalt kolme vastusevarianti, näiteks „ei ole piisavalt tõhus”, „piisavalt tõhus” või „väga tõhus”. Katsetes osalevate klientide arvamus kliendikontrolle käsitlevate aruannete kohta peab sisaldama vastusevariante „mitterahuldav”, „rahuldav” ja „väga hea”.

| 6. | Vähemalt 80 % vastanutest peab hindama toodet kõikides punktides piisavalt tõhusaks või väga tõhusaks (vt punkt 4) ja olema rahul või väga rahul kliendikontrollide korraldusega. |
| --- | --- |

6.

Vähemalt 80 % vastanutest peab hindama toodet kõikides punktides piisavalt tõhusaks või väga tõhusaks (vt punkt 4) ja olema rahul või väga rahul kliendikontrollide korraldusega.

| 7. | Kõik katsete käigus kogutud algandmed peavad olema varustatud nende saamise täpse kirjeldusega. |
| --- | --- |

7.

Kõik katsete käigus kogutud algandmed peavad olema varustatud nende saamise täpse kirjeldusega.

| 8. | Katsete tegemise korda tuleb üksikasjalikult kirjeldada. |
| --- | --- |

8.

Katsete tegemise korda tuleb üksikasjalikult kirjeldada.

---

| 24.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/38

---

KOMISJONI OTSUS,

14. november 2012,

millega kehtestatakse tööstuslikele ja asutustes kasutatavatele pesupesemisvahenditele Euroopa Liidu ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 8055 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/721/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles nõu pidanud Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul on vähendatud. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul on vähendatud.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa.

| (3) | Kõnealused kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealused kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

| (4) | Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tooterühm „Tööstuslikud ja asutustes kasutatavad pesupesemisvahendid” hõlmab järgmist: pesupesemisvahendid, mis on ette nähtud kutseliste töötajate poolt kasutavate pesumasinate jaoks asutustes ja tööstussektoris.

Tooterühma kuulvad ka mitmekomponendilised süsteemid, mille puhul pesupesemisvahend koosneb rohkem kui ühest komponendist, või automaatdoseerimissüsteemi jaoks ette nähtud pesupesemisprogrammid.

Kõnealusest tooterühmast on välja jäetud tooted, mis annavad riideesemetele sellised omadused nagu vetthülgavus, vee- või tulekindlus jne. Tooterühma ei kuulu ka näiteks räti, lapi või muu materjali abil pealekantavad tooted ega ka ilma järgneva pesemiseta kasutatavad puhastusvahendid, nagu vaipade ja mööblipolstri jaoks ette nähtud plekieemaldajad.

Kõnealusest tooterühmast on välja jäetud kodumajapidamises kasutatavad pesupesemisvahendid.

Artikkel 2

Selleks et määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel saaks anda ELi ökomärgise pesupesemisvahendile, peab see kuuluma käesoleva otsuse artiklis 1 kindlaksmääratud tooterühma „Tööstuslikud ja asutustes kasutatavad pesupesemisvahendid” ja vastama käesoleva otsuse lisas sätestatud kriteeriumidele ning hindamis- ja kontrollinõuetele.

Artikkel 3

Tooterühma „Tööstuslikud ja asutustes kasutatavad pesupesemisvahendid” kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 4

Haldusotstarbel omistatakse tooterühmale „Tööstuslikud ja asutustes kasutatavad pesupesemisvahendid” kood „039”.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 14. november 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

1

---

LISA

RAAMISTIK

Kriteeriumide eesmärgid

Kriteeriumide abil püütakse eelkõige edendada selliseid tooteid, millel on vähendatud mõju veeökosüsteemidele ja mis sisaldavad vaid piiratud koguses ohtlikke aineid ning mille pesemisvõimet on katsetatud. Edendades madalal temperatuuril tõhusalt toimivate toodete kasutamist, aitavad kriteeriumid vähendada ka energiatarbimist pesupesemisel.

KRITEERIUMID

Kriteeriumid on sätestatud järgmiste aspektide jaoks.

| 1. | Toote- ja doseerimisteave |
| --- | --- |

1.

Toote- ja doseerimisteave

| 2. | Mürgine toime veeorganismidele: kriitiline lahjendusmäär (CDV) |
| --- | --- |

2.

Mürgine toime veeorganismidele: kriitiline lahjendusmäär (CDV)

| 3. | Biolagunevus |
| --- | --- |

3.

Biolagunevus

| 4. | Ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega |
| --- | --- |

4.

Ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega

| 5. | Pakendamisnõuded |
| --- | --- |

5.

Pakendamisnõuded

| 6. | Pesemisvõime (kasutuskõlblikkus) |
| --- | --- |

6.

Pesemisvõime (kasutuskõlblikkus)

| 7. | Automaatdoseerimissüsteemid |
| --- | --- |

7.

Automaatdoseerimissüsteemid

| 8. | Kasutajale antav teave – ELi ökomärgisel esitatav teave |
| --- | --- |

8.

Kasutajale antav teave – ELi ökomärgisel esitatav teave

1)   Hindamine ja kontroll

a)   Nõuded

Iga kriteeriumi juures on esitatud konkreetsed hindamis- ja kontrollinõuded.

Kui taotleja peab kriteeriumide täitmise tõenduseks esitama deklaratsioone, dokumente, analüüside aruandeid või muid dokumentaalseid tõendeid, siis eeldatakse, et need võivad pärineda taotlejalt ja/või tema tarnija(te)lt ja/või selle/nende allhankija(te)lt jne.

Võimaluse korral tehakse katsed standardi EN ISO 17025 nõuetele vastavates või samaväärsetes laboratooriumides.

Vajaduse korral võib kasutada ka muid katsemeetodeid kui need, mis on esitatud iga kriteeriumi puhul, tingimusel et taotlust hindav pädev asutus on nende samaväärsust kinnitanud.

I liites viidatakse pesuvahendite koostisainete andmebaasile (DID-loend), millesse on kantud pesuvahendites enim kasutatavad koostisained. Seda andmebaasi kasutatakse kriitilise lahjendusmäära (CDV) arvutamiseks vajalike andmete saamiseks ja koostisainete biolagunevuse hindamiseks. Ainete jaoks, mis ei kuulu DID-loendisse, on antud vajalike andmete väljaarvutamise või ekstrapoleerimise juhised. DID-loendi kõige viimane versioon on esitatud ELi ökomärgise veebisaidil ja pädevate asutuste veebisaitidel.

Vajaduse korral võivad pädevad asutused nõuda täiendavaid dokumente ja teha sõltumatuid kontrolle.

b)   Mõõtmispiirid

Ökoloogilistele kriteeriumidele vastavust nõutakse kõikide tahtlikult lisatud ainete puhul, samuti toormaterjalidest pärinevate lisaainete ja kõrvalsaaduste puhul, mille sisaldus lõppkoostises on vähemalt 0,010 massiprotsenti.

Biotsiidide, värv- ja lõhnaainete puhul nõutakse vastavust kriteeriumidele, olenemata nende sisaldusest.

Eespool osutatud piirnormist suurema sisaldusega aineid nimetatakse koostisaineteks.

Kõikide toodete puhul kehtib järgmine: ökoloogilistele kriteeriumidele peab vastama konkreetse määrdumisastme puhul soovitatud suurim kogudoos. Kui doos on esitatud vahemikena, tuleb ökoloogiliste kriteeriumide hindamisel kasutada suurimat soovitatud doosi.

2)   Pesuühik

Kõnealuse tooterühma puhul väljendatakse pesuühikut grammides ühe kilogrammi pestava pesu kohta.

Pesuühiku hindamis- ja kontrollinõuded:

| | pädevale asutusele teatatakse toote täielik koostis, näidates ära kaubanime, keemilise nimetuse, CASi numbri, DID-numbri, (1) kasutatava koguse koos veega ja ilma veeta ning iga koostisaine otstarbe ja vormi (olenemata kontsentratsioonist). Pädevale asutusele tuleb esitada toote kujunduse näidis koos doseerimisalaste soovitustega. |
| --- | --- |

pädevale asutusele teatatakse toote täielik koostis, näidates ära kaubanime, keemilise nimetuse, CASi numbri, DID-numbri, (1) kasutatava koguse koos veega ja ilma veeta ning iga koostisaine otstarbe ja vormi (olenemata kontsentratsioonist). Pädevale asutusele tuleb esitada toote kujunduse näidis koos doseerimisalaste soovitustega.

| | Pädevale asutusele esitatakse iga koostisaine kohta materjaliohutuskaart vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006 (2). |
| --- | --- |

Pädevale asutusele esitatakse iga koostisaine kohta materjaliohutuskaart vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006 (2).

DID-loendi A-osa ja B-osa on esitatud ELi ökomärgise veebisaidil:

| | http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_et.pdf |
| --- | --- |

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_et.pdf

| | http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_b_et.pdf |
| --- | --- |

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_b_et.pdf

EUROOPA LIIDU ÖKOMÄRGISE KRITEERIUMID

1. kriteerium.   Toote- ja doseerimisteave

Ühe kg pesu pesemiseks soovitatud kogudoos vastavalt pestava pesu määrdumisastmele ja pesemiseks kasutatava vee karedusele esitatakse grammides või milliliitrites ühe kilogrammi pestava pesu kohta (g/kg või ml/kg). Mitmekomponendilise süsteemi puhul tuleb toote kriteeriumide hindamisel lähtuda suurimast soovitatud doosist ja arvestada kõiki selle koostisesse kuuluvaid tooteid.

Näited määrdumisastmete kohta:

| Kergelt määrdunud | Keskmiselt määrdunud | Väga määrdunud |
| --- | --- | --- |
| Hotellid: voodipesu, voodikatted ja käterätid jne (käterätte võib käsitada väga määrdunud pesuna)
  Riidest rullkäterätid | Töörõivad: asutused/jaemüügifirmad/teenindusettevõtted jne
  Restoranid: laudlinad, salvrätid jne
  Põrandalapid ja matid | Töörõivad: tööstusettevõtted/köögid/tapamajad jne
  Köögitekstiilid: rõivad, nõudekuivatusrätid jne
  Haiglad jms asutused: voodipesu, voodikatted, madratsilinad, patsientide rõivad, arstide rõivad ja arstikitlid jne |

Kergelt määrdunud

Keskmiselt määrdunud

Väga määrdunud

Hotellid: voodipesu, voodikatted ja käterätid jne (käterätte võib käsitada väga määrdunud pesuna)

Riidest rullkäterätid

Töörõivad: asutused/jaemüügifirmad/teenindusettevõtted jne

Restoranid: laudlinad, salvrätid jne

Põrandalapid ja matid

Töörõivad: tööstusettevõtted/köögid/tapamajad jne

Köögitekstiilid: rõivad, nõudekuivatusrätid jne

Haiglad jms asutused: voodipesu, voodikatted, madratsilinad, patsientide rõivad, arstide rõivad ja arstikitlid jne

Tuleb esitada toote nimetus või mitmekomponendilise süsteemi puhul kõikide selle koostisse kuuluvate toodete loetelu koos vee soovitatava karedusastmega (pehme, keskmine, kare) ja kavandatav määrdumisaste.

Taotleja peab esitama dokumendid, mis tõendavad 2., 3. ja 6. kriteeriumi täitmist kõikide tootenimede puhul.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab toote nimetuse või mitmekomponendilise süsteemi puhul kõikide selle koostisse kuuluvate toodete loetelu koos nende täpse koostise ja märgise või kujundusega ning doseerimisjuhendiga kolme määrdumisastme ja kolme karedusastme jaoks. Kõikide toodete puhul märgitakse kas pakendile või ohutuskaardile tihedus (g/ml).

2. kriteerium.   Mürgine toime veeorganismidele: kriitiline lahjendusmäär (CDV)

Toote kriitiline lahjendusmäär (CDVkrooniline) ei tohi ületada järgmisi piirväärtusi:

| Pehme vesi (0–6 °dH) | CDVkrooniline (l/kg pesu kohta) |
| --- | --- |
| Toote liik/määrdumisaste | Kergelt | Keskmiselt | Väga määrdunud |
| Pulber | 30 000 | 40 000 | 50 000 |
| Vedelik | 50 000 | 60 000 | 70 000 |
| Mitmekomponendiline süsteem | 50 000 | 70 000 | 90 000 |

Pehme vesi (0–6 °dH)

CDVkrooniline (l/kg pesu kohta)

Toote liik/määrdumisaste

Kergelt

Keskmiselt

Väga määrdunud

Pulber

30 000

40 000

50 000

Vedelik

50 000

60 000

70 000

Mitmekomponendiline süsteem

50 000

70 000

90 000

| Keskmise karedusega vesi (7–13 °dH) | CDVkrooniline (l/kg pesu kohta) |
| --- | --- |
| Toote liik/määrdumisaste | Kergelt | Keskmiselt | Väga määrdunud |
| Pulber | 40 000 | 60 000 | 80 000 |
| Vedelik | 60 000 | 75 000 | 90 000 |
| Mitmekomponendiline süsteem | 60 000 | 80 000 | 100 000 |

Keskmise karedusega vesi (7–13 °dH)

CDVkrooniline (l/kg pesu kohta)

Toote liik/määrdumisaste

Kergelt

Keskmiselt

Väga määrdunud

Pulber

40 000

60 000

80 000

Vedelik

60 000

75 000

90 000

Mitmekomponendiline süsteem

60 000

80 000

100 000

| Kare vesi (> 14 °dH) | CDVkrooniline (l/kg pesu kohta) |
| --- | --- |
| Toote liik/määrdumisaste | Kergelt | Keskmiselt | Väga määrdunud |
| Pulber | 50 000 | 75 000 | 90 000 |
| Vedelik | 75 000 | 90 000 | 120 000 |
| Mitmekomponendiline süsteem | 75 000 | 100 000 | 120 000 |

Kare vesi (> 14 °dH)

CDVkrooniline (l/kg pesu kohta)

Toote liik/määrdumisaste

Kergelt

Keskmiselt

Väga määrdunud

Pulber

50 000

75 000

90 000

Vedelik

75 000

90 000

120 000

Mitmekomponendiline süsteem

75 000

100 000

120 000

Toote kriitiline lahjendusmäär (CDVkrooniline) arvutatakse järgmise valemi abil, võttes arvesse iga koostisainet i:

Formula

kus:

| mass (i) | = | koostisaine mass soovitatud doosi kohta; |
| --- | --- | --- |
| DF | = | lagunevustegur (degradation factor); |
| TF | = | aine kroonilise mürgisuse tegur (toxicity factor) vastavalt DID-loendile. |

mass (i)

=

koostisaine mass soovitatud doosi kohta;

DF

=

lagunevustegur (degradation factor);

TF

=

aine kroonilise mürgisuse tegur (toxicity factor) vastavalt DID-loendile.

Tootes sisalduvaid biotsiide, värvaineid ja lõhnaaineid tuleb võtta kriitilise lahjendusmäära arvutamisel arvesse isegi juhul, kui nende kontsentratsioon on väiksem kui 0,010 % (100 miljondikku).

Eraldi eeskirjad kehtivad järgmistele ainetele, kuna need ained lagunevad pesemise käigus:

| — | vesinikperoksiid (H2O2) – ei võeta CDV arvutamisel arvesse; |
| --- | --- |

—

vesinikperoksiid (H2O2) – ei võeta CDV arvutamisel arvesse;

| — | peräädikhape – võetakse arvutustes arvesse äädikhappena. |
| --- | --- |

—

peräädikhape – võetakse arvutustes arvesse äädikhappena.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab toote CDVkroonilise arvutuse. Arvutustabel kriitilise lahjendusmäära arvutamiseks on esitatud ELi ökomärgise veebisaidil.

Kasutatakse pesuvahendite koostisainete andmebaasis (DID-loend) esitatud parameetrite DF (lagunevustegur) ja TF (mürgisustegur) väärtusi. Kui aine ei kuulu DID-loendisse, arvutatakse parameetrid välja DID-loendi B osa juhiste kohaselt ja lisatakse sellega seotud dokumendid.

3. kriteerium.   Biolagunevus

a)   Pindaktiivsete ainete biolagunevus

Kõik pindaktiivsed ained peavad olema aeroobsetes tingimustes biolagunevad.

Kõik mitteioonsed ja katioonsed pindaktiivsed ained peavad olema biolagunevad ka anaeroobsetes tingimustes.

b)   Orgaaniliste ainete biolagunevus

Aeroobsetes tingimustes mittelaguneva (raskesti biolaguneva) (aNBO) ja anaeroobsetes tingimustes mittelaguneva (anNBO) orgaanilise aine sisaldus tootes ei tohi ületada järgmisi piirmäärasid:

aNBO

| Pehme vesi (0–6 °dH) | aNBO (g/kg pesu kohta) |
| --- | --- |
| Toote liik/määrdumisaste | Kergelt | Keskmiselt | Väga määrdunud |
| Pulber | 0,70 | 1,10 | 1,40 |
| Vedelik | 0,50 | 0,60 | 0,70 |
| Mitmekomponendiline süsteem | 1,25 | 1,75 | 2,50 |

Pehme vesi (0–6 °dH)

aNBO (g/kg pesu kohta)

Toote liik/määrdumisaste

Kergelt

Keskmiselt

Väga määrdunud

Pulber

0,70

1,10

1,40

Vedelik

0,50

0,60

0,70

Mitmekomponendiline süsteem

1,25

1,75

2,50

| Keskmise karedusega vesi (7–13 °dH) | aNBO (g/kg pesu kohta) |
| --- | --- |
| Toote liik/määrdumisaste | Kergelt | Keskmiselt | Väga määrdunud |
| Pulber | 1,10 | 1,40 | 1,75 |
| Vedelik | 0,60 | 0,70 | 0,90 |
| Mitmekomponendiline süsteem | 1,75 | 2,50 | 3,75 |

Keskmise karedusega vesi (7–13 °dH)

aNBO (g/kg pesu kohta)

Toote liik/määrdumisaste

Kergelt

Keskmiselt

Väga määrdunud

Pulber

1,10

1,40

1,75

Vedelik

0,60

0,70

0,90

Mitmekomponendiline süsteem

1,75

2,50

3,75

| Kare vesi (> 14 °dH) | aNBO (g/kg pesu kohta) |
| --- | --- |
| Toote liik/määrdumisaste | Kergelt | Keskmiselt | Väga määrdunud |
| Pulber | 1,40 | 1,75 | 2,20 |
| Vedelik | 0,70 | 0,90 | 1,20 |
| Mitmekomponendiline süsteem | 2,50 | 3,75 | 4,80 |

Kare vesi (> 14 °dH)

aNBO (g/kg pesu kohta)

Toote liik/määrdumisaste

Kergelt

Keskmiselt

Väga määrdunud

Pulber

1,40

1,75

2,20

Vedelik

0,70

0,90

1,20

Mitmekomponendiline süsteem

2,50

3,75

4,80

anNBO

| Pehme vesi (0–6 °dH) | anNBO (g/kg pesu kohta) |
| --- | --- |
| Toote liik/määrdumisaste | Kergelt | Keskmiselt | Väga määrdunud |
| Pulber | 0,70 | 1,10 | 1,40 |
| Vedelik | 0,50 | 0,60 | 0,70 |
| Mitmekomponendiline süsteem | 1,25 | 1,75 | 2,50 |

Pehme vesi (0–6 °dH)

anNBO (g/kg pesu kohta)

Toote liik/määrdumisaste

Kergelt

Keskmiselt

Väga määrdunud

Pulber

0,70

1,10

1,40

Vedelik

0,50

0,60

0,70

Mitmekomponendiline süsteem

1,25

1,75

2,50

| Keskmise karedusega vesi (7–13 °dH) | anNBO (g/kg pesu kohta) |
| --- | --- |
| Toote liik/määrdumisaste | Kergelt | Keskmiselt | Väga määrdunud |
| Pulber | 1,10 | 1,40 | 1,75 |
| Vedelik | 0,60 | 0,70 | 0,90 |
| Mitmekomponendiline süsteem | 1,75 | 2,50 | 3,75 |

Keskmise karedusega vesi (7–13 °dH)

anNBO (g/kg pesu kohta)

Toote liik/määrdumisaste

Kergelt

Keskmiselt

Väga määrdunud

Pulber

1,10

1,40

1,75

Vedelik

0,60

0,70

0,90

Mitmekomponendiline süsteem

1,75

2,50

3,75

| Kare vesi (> 14 °dH) | anNBO (g/kg pesu kohta) |
| --- | --- |
| Toote liik/määrdumisaste | Kergelt | Keskmiselt | Väga määrdunud |
| Pulber | 1,40 | 1,75 | 2,20 |
| Vedelik | 0,70 | 0,90 | 1,20 |
| Mitmekomponendiline süsteem | 2,50 | 3,75 | 4,80 |

Kare vesi (> 14 °dH)

anNBO (g/kg pesu kohta)

Toote liik/määrdumisaste

Kergelt

Keskmiselt

Väga määrdunud

Pulber

1,40

1,75

2,20

Vedelik

0,70

0,90

1,20

Mitmekomponendiline süsteem

2,50

3,75

4,80

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab dokumendid pindaktiivsete ainete lagunevuse kohta ning toote aNBO ja anNBO arvutuse. Arvutustabel aNBO ja anNBO arvutamiseks on esitatud ELi ökomärgise veebisaidil.

Nii pindaktiivsete ainete kui ka aNBO ja anNBO väärtuste puhul tuleb kasutada DID-loendit. DID-loendisse mittekuuluvate koostisainete puhul esitatakse vastavalt I liitele kirjanduse või muude allikate või asjakohaste katsete tulemuste põhjal tõendatud teave selle kohta, et need ained on aeroobsetes ja anaeroobsetes tingimustes biolagunevad.

TAED (tetraatsetüületüleendiamiin) tuleb lugeda anaeroobsetes tingimustes biolagunevaks.

Eespool esitatud nõuetele vastavate dokumentide puudumise korral võib muu kui pindaktiivse aine vabastada anaeroobse biolagunevuse nõude täitmisest, kui on täidetud üks järgmisest kolmest tingimusest:

| 1. | kergesti lagunev ja pindadele nõrgalt adsorbeeruv (A < 25 %) või |
| --- | --- |

1.

kergesti lagunev ja pindadele nõrgalt adsorbeeruv (A < 25 %) või

| 2. | kergesti lagunev ja pindadelt kergesti desorbeeruv (D > 75 %) või |
| --- | --- |

2.

kergesti lagunev ja pindadelt kergesti desorbeeruv (D > 75 %) või

| 3. | kergesti lagunev ja ei ole bioakumuleeruv. |
| --- | --- |

3.

kergesti lagunev ja ei ole bioakumuleeruv.

Adsorptsiooni/desorptsioonikatsed võib teha vastavalt OECD juhendile 106.

4. kriteerium.   Ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega

a)   Keelatud ained

Tootes ega üheski selle koostisse lisatud segus ei tohi olla järgmisi aineid:

| — | fosfaadid (fosfonaadid ei ole keelatud, kuid nende kasutamine on kriteeriumi 3 kohaselt piiratud); |
| --- | --- |

—

fosfaadid (fosfonaadid ei ole keelatud, kuid nende kasutamine on kriteeriumi 3 kohaselt piiratud);

| — | APEO (alküülfenooletoksülaadid) ja ADP (alküülfenoolid ja nende derivaadid); |
| --- | --- |

—

APEO (alküülfenooletoksülaadid) ja ADP (alküülfenoolid ja nende derivaadid);

| — | EDTA (etüleendiamiintetraäädikhape) ja selle soolad |
| --- | --- |

—

EDTA (etüleendiamiintetraäädikhape) ja selle soolad

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni, vajaduse korral koos ainete valmistajate koostatud deklaratsioonidega, millest on näha, et toode ei sisalda loetletud aineid.

b)   Ohtlikud ained ja segud

Vastavalt määruse (EÜ) nr 66/2010 (ELi ökomärgise kohta) artikli 6 lõikele 6 ei sisalda toode ega ükski selle koostisosa aineid, mis vastavad järgmiste ohu- või riskilausetega klassifitseerimise tingimustele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (3) või nõukogu direktiivile 67/548/EMÜ, (4) ega sisalda aineid, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 57. Järgmised riskilaused kehtivad ainetele üldiselt. Kui koostisosade kohta ei ole võimalik teavet saada, kohaldatakse segude klassifitseerimise eeskirju.

Ohulausete loetelu:

| Ohulause (5) | Riskilause (6) |
| --- | --- |
| H300 Allaneelamisel surmav | R28 |
| H301 Allaneelamisel mürgine | R25 |
| H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav | R65 |
| H310 Nahale sattumisel surmav | R27 |
| H311 Nahale sattumisel mürgine | R24 |
| H330 Sissehingamisel surmav | R23/26 |
| H331 Sissehingamisel mürgine | R23 |
| H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte | R46 |
| H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte | R68 |
| H350 Võib põhjustada vähktõbe | R45 |
| H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe | R49 |
| H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe | R40 |
| H360F Võib kahjustada viljakust | R60 |
| H360D Võib kahjustada loodet | R61 |
| H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet | R60/61/60–61 |
| H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet | R60/63 |
| H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust | R61/62 |
| H361f Arvatavasti kahjustab viljakust | R62 |
| H361d Arvatavasti kahjustab loodet | R63 |
| H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet | R62-63 |
| H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last | R64 |
| H370 Kahjustab elundeid | R39/23/24/25/26/27/28 |
| H371 Võib kahjustada elundeid | R68/20/21/22 |
| H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel | R48/25/24/23 |
| H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel | R48/20/21/22 |
| H400 Väga mürgine veeorganismidele | R50 |
| H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime | R50-53 |
| H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime | R51-53 |
| H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime | R52-53 |
| H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet. | R53 |
| EUH059 Ohtlik osoonikihile | R59 |
| EUH029 Kokkupuutel veega eraldub mürgine gaas | R29 |
| EUH031 Kokkupuutel hapetega eraldub mürgine gaas | R31 |
| EUH032 Kokkupuutel hapetega eraldub väga mürgine gaas | R32 |
| EUH070 Silma sattumisel mürgine | R39-41 |
| Ülitundlikkust põhjustavad ained |
| H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi | R42 |
| H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni | R43 |

Ohulause (5)

Riskilause (6)

H300 Allaneelamisel surmav

R28

H301 Allaneelamisel mürgine

R25

H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav

R65

H310 Nahale sattumisel surmav

R27

H311 Nahale sattumisel mürgine

R24

H330 Sissehingamisel surmav

R23/26

H331 Sissehingamisel mürgine

R23

H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte

R46

H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte

R68

H350 Võib põhjustada vähktõbe

R45

H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe

R49

H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe

R40

H360F Võib kahjustada viljakust

R60

H360D Võib kahjustada loodet

R61

H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet

R60/61/60–61

H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet

R60/63

H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust

R61/62

H361f Arvatavasti kahjustab viljakust

R62

H361d Arvatavasti kahjustab loodet

R63

H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet

R62-63

H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last

R64

H370 Kahjustab elundeid

R39/23/24/25/26/27/28

H371 Võib kahjustada elundeid

R68/20/21/22

H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel

R48/25/24/23

H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel

R48/20/21/22

H400 Väga mürgine veeorganismidele

R50

H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime

R50-53

H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime

R51-53

H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime

R52-53

H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet.

R53

EUH059 Ohtlik osoonikihile

R59

EUH029 Kokkupuutel veega eraldub mürgine gaas

R29

EUH031 Kokkupuutel hapetega eraldub mürgine gaas

R31

EUH032 Kokkupuutel hapetega eraldub väga mürgine gaas

R32

EUH070 Silma sattumisel mürgine

R39-41

Ülitundlikkust põhjustavad ained

H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi

R42

H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni

R43

Pidage silmas, et see kriteerium kehtib ka teadaolevate lagunemissaaduste kohta nagu formaldehüüd toodete puhul, millest eraldub formaldehüüdi.

Eespool esitatud nõuet ei kohaldata selliste ainete ja segude suhtes, mille omadused tootmisprotsessis muutuvad nii, et kirjeldatud ohtu enam ei ole (nt ei ole enam bioloogiliselt kättesaadavad või muutuvad keemiliselt).

Lõpptoodet ei tohi märgistada eespool esitatud ohulausetega.

Erandid

Kõnealust nõuet ei kohaldata järgmiste ainete ja segude suhtes:

| Pindaktiivsed ained
  kogusisaldusega lõpptootes < 20 % | H400 Väga mürgine veeorganismidele | R50 |
| --- | --- | --- |
| Üksnes säilivuse tagamiseks kasutatavad biotsiidid (7)

  (ainult vedelikud, mille pH tase on 2–12 ja toimeaine massiprotsent kuni 0,1) | H331 Sissehingamisel mürgine | R23 |
| H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi | R42 |
| H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni | R43 |
| H400 Väga mürgine veeorganismidele | R50 |
| Ensüümid (8) | H400 Väga mürgine veeorganismidele | R50 |
| H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi | R42 |
| H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni | R43 |
| Pleegitamisel kasutatavad katalüsaatorid (8) | H400 Väga mürgine veeorganismidele | R50 |
| NTA (trinaatriumnitrilotriatsetaat) lisandina MGDAs (metüülglütsiindiatsetaat) ja GLDAs (dikarboksümetüülglutamiinhape) (9) | H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe | R40 |

Pindaktiivsed ained

kogusisaldusega lõpptootes < 20 %

H400 Väga mürgine veeorganismidele

R50

Üksnes säilivuse tagamiseks kasutatavad biotsiidid (7)

(ainult vedelikud, mille pH tase on 2–12 ja toimeaine massiprotsent kuni 0,1)

H331 Sissehingamisel mürgine

R23

H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi

R42

H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni

R43

H400 Väga mürgine veeorganismidele

R50

Ensüümid (8)

H400 Väga mürgine veeorganismidele

R50

H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi

R42

H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni

R43

Pleegitamisel kasutatavad katalüsaatorid (8)

H400 Väga mürgine veeorganismidele

R50

NTA (trinaatriumnitrilotriatsetaat) lisandina MGDAs (metüülglütsiindiatsetaat) ja GLDAs (dikarboksümetüülglutamiinhape) (9)

H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe

R40

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab sellele kriteeriumile vastavuse tõendamiseks deklaratsiooni selle kohta, et ühtki koostisainet ei ole klassifitseeritud mitte ühtegi ohuklassi, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaste ohulausetega, kuivõrd seda on võimalik kindlaks teha vähemalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII lisas esitatud nõuetele vastava teabe põhjal. Kõnealusele deklaratsioonile lisatakse tõendina eespool olevas loendis esitatud ohulausetega seotud asjakohaseid omadusi käsitlev kokkuvõtlik teave koos üksikasjadega, mida on täpsustatud määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa punktides 10, 11 ja 12 (ohutuskaartide koostamise nõuded).

Teavet ainete omaduste kohta võib saada ka muul viisil kui katsetega, näiteks alternatiivmeetoditega, nagu in vitro meetodid, kvantitatiivsete struktuuri-aktiivsuse mudelitega või kasutades määruse (EÜ) nr 1907/2006 XI lisa kohast ainete rühmitamist või ülekandvat lähenemisviisi. Asjakohaste andmete ühine kasutamine on väga soovitatav.

Esitatav teave peab olema seotud aine või segu vormide või füüsikalise olekuga, milles see on lõplikus tootes.

REACH-määruse IV või V lisas loetletud ainete puhul, mis on registreerimiskohustusest vabastatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 2 lõike 7 punktidele a või b, piisab eespool esitatud nõuete täitmiseks sellekohase deklaratsiooni esitamisest.

c)   Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 lõike 1 kohaselt loetletud ained

Määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 6 lõike 6 kohasest väljajätmisest ei tehta erandit aine puhul, mis on tunnistatud väga kõrge riskiteguriga aineks ja mis on kantud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 59 ettenähtud nimekirja ning mille sisaldus segus on suurem kui 0,010 %.

Hindamine ja kontroll: määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 kohasesse kandidaatainete loetellu kantud väga ohtlikuks peetavate ainete loetelu on järgmisel aadressil: http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Viide loetelule esitatakse taotluse esitamise kuupäevaga. Taotleja esitab pädevale asutusele toote täpse koostise. Samuti esitab taotleja kõnealusele kriteeriumile vastavuse deklaratsiooni koos asjakohaste dokumentidega, nagu materjalitarnijate allkirjastatud vastavusdeklaratsioonid ning asjakohased ainete või segude ohutuskaartide koopiad.

d)   Määratletud piiratud kasutusega koostisained – lõhnaained

Tootes ei tohi olla lõhnaaineid, mis sisaldavad nitromuskusi või polütsüklilisi muskusi.

Iga tootele koostisainena lisatava lõhnakomponendi valmistamisel ja käitlemisel tuleb järgida Rahvusvahelise Lõhnaainete Assotsiatsiooni (IFRA) tegevusjuhiseid. Tegevusjuhised on esitatud IFRA veebisaidil: http://www.ifraorg.org. Valmistajad peavad järgima IFRA standardites esitatud soovitusi keelamise, piiratud kasutuse ja materjalide jaoks ettenähtud puhtusekriteeriumide kohta.

Lõhnaained, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 648/2004 (10) detergentide kohta (VII lisa) sätestatud deklareerimisnõuet ja mis ei ole juba 4. kriteeriumi punkti b kohaselt välja arvatud lõhnaained, võivad lõpptootes esineda mahus ≥ 0,010 % (≥ 100 miljondikku) aine kohta.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab täidetud ja allkirjastatud vastavusdeklaratsiooni, milles on märgitud tootes sisalduvate lõhnaainete kogus. Taotleja esitab ka lõhnaaine tootjalt saadud deklaratsiooni, kus on kindlaks määratud kõik need lõhnaaine koostisained, mis on loetletud nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ (11) III lisa I osas.

e)   Biotsiidid

| i) | Toode võib sisaldada üksnes toote säilitamiseks vajalikke biotsiide ainult selleks vajalikus koguses. See ei kehti pindaktiivsete ainete kohta, millel võivad samuti olla biotsiididele iseloomulikud omadused.

  Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kõikide lisatud biotsiidide kohta materjaliohutuskaartide koopiad koos teabega tootes kasutatud biotsiidide täpse koguse kohta. Biotsiidide valmistaja või tarnija esitab teabe toote säilitamiseks vajaliku biotsiidikoguse kohta. |
| --- | --- |

i)

Toode võib sisaldada üksnes toote säilitamiseks vajalikke biotsiide ainult selleks vajalikus koguses. See ei kehti pindaktiivsete ainete kohta, millel võivad samuti olla biotsiididele iseloomulikud omadused.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kõikide lisatud biotsiidide kohta materjaliohutuskaartide koopiad koos teabega tootes kasutatud biotsiidide täpse koguse kohta. Biotsiidide valmistaja või tarnija esitab teabe toote säilitamiseks vajaliku biotsiidikoguse kohta.

| ii) | Keelatud on pakendil või muul moel väita või vihjata, et tootel on mikroobivastane või desinfitseeriv toime.

  Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele igale pakenditüübile kantava teksti ja selle kujunduse ja/või iga pakenditüübi näidise. |
| --- | --- |

ii)

Keelatud on pakendil või muul moel väita või vihjata, et tootel on mikroobivastane või desinfitseeriv toime.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele igale pakenditüübile kantava teksti ja selle kujunduse ja/või iga pakenditüübi näidise.

| iii) | Toode võib sisaldada biotsiide tingimusel, et need ei ole bioakumuleeruvad. Biotsiidi ei peeta bioakumuleeruvaks, kui selle BCF < 100 või log Kow < 3,0. Kui nii BCF kui ka log Kow väärtused on teada, kasutatakse kõrgeimat mõõdetud BCF väärtust.

  Hindamine ja kontroll: tootja esitab kõikide lisatud biotsiidide kohta materjaliohutuskaartide koopiad koos teabega nende BCF ja/või log Kow väärtuste kohta. |
| --- | --- |

iii)

Toode võib sisaldada biotsiide tingimusel, et need ei ole bioakumuleeruvad. Biotsiidi ei peeta bioakumuleeruvaks, kui selle BCF < 100 või log Kow < 3,0. Kui nii BCF kui ka log Kow väärtused on teada, kasutatakse kõrgeimat mõõdetud BCF väärtust.

Hindamine ja kontroll: tootja esitab kõikide lisatud biotsiidide kohta materjaliohutuskaartide koopiad koos teabega nende BCF ja/või log Kow väärtuste kohta.

f)   Ensüümid

Ensüümid peavad olema kas vedelal kujul või tolmuvabade graanulitena. Ensüümid ei tohi sisaldada tootmisprotsessist pärinevaid mikroorganisme.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kõikide lisatud ensüümide kohta materjaliohutuskaartide koopiad koos tõendusmaterjaliga, et ensüümid on vabad mikroorganismijääkidest.

5. kriteerium.   Pakendamisnõuded

a)   Massi/kasulikkuse suhe (weight-utility ratio, WUR)

Toote massi/kasulikkuse suhe (WUR) ei tohi ületada järgmisi väärtusi:

| Toote liik/vee karedusaste | WUR (g/kg pesu kohta) |
| --- | --- |
| Pehme vesi | Keskmine | Kare vesi |
| Pulbrid | 1,5 | 2,0 | 2,5 |
| Vedelikud | 2,0 | 2,5 | 3,0 |

Toote liik/vee karedusaste

WUR (g/kg pesu kohta)

Pehme vesi

Keskmine

Kare vesi

Pulbrid

1,5

2,0

2,5

Vedelikud

2,0

2,5

3,0

Massi/kasulikkuse suhe (WUR) arvutatakse üksnes müügipakendi kohta ning iga mitmekomponendilisse süsteemi kuuluva toote kohta (sealhulgas korgikapslid, korgid ja käsipumbad/pihustid), kasutades järgmist valemit:

Formula

kus:

| Wi | = | pakendikomponendi (i) mass (g), kaasa arvatud märgis, kui seda kasutatakse; |
| --- | --- | --- |
| Ui | = | taaskasutamata (toormel põhineva) materjali mass (g) pakendikomponendis (i). Kui taaskasutatud materjali osakaal pakendikomponendis on 0 %, siis Ui = Wi. |
| Di | = | pakendikomponendis (i) sisalduvate funktsionaalsete ühikute arv. Funktsionaalne ühik = doos grammides ühe kilogrammi pestava pesu kohta. WURi arvutamisel tuleb vee kõikide karedusastmete puhul kasutada suurimat soovitatud doosi. |
| ri | = | ringlussevõtu kordade arv, st kui mitu korda esmast pakendit (i) kasutatakse samal otstarbel taaskasutamis- või täitmissüsteemi kaudu. r = 1, kui pakendit samal otstarbel ei taaskasutata. Pakendi taaskasutamise korral määratakse ringlussevõtu kordade arvuks 1, v.a juhul, kui taotleja suudab tõendada suuremat arvu. |

Wi

=

pakendikomponendi (i) mass (g), kaasa arvatud märgis, kui seda kasutatakse;

Ui

=

taaskasutamata (toormel põhineva) materjali mass (g) pakendikomponendis (i). Kui taaskasutatud materjali osakaal pakendikomponendis on 0 %, siis Ui = Wi.

Di

=

pakendikomponendis (i) sisalduvate funktsionaalsete ühikute arv. Funktsionaalne ühik = doos grammides ühe kilogrammi pestava pesu kohta. WURi arvutamisel tuleb vee kõikide karedusastmete puhul kasutada suurimat soovitatud doosi.

ri

=

ringlussevõtu kordade arv, st kui mitu korda esmast pakendit (i) kasutatakse samal otstarbel taaskasutamis- või täitmissüsteemi kaudu. r = 1, kui pakendit samal otstarbel ei taaskasutata. Pakendi taaskasutamise korral määratakse ringlussevõtu kordade arvuks 1, v.a juhul, kui taotleja suudab tõendada suuremat arvu.

Erandid

Selle nõudega ei ole hõlmatud rohkem kui 80 % ulatuses taaskasutatud materjali või rohkem kui 80 % ulatuses taastuvtoorainest plastikut sisaldavad plastik-/paber-/papp-pakendid.

Pakend loetakse taaskasutatuks, kui valmistaja on kogunud pakendi valmistamiseks kasutatud toormaterjali jaotus- või tarbimisetapis. Kui tooraineks on materjali valmistaja tootmisprotsessis tekkinud tööstusjäätmed, ei peeta materjali taaskasutatud materjaliks.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kõikide toodete WUR-näitaja arvutuse. Arvutustabel selle arvutamiseks on saadaval ELi ökomärgise veebisaidil. Taotleja esitab täidetud ja allakirjutatud deklaratsiooni müügipakendis sisalduva ringlusse võetud või taastuvtoorainest saadud materjali protsendimäära kohta pakendis. Pakendi taastäitmise heakskiitmiseks peab taotleja ja/või jaemüüja esitama dokumendid selle kohta, et täitmisvõimalus on turul olemas.

b)   Plastikpakend

Plastikpakendiks võib kasutada üksnes selliseid ftalaate, mille riskihindamine on taotluse esitamise ajaks läbi viidud ja mida ei ole liigitatud 4. kriteeriumi punkti b (ja selle kombinatsioonide) alla kuuluvaks.

Ringlusse võtmiseks ettenähtud pakendi eri osade identifitseerimise võimaldamiseks tuleb müügipakendi plastikosad märgistada vastavalt standardi DIN 6120 2. osale või samaväärsetele nõuetele. Seda nõuet ei kohaldata korgikapslite ja pumpade suhtes.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab täidetud ja allkirjastatud vastavusdeklaratsiooni.

6. kriteerium.   Pesemisvõime (kasutuskõlblikkus)

Tootja/taotleja peab dokumenteerima pesuvahendi esmased pesuomadused nagu mustuse ja plekkide eemaldamise võime, kasutades selleks spetsiaalselt määritud tekstiilesemeid, mis katse käigus ära pestakse.

Katse võib läbi viia nii tehases kui ka sellest väljaspool asuvas laboris, kui on täidetud II liite punktis a sätestatud tingimused. Katsetamisel tuleb kasutada doosi, mida soovitatakse kasutada eri karedus- ja määrdumisastmete jaoks ette nähtud kõige madalama soovitatud temperatuuri puhul. Tekstiilesemete määrdumisastet mõõdetakse enne ja pärast pesemist. Katsetulemusi hinnatakse laboris ning need tuleb katsearuandes selgelt ära märkida.

Pesuvahendi kõrvalomadusi, nagu selle pleegitav mõju, pleekimis- või kahjustusfaktor, tuhasisaldus, hallinemise ja värviandmise suurenemine, võib mõõta näiteks mitmekordselt pestava katsematerjali abil ning analüüsida tulemusi kooskõlas standardiga ISO 4312.

Katsematerjalina võib kasutada järgmist:

| — | WFK-PCMS-55 tööstusliku pesu pesemiseks, koosneb 13 eri päritolu plekkidega lapist (WFK-Cleaning Technology Research Institute, Saksamaa); |
| --- | --- |

—

WFK-PCMS-55 tööstusliku pesu pesemiseks, koosneb 13 eri päritolu plekkidega lapist (WFK-Cleaning Technology Research Institute, Saksamaa);

| — | EMPA 102, riidetükk 15 eri päritolu värske plekiga (Swiss EMPA-Testmaterials) |
| --- | --- |

—

EMPA 102, riidetükk 15 eri päritolu värske plekiga (Swiss EMPA-Testmaterials)

| — | DTI (Danish Technology Institute) riidetükid tööstuslike (või nendega samaväärsete) pesumasinate jaoks. |
| --- | --- |

—

DTI (Danish Technology Institute) riidetükid tööstuslike (või nendega samaväärsete) pesumasinate jaoks.

Eespool nimetatud laboratoorse katse asemel võib pesuvahendi tõhusust tõendada kasutaja poolt tehtud katsete abil. Kasutajakatse tegemisel tuleb järgida II liite punktis b sätestatud nõudeid.

Laboratoorse katse ja kasutajakatse suhtes kohaldatakse järgmist.

Toote katsetamisel saadud tulemusi tuleb võrrelda võrdlustoote katsetamisel saadud tulemustega. Võrdlustootena võib kasutada ükskõik missugust turul pakutavat tuntud toodet või kasutajakatse puhul seda toodet, mida ta tavaliselt kasutab. Katsetatav toode peab olema vähemalt sama tõhus kui võrdlustoode või sellest tõhusam.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab katsearuande, mis näitab, et toode vastab valitud katse puhul kindlaksmääratud miinimumnõuetele; vt ka II liide, punktid a ja b.

7. kriteerium.   Automaatdoseerimissüsteemid

Kliendile pakutakse mitmekomponendilisi süsteeme koos automaatdoseerimissüsteemide ja juhitava doseerimise süsteemidega.

Selleks et tagada automaatdoseerimissüsteemide doosi õige suurus, peab tootja/tarnija kehtestama tavapäraste kliendikontrollide korra. Kõnealused kliendikontrollid, mis toimuvad märgise kehtivuse ajal vähemalt üks kord aastas kõikides kliendikontrolli nimekirja kantud kohtades, peavad hõlmama ka doseerimisseadmete kalibreerimist. Kliendikontrolle võib teha ka kolmas isik.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kirjalikud dokumendid, milles määratakse kindlaks kontrollide teostajad, kontrollide sagedus ja nende sisu.

8. kriteerium.   Kasutajale antav teave – ELi ökomärgisel esitatav teave

a)   Pakendil olev teave / toote teabeleht

Pakendil olev teave ja/või toote teabeleht peab sisaldama järgmisi pesemissoovitusi (või nendega samaväärseid soovitusi). Pesemissoovitused peavad sisaldama näiteid tekstiilide määrdumisastmete liigitamise kohta ning hõlmama järgmist teksti:

| — | Peske madalaimal soovitatud temperatuuril. |
| --- | --- |

—

Peske madalaimal soovitatud temperatuuril.

| — | Peske alati suurimal võimalikul koormusel. |
| --- | --- |

—

Peske alati suurimal võimalikul koormusel.

| — | Doseerige vastavalt vee karedusele ja määrdumisastmele, järgige doseerimisjuhiseid. |
| --- | --- |

—

Doseerige vastavalt vee karedusele ja määrdumisastmele, järgige doseerimisjuhiseid.

| — | Selle ELi ökomärgisega toote kasutamine ja kasutusjuhendi järgimine aitab vähendada vee saastamist, jäätmeteket ja energiatarvet. |
| --- | --- |

—

Selle ELi ökomärgisega toote kasutamine ja kasutusjuhendi järgimine aitab vähendada vee saastamist, jäätmeteket ja energiatarvet.

b)   Väited pakendil

Üldiselt tuleb pakendil esitatud väited (nt väited toote pesemistõhususe kohta madalal temperatuuril, teatavat tüüpi plekkide eemaldamise võime kohta, kasulikkuse kohta teatavat tüüpi või värvi riideesemete puhul või toote eriomaduste/kasulikkuse kohta) tõendada pesemisvõime kohta koostatud katsearuannetega.

| — | Näiteks kui väidetakse, et toode toimib tõhusalt temperatuuril 20 °C, peab pesemisvõime katse olema tehtud temperatuuril ≤ 20 °C (sama kehtib ka muude alla 40 °C temperatuuri kohta esitatud väidete suhtes). |
| --- | --- |

—

Näiteks kui väidetakse, et toode toimib tõhusalt temperatuuril 20 °C, peab pesemisvõime katse olema tehtud temperatuuril ≤ 20 °C (sama kehtib ka muude alla 40 °C temperatuuri kohta esitatud väidete suhtes).

| — | Näiteks kui väidetakse, et toode eemaldab tõhusalt teatavat tüüpi plekke, peab see olema kinnitatud tõhususkatsega. |
| --- | --- |

—

Näiteks kui väidetakse, et toode eemaldab tõhusalt teatavat tüüpi plekke, peab see olema kinnitatud tõhususkatsega.

c)   ELi ökomärgisel esitatav teave

Logo peab olema nähtav ja loetav. ELi ökomärgise kasutamine on kaitstud ELi esmaste õigusaktidega. Toode peab olema varustatud ELi ökomärgise registreerimisnumbri või litsentsinumbriga, mis on loetav ja selgesti nähtav.

Vabatahtlik tekstiväljaga märgis peab sisaldama järgmist:

| — | Vähendatud mõju veeökosüsteemidele |
| --- | --- |

—

Vähendatud mõju veeökosüsteemidele

| — | Ohtlike ainete piiratud sisaldus |
| --- | --- |

—

Ohtlike ainete piiratud sisaldus

| — | Töövõime testitud |
| --- | --- |

—

Töövõime testitud

Vabatahtliku tekstiväljaga märgise kasutamise juhised on esitatud pealkirja all „Ökomärgise logo kasutamise juhised” järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Hindamine ja kontroll (a–c): taotleja esitab toote märgise/toote teabelehe näidise ja deklaratsiooni, mis tõendab vastavust sellele kriteeriumile. Tootel olevad väited peavad olema tõendatud nõuetekohaste katsearuannetega.

---

(1)  DID-number on koostisaine number DID-loendis (pesuvahendite koostisosade andmebaas) ja seda kasutatakse 2. ja 3. kriteeriumile vastavuse määramisel. Vt I liide.

(2)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(3)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

(4)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

(5)  Määrus (EÜ) nr 1272/2008.

(6)  Direktiiv 67/548/EMÜ, mis on kohandatud REACHiga vastavalt direktiivile 2006/121/EÜ ja direktiivile 1999/45/EÜ (muudetud).

(7)  Erandit kohaldatakse ainult 4. kriteeriumi punkti b puhul. Biotsiidide puhul tuleb järgida 4. kriteeriumi punkti e.

(8)  Sealhulgas valmististes sisalduvad stabilisaatorid ja muud lisaained.

(9)  Sisaldus toormaterjalis alla 1,0 % juhul, kui kogusisaldus lõpptootes on alla 0,10 %.

(10)  ELT L 104, 8.4.2004, lk 1.

(11)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

I liide

Detergentide koostisainete andmebaas (DID-loend)

DID-loend (A-osa) sisaldab teavet detergentide koostisse kuuluvate koostisainete mürgise mõju kohta veekeskkonnale ja nende biolagunevuse kohta. Loend sisaldab teavet suure hulga pesemis- ja puhastusvahendites sisalduvate ainete mürgisuse ja biolagunevuse kohta. Loend ei ole ammendav, kuid DID-loendi B-osas on esitatud suunised, kuidas määrata kindlaks koostisaine parameetrid (nt mürgisustegur (TF) ja lagunevustegur (DF), mida kasutatakse kriitilise lahjendusmäära arvutamiseks) juhul, kui kõnealune aine ei ole kantud DID-loendisse. See loetelu on vaid üldine teabeallikas ja DID-loendisse kuuluvad ained ei ole ELi ökomärgisega toodetes kasutamiseks automaatselt heaks kiidetud. DID-loend (A-osa ja B-osa) on esitatud ELi ökomärgise veebisaidil.

Kui puuduvad andmed aine mürgise mõju kohta veekeskkonnale ja selle biolagunevuse kohta, võib selle mürgisusteguri ja lagunevusteguri hindamiseks kasutada struktuurianaloogiat (samalaadseid aineid). ELi ökomärgiseid väljastav pädev asutus kinnitab selliste struktuurianaloogide kõlblikkuse. Alternatiivselt võib kohaldada halvimat stsenaariumi, kasutades allpool esitatud parameetreid:

Halvim stsenaarium:

| | Äge mürgisus | Krooniline mürgisus | Lagundatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Koostisaine | LC50/EC50 | SF(äge) | TF(äge) | NOEC (1) | SF(krooniline)
   (1) | TF(krooniline) | DF | Aeroobne | Anaeroobne |
| „Nimetus” | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Äge mürgisus

Krooniline mürgisus

Lagundatavus

Koostisaine

LC50/EC50

SF(äge)

TF(äge)

NOEC (1)

SF(krooniline)
   (1)

TF(krooniline)

DF

Aeroobne

Anaeroobne

„Nimetus”

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Kiire biolagunevuse dokumenteerimine

Kiire biolagunevuse dokumenteerimiseks kasutatakse järgmist meetodit:

| 1) | kuni 1. detsembrini 2010 ja üleminekuperioodi jooksul alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015: | direktiivis 67/548/EMÜ, eelkõige selle V lisa osas C4 sätestatud katsemeetodid kiire biolagunevuse dokumenteerimiseks või nendega samaväärsed OECD 301 A–F või ISO katsemeetodid. |
| --- | --- | --- |

1)

kuni 1. detsembrini 2010 ja üleminekuperioodi jooksul alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015:

direktiivis 67/548/EMÜ, eelkõige selle V lisa osas C4 sätestatud katsemeetodid kiire biolagunevuse dokumenteerimiseks või nendega samaväärsed OECD 301 A–F või ISO katsemeetodid.

| | Kümnepäevase akna põhimõtet ei kohaldata pindaktiivsete ainete suhtes. Vastuvõetavuse künnis on 70 % direktiivi 67/548/EMÜ V lisa osades C4(A) ja C4(B) osutatud meetodite ja nendega samaväärsete OECD 301 A ning E või ISO katsemeetodite puhul ja 60 % C4-C, C4-D, C4-E ja C4-F meetodite (ja nendega samaväärsete OECD 301 B, C, D ning F või ISO katsemeetodite) puhul; |
| --- | --- |

Kümnepäevase akna põhimõtet ei kohaldata pindaktiivsete ainete suhtes. Vastuvõetavuse künnis on 70 % direktiivi 67/548/EMÜ V lisa osades C4(A) ja C4(B) osutatud meetodite ja nendega samaväärsete OECD 301 A ning E või ISO katsemeetodite puhul ja 60 % C4-C, C4-D, C4-E ja C4-F meetodite (ja nendega samaväärsete OECD 301 B, C, D ning F või ISO katsemeetodite) puhul;

| 2) | pärast 1. detsembrit 2015 ja üleminekuperioodi jooksul alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015:
  määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud katsemeetodid. |
| --- | --- |

2)

pärast 1. detsembrit 2015 ja üleminekuperioodi jooksul alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015:

määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud katsemeetodid.

Anaeroobse biolagunevuse dokumenteerimine

Standardkatse anaeroobse lagunevuse määramiseks tehakse katsemeetodiga EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juuni 1988), OECD 311 või muu samaväärse katsemeetodiga, kusjuures nõutav täieliku lagunevuse määr anaeroobsetes tingimustes on 60 %. Selle dokumenteerimiseks, et aine 60 % täieliku anaeroobse biolagunevuse määr on saavutatud, võib kasutada ka vastava anaeroobse keskkonna tingimuste modelleerimist.

DID-loendisse mittekuuluvate ainete ekstrapoleerimine

Kui koostisaine ei ole kantud DID-loendisse, võib anaeroobse biolagunevuse dokumenteerimiseks toimida järgmiselt:

| 1) | Sobival juhul kasutatakse ekstrapoleerimist. Ühe lähteainega saadud tulemusi kasutatakse selle aine struktuurianaloogiks oleva pindaktiivse aine täieliku anaeroobse biolagunevuse määramiseks ekstrapoleerimise abil. Kui teatava pindaktiivse aine (või homoloogide grupi) puhul on DID-loendi andmetega tõendatud, et aine on anaeroobselt biolagunev, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt C12-15 A 1–3 EO sulfaat [DID nr 8] on anaeroobsetes tingimustes biolagunev, järelikult võib oletada, et ka C12-15 A 6 EO sulfaat on samamoodi anaeroobselt biolagunev). Kui teatava pindaktiivse aine anaeroobne biolagunevus on tõendatud sobiva katsemeetodi abil, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt kirjanduse andmeid, mis kinnitavad alküülestrite ammooniumsoolade gruppi kuuluvate pindaktiivsete ainete biolagunevust, võib kasutada ka muude alküülahela(te)s estersidemeid sisaldavate kvaternaarsete ammooniumsoolade samalaadse anaeroobse biolagunevuse dokumenteerimiseks). |
| --- | --- |

1)

Sobival juhul kasutatakse ekstrapoleerimist. Ühe lähteainega saadud tulemusi kasutatakse selle aine struktuurianaloogiks oleva pindaktiivse aine täieliku anaeroobse biolagunevuse määramiseks ekstrapoleerimise abil. Kui teatava pindaktiivse aine (või homoloogide grupi) puhul on DID-loendi andmetega tõendatud, et aine on anaeroobselt biolagunev, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt C12-15 A 1–3 EO sulfaat [DID nr 8] on anaeroobsetes tingimustes biolagunev, järelikult võib oletada, et ka C12-15 A 6 EO sulfaat on samamoodi anaeroobselt biolagunev). Kui teatava pindaktiivse aine anaeroobne biolagunevus on tõendatud sobiva katsemeetodi abil, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt kirjanduse andmeid, mis kinnitavad alküülestrite ammooniumsoolade gruppi kuuluvate pindaktiivsete ainete biolagunevust, võib kasutada ka muude alküülahela(te)s estersidemeid sisaldavate kvaternaarsete ammooniumsoolade samalaadse anaeroobse biolagunevuse dokumenteerimiseks).

| 2) | Tehakse anaeroobse lagunevuse sõelkatse. Kui uus katsetamine on vajalik, tehakse sõelkatse, kasutades meetodit EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juuni 1988), OECD 311 või muud samaväärset meetodit. |
| --- | --- |

2)

Tehakse anaeroobse lagunevuse sõelkatse. Kui uus katsetamine on vajalik, tehakse sõelkatse, kasutades meetodit EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juuni 1988), OECD 311 või muud samaväärset meetodit.

| 3) | Tehakse lagunevuse katse väikese annusega. Kui on vaja uusi katseid, kuid sõelkatsete puhul esineb eksperimentaalseid raskusi (nt lagunemise aeglustumine uuritava aine mürgisuse tõttu), korratakse katset pindaktiivse aine väikese doosiga, kusjuures lagunemist jälgitakse 14C-mõõtmismeetodil või keemiliste analüüside abil. Väikese doosi katse puhul võib kasutada OECD 308 (august 2000) meetodit või muud samaväärset meetodit. |
| --- | --- |

3)

Tehakse lagunevuse katse väikese annusega. Kui on vaja uusi katseid, kuid sõelkatsete puhul esineb eksperimentaalseid raskusi (nt lagunemise aeglustumine uuritava aine mürgisuse tõttu), korratakse katset pindaktiivse aine väikese doosiga, kusjuures lagunemist jälgitakse 14C-mõõtmismeetodil või keemiliste analüüside abil. Väikese doosi katse puhul võib kasutada OECD 308 (august 2000) meetodit või muud samaväärset meetodit.

---

(1)  Kui kasutamiskõlblikke andmeid kroonilise mürgisuse kohta ei leita, on need lahtrid tühjad. Sellisel juhul loetakse, et TF(krooniline) = TF(äge).

II liide

a)   Laboratoorne katse

Analüüsi tegemiseks kasutatav laboratoorium peab vastama EN ISO 17025 standardi üldnõuetele või olema ametlikult heaks kiidetud analüüsilaboratoorium, milles järgitakse häid laboratooriumitavasid.

Taotleja analüüsilaboratooriumile/mõõtmisvahenditele võib analüüside ja mõõtmiste tegemiseks anda heakskiidu järgmistel juhtudel:

| — | ametivõimud kontrollivad proovivõtu- ja analüüsiprotsessi või |
| --- | --- |

—

ametivõimud kontrollivad proovivõtu- ja analüüsiprotsessi või

| — | tootja on kehtestanud kvaliteedisüsteemi, mis hõlmab nii katseid kui ka analüüsimist ning mis on sertifitseeritud kooskõlas standardiga ISO 9001 või |
| --- | --- |

—

tootja on kehtestanud kvaliteedisüsteemi, mis hõlmab nii katseid kui ka analüüsimist ning mis on sertifitseeritud kooskõlas standardiga ISO 9001 või

| — | tootja suudab tõendada, et sõltumatu katseasutuse ja tootja katselabori poolt paralleelkatsena tehtud esmase katsetamise tulemused olid omavahel kooskõlas ja et tootja võtab proove vastavalt nõuetekohasele proovivõtukavale. |
| --- | --- |

—

tootja suudab tõendada, et sõltumatu katseasutuse ja tootja katselabori poolt paralleelkatsena tehtud esmase katsetamise tulemused olid omavahel kooskõlas ja et tootja võtab proove vastavalt nõuetekohasele proovivõtukavale.

Tootja katselaborile võib anda pesemisvõimega seotud katsete dokumenteerimiseks heakskiidu juhul, kui on täidetud järgmised lisanõuded:

| — | ökomärgistega seotud organisatsioonidel peab olema võimalik kontrollida testide tegemist; |
| --- | --- |

—

ökomärgistega seotud organisatsioonidel peab olema võimalik kontrollida testide tegemist;

| — | ökomärgiseid välja andval organisatsioonil peab olema juurdepääs kogu tootega seotud teabele; |
| --- | --- |

—

ökomärgiseid välja andval organisatsioonil peab olema juurdepääs kogu tootega seotud teabele;

| — | proovid tuleb katselaborile esitada nii, et need oleksid anonüümsed; |
| --- | --- |

—

proovid tuleb katselaborile esitada nii, et need oleksid anonüümsed;

| — | pesemisvõimega seotud katset tuleb kirjeldada kvaliteedikontrollisüsteemis. |
| --- | --- |

—

pesemisvõimega seotud katset tuleb kirjeldada kvaliteedikontrollisüsteemis.

b)   Kasutajakatse

| 1. | Katsetulemused peab esitama vähemalt viis asjaomase toote kasutajate hulgast valitud klienti. |
| --- | --- |

1.

Katsetulemused peab esitama vähemalt viis asjaomase toote kasutajate hulgast valitud klienti.

| 2. | Katse tegemise kord ja pesupesemisvahendi doos peab olema kooskõlas tootja soovitustega. |
| --- | --- |

2.

Katse tegemise kord ja pesupesemisvahendi doos peab olema kooskõlas tootja soovitustega.

| 3. | Katsed peavad kestma vähemalt neli nädalat. |
| --- | --- |

3.

Katsed peavad kestma vähemalt neli nädalat.

| 4. | Iga katsekeskus peab hindama toote või mitmekomponendilise süsteemi kasutuskõlblikkust, doseeritavust, kokkusurutavust, väljapestavust ja lahustuvust. |
| --- | --- |

4.

Iga katsekeskus peab hindama toote või mitmekomponendilise süsteemi kasutuskõlblikkust, doseeritavust, kokkusurutavust, väljapestavust ja lahustuvust.

| 5. | Iga katsekeskus peab hindama toote või mitmekomponendilise süsteemi tõhusust, vastates järgmiste näitajatega seotud küsimustele (või allpool esitatud küsimustega sarnastele küsimustele):






  a) | võime pesta kergelt määrdunud, keskmiselt määrdunud või väga määrdunud esemeid; |
| --- | --- | --- |

5.

Iga katsekeskus peab hindama toote või mitmekomponendilise süsteemi tõhusust, vastates järgmiste näitajatega seotud küsimustele (või allpool esitatud küsimustega sarnastele küsimustele):

a)

võime pesta kergelt määrdunud, keskmiselt määrdunud või väga määrdunud esemeid;

| b) | hinnang peamistele pesuomadustele, näiteks mustuse ja plekkide eemaldamise võime ja pleegitav mõju; |
| --- | --- |

b)

hinnang peamistele pesuomadustele, näiteks mustuse ja plekkide eemaldamise võime ja pleegitav mõju;

| c) | hinnang pesuvahendi kõrvalmõjudele, näiteks valge pesu hallinemine, värvilise pesu värvisäästvus ja värviandmist soodustav mõju; |
| --- | --- |

c)

hinnang pesuvahendi kõrvalmõjudele, näiteks valge pesu hallinemine, värvilise pesu värvisäästvus ja värviandmist soodustav mõju;

| d) | hinnang sellele, kuidas loputusvahend mõjutab pesu kuivatamist, triikimist või kalandrimist; |
| --- | --- |

d)

hinnang sellele, kuidas loputusvahend mõjutab pesu kuivatamist, triikimist või kalandrimist;

| e) | testis osaleja hinnang kliendikontrollide korralduse kohta. |
| --- | --- |

e)

testis osaleja hinnang kliendikontrollide korralduse kohta.

| 6. | Hinnangu andmisel tuleb kasutada vähemalt kolme vastusevarianti, näiteks „ei ole piisavalt tõhus”, „piisavalt tõhus” või „väga tõhus”. Katsekeskuse arvamus kliendikontrollide korralduse kohta peab sisaldama vastusevariante „mitterahuldav”, „rahuldav” ja „väga hea”. |
| --- | --- |

6.

Hinnangu andmisel tuleb kasutada vähemalt kolme vastusevarianti, näiteks „ei ole piisavalt tõhus”, „piisavalt tõhus” või „väga tõhus”. Katsekeskuse arvamus kliendikontrollide korralduse kohta peab sisaldama vastusevariante „mitterahuldav”, „rahuldav” ja „väga hea”.

| 7. | Vastused peab esitama vähemalt viis katsekeskust. vähemalt 80 % vastanutest peab hindama toodet kõikides punktides piisavalt tõhusaks või väga tõhusaks (vt punkt 4) ja olema rahul või väga rahul kliendikontrollide korraldusega. |
| --- | --- |

7.

Vastused peab esitama vähemalt viis katsekeskust. vähemalt 80 % vastanutest peab hindama toodet kõikides punktides piisavalt tõhusaks või väga tõhusaks (vt punkt 4) ja olema rahul või väga rahul kliendikontrollide korraldusega.

| 8. | Kõik katse käigus kogutud algandmed peavad olema varustatud nende saamise täpse kirjeldusega. |
| --- | --- |

8.

Kõik katse käigus kogutud algandmed peavad olema varustatud nende saamise täpse kirjeldusega.

| 9. | Katsete tegemise korda tuleb üksikasjalikult kirjeldada. |
| --- | --- |

9.

Katsete tegemise korda tuleb üksikasjalikult kirjeldada.

---

| 24.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/53

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

23. november 2012,

sertifitseerimiskava „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks

(2012/722/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta, (2) mida on muudetud direktiiviga 2009/30/EÜ, (3) eriti selle artikli 7c lõiget 6,

olles konsulteerinud direktiivi 2009/28/EÜ artikli 25 lõike 2 kohaselt asutatud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ on sätestatud biokütuste säästlikkuse kriteeriumid. Direktiivi 98/70/EÜ artiklite 7b, 7c ja IV lisa sätted on sarnased direktiivi 2009/28/EÜ artiklite 17, 18 ja V lisa sätetega. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ on sätestatud biokütuste säästlikkuse kriteeriumid. Direktiivi 98/70/EÜ artiklite 7b, 7c ja IV lisa sätted on sarnased direktiivi 2009/28/EÜ artiklite 17, 18 ja V lisa sätetega.

| (2) | Kui vedelaid ja muid biokütuseid tuleb arvesse võtta direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud põhjustel, peaksid liikmesriigid ettevõtjatelt nõudma direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigete 2–5 kohaste säästlikkuse kriteeriumide täitmise tõendamist. |
| --- | --- |

(2)

Kui vedelaid ja muid biokütuseid tuleb arvesse võtta direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud põhjustel, peaksid liikmesriigid ettevõtjatelt nõudma direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigete 2–5 kohaste säästlikkuse kriteeriumide täitmise tõendamist.

| (3) | Direktiivi 2009/28/EÜ põhjenduses 76 on sedastatud, et tuleks vältida tarbetut koormust tööstusele ning et vabatahtlikud kavad võivad aidata luua tõhusaid lahendusi kõnealuste säästlikkuse kriteeriumide täitmise tagamisel. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2009/28/EÜ põhjenduses 76 on sedastatud, et tuleks vältida tarbetut koormust tööstusele ning et vabatahtlikud kavad võivad aidata luua tõhusaid lahendusi kõnealuste säästlikkuse kriteeriumide täitmise tagamisel.

| (4) | Komisjon võib otsustada, et vabatahtlik riiklik või rahvusvaheline kava tõendab biokütuse saadetiste vastavust direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigete 3–5 kohastele säästlikkuse kriteeriumidele või et kõnealune vabatahtlik riiklik või rahvusvaheline kava, millega mõõdetakse kasvuhoonegaaside heitkoguse vähenemist, sisaldab täpseid andmeid kõnealuse direktiivi artikli 17 lõike 2 kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võib otsustada, et vabatahtlik riiklik või rahvusvaheline kava tõendab biokütuse saadetiste vastavust direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigete 3–5 kohastele säästlikkuse kriteeriumidele või et kõnealune vabatahtlik riiklik või rahvusvaheline kava, millega mõõdetakse kasvuhoonegaaside heitkoguse vähenemist, sisaldab täpseid andmeid kõnealuse direktiivi artikli 17 lõike 2 kohaldamiseks.

| (5) | Komisjon võib sellist vabatahtlikku kava tunnustada viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon võib sellist vabatahtlikku kava tunnustada viie aasta jooksul.

| (6) | Kui ettevõtja esitab komisjoni poolt tunnustatud vabatahtliku kava kohased tõendid või andmed tunnustamisotsuse ulatuses, ei peaks liikmesriik nõudma tarnijalt säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks täiendavaid tõendeid. |
| --- | --- |

(6)

Kui ettevõtja esitab komisjoni poolt tunnustatud vabatahtliku kava kohased tõendid või andmed tunnustamisotsuse ulatuses, ei peaks liikmesriik nõudma tarnijalt säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks täiendavaid tõendeid.

| (7) | Komisjonile esitati 10. veebruaril 2012 taotlus sertifitseerimiskava „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” tunnustamiseks. Kava hõlmab palmiõlitooteid. Tunnustatud kava tuleks avaldada direktiiviga 2009/28/EÜ kehtestatud läbipaistvusplatvormil. Komisjon võtab arvesse tundliku äriteabega seotud kaalutlusi ning võib otsustada avaldada kava üksnes osaliselt. |
| --- | --- |

(7)

Komisjonile esitati 10. veebruaril 2012 taotlus sertifitseerimiskava „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” tunnustamiseks. Kava hõlmab palmiõlitooteid. Tunnustatud kava tuleks avaldada direktiiviga 2009/28/EÜ kehtestatud läbipaistvusplatvormil. Komisjon võtab arvesse tundliku äriteabega seotud kaalutlusi ning võib otsustada avaldada kava üksnes osaliselt.

| (8) | Sertifitseerimiskava „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” hindamise käigus leiti, et sellega on nõuetekohaselt hõlmatud direktiivi 98/70/EÜ artikli 7b lõigete 3, 4 ja 5 ning direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigete 3, 4 ja 5 kohased säästlikkuse kriteeriumid ning et vastavalt direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõikele 1 ning direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõike 1 nõuetele kohaldatakse järelevalveahela meetodit. |
| --- | --- |

(8)

Sertifitseerimiskava „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” hindamise käigus leiti, et sellega on nõuetekohaselt hõlmatud direktiivi 98/70/EÜ artikli 7b lõigete 3, 4 ja 5 ning direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigete 3, 4 ja 5 kohased säästlikkuse kriteeriumid ning et vastavalt direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõikele 1 ning direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõike 1 nõuetele kohaldatakse järelevalveahela meetodit.

| (9) | Sertifitseerimiskava „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” hindamise käigus leiti, et kõnealune kava vastab asjakohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning järgib ka direktiivi 98/70/EÜ IV lisa ja direktiivi 2009/28/EÜ V lisa metoodikanõudeid. |
| --- | --- |

(9)

Sertifitseerimiskava „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” hindamise käigus leiti, et kõnealune kava vastab asjakohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning järgib ka direktiivi 98/70/EÜ IV lisa ja direktiivi 2009/28/EÜ V lisa metoodikanõudeid.

| (10) | Käesolevas otsuses ei käsitleta sertifitseerimiskavaga „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” hõlmatud mis tahes täiendavaid säästlikkuse kriteeriume. Kõnealused täiendavad säästlikkuse kriteeriumid ei ole kohustuslikud direktiivis 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse nõuetele vastamise tõendamisel. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas otsuses ei käsitleta sertifitseerimiskavaga „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” hõlmatud mis tahes täiendavaid säästlikkuse kriteeriume. Kõnealused täiendavad säästlikkuse kriteeriumid ei ole kohustuslikud direktiivis 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse nõuetele vastamise tõendamisel.

| (11) | Sertifitseerimiskava „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” hinnati käesoleva komisjoni rakendusotsuse vastuvõtmisel kehtinud õigusaktide alusel. Õigusliku aluse asjakohaste muudatuste puhul hindab komisjon sertifitseerimiskava lähtuvalt asjaolust, kas kava hõlmab endiselt nõuetekohaselt säästlikkuse kriteeriume, mille suhtes seda on tunnustatud. |
| --- | --- |

(11)

Sertifitseerimiskava „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” hinnati käesoleva komisjoni rakendusotsuse vastuvõtmisel kehtinud õigusaktide alusel. Õigusliku aluse asjakohaste muudatuste puhul hindab komisjon sertifitseerimiskava lähtuvalt asjaolust, kas kava hõlmab endiselt nõuetekohaselt säästlikkuse kriteeriume, mille suhtes seda on tunnustatud.

| (12) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste ja vedelate biokütuste jätkusuutlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste ja vedelate biokütuste jätkusuutlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vabatahtliku sertifitseerimiskavaga „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED”, mille tunnustamiseks esitati komisjonile taotlus 10. veebruaril 2012, tõendatakse, et biokütuse saadetised vastavad direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigete 3, 4 ja 5 ning direktiivi 98/70/EÜ artikli 7b lõigete 3, 4 ja 5 kohastele säästlikkuse kriteeriumidele. Kava sisaldab ka täpseid andmeid direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 2 ja direktiivi 98/70/EÜ artikli 7b lõike 2 kohaldamiseks.

Lisaks sellele võib kava „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” kasutada direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõikele 1 ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõikele 1 vastavuse tõendamiseks.

Artikkel 2

Otsus kehtib viie aasta jooksul pärast selle jõustumist. Kui pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist tehakse kavasse muudatusi, mis võivad mõjutada käesoleva otsuse alust, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi lähtuvalt asjaolust, kas kava hõlmab endiselt nõuetekohaselt säästlikkuse kriteeriume, mille suhtes seda on tunnustatud.

Kui on selgelt tõendatud, et kavas ei ole rakendatud käesoleva otsuse suhtes otsustavatena käsitatavaid aspekte ning kui kõnealuste aspektide suhtes on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi, võib komisjon käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 23. november 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

1

(2)  EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.

2

(3)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 88.

3

---

Parandused

| 24.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/55

---

Nõukogu 22. detsembri 2009. aasta otsuse 2009/1017/EL (milles käsitletakse Ungari Vabariigi asutuste poolt riigiabi andmist põllumajandusmaa ostmiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 348, 29. detsember 2009
  )

Leheküljel 55 põhjenduse 6 teise taande teises lauses

asendatakse

„Toetust võib anda eraisikule, kes ostmise kuupäevaks on põllumajanduses tegutsenud vähemalt 5 hektari istanduse või 1 hektari suuruse muu põllumajandusmaa omanikuna ...”

järgmisega:

„Toetust võib anda eraisikule, kes ostmise kuupäevaks on põllumajanduses tegutsenud vähemalt 0,5 hektari istanduse või 1 hektari suuruse muu põllumajandusmaa omanikuna ...”.

---