# Úradný vestník L 360/2012

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2012.360.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 360 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5529. decembra 2012 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2012.360.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 360

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5529. decembra 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1254/2012 z 11. decembra 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodný štandard finančného výkazníctva 10, medzinárodný štandard finančného výkazníctva 11, medzinárodný štandard finančného výkazníctva 12, medzinárodný účtovný štandard 27 (2011) a medzinárodný účtovný štandard 28 (2011) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1255/2012 z 11. decembra 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy týkajúce sa medzinárodného účtovného štandardu 12, medzinárodných štandardov finančného výkazníctva 1 a 13 a interpretácie 20 Výboru pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva (
  1
  ) | 78 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1256/2012 z 13. decembra 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o Medzinárodný štandard finančného výkazníctva IFRS 7 a Medzinárodný účtovný štandard IAS 32 (
  1
  ) | 145 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1254/2012 z 11. decembra 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodný štandard finančného výkazníctva 10, medzinárodný štandard finančného výkazníctva 11, medzinárodný štandard finančného výkazníctva 12, medzinárodný účtovný štandard 27 (2011) a medzinárodný účtovný štandard 28 (2011) (
  1
  )

1

1

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1255/2012 z 11. decembra 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy týkajúce sa medzinárodného účtovného štandardu 12, medzinárodných štandardov finančného výkazníctva 1 a 13 a interpretácie 20 Výboru pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva (
  1
  )

1

78

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1256/2012 z 13. decembra 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o Medzinárodný štandard finančného výkazníctva IFRS 7 a Medzinárodný účtovný štandard IAS 32 (
  1
  )

1

145

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 29.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/1

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1254/2012

z 11. decembra 2012,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodný štandard finančného výkazníctva 10, medzinárodný štandard finančného výkazníctva 11, medzinárodný štandard finančného výkazníctva 12, medzinárodný účtovný štandard 27 (2011) a medzinárodný účtovný štandard 28 (2011)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 1126/2008 (2) sa prijali určité medzinárodné štandardy a interpretácie, ktoré existovali k 15. októbru 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 1126/2008 (2) sa prijali určité medzinárodné štandardy a interpretácie, ktoré existovali k 15. októbru 2008.

| (2) | Dňa 12. mája 2011 Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) uverejnila medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IFRS 11 Spoločné dohody, IFRS 12 Zverejňovanie podielov v iných účtovných jednotkách, ako aj zmenený a doplnený medzinárodný účtovný štandard (IAS) 27 Individuálna účtovná závierka a IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov. Cieľom IFRS 10 je poskytnúť jednotný model konsolidácie, v ktorom sa ovládanie určuje za základ pre konsolidáciu všetkých druhov účtovných jednotiek. Štandardom IFRS 10 sa nahrádza IAS 27 Konsolidovaná a individuálna účtovná závierka a interpretácia 12 Stáleho interpretačného výboru (SIC) Konsolidácia – subjekty špeciálneho určenia (SIC-12). V IFRS 11 sa stanovujú zásady finančného vykazovania pre strany spoločnej dohody a nahrádza sa ním IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní a SIC-13 Spoločne kontrolované subjekty – nepeňažné vklady spoločníkov. V IFRS 12 sa spájajú, posilňujú a nahrádzajú požiadavky na zverejnenie vzťahujúce sa na dcérske spoločnosti, spoločné dohody, pridružené podniky a nekonsolidované štruktúrované účtovné jednotky. V dôsledku týchto nových IFRS IASB vydala aj zmenené a doplnené štandardy IAS 27 a IAS 28. |
| --- | --- |

(2)

Dňa 12. mája 2011 Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) uverejnila medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IFRS 11 Spoločné dohody, IFRS 12 Zverejňovanie podielov v iných účtovných jednotkách, ako aj zmenený a doplnený medzinárodný účtovný štandard (IAS) 27 Individuálna účtovná závierka a IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov. Cieľom IFRS 10 je poskytnúť jednotný model konsolidácie, v ktorom sa ovládanie určuje za základ pre konsolidáciu všetkých druhov účtovných jednotiek. Štandardom IFRS 10 sa nahrádza IAS 27 Konsolidovaná a individuálna účtovná závierka a interpretácia 12 Stáleho interpretačného výboru (SIC) Konsolidácia – subjekty špeciálneho určenia (SIC-12). V IFRS 11 sa stanovujú zásady finančného vykazovania pre strany spoločnej dohody a nahrádza sa ním IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní a SIC-13 Spoločne kontrolované subjekty – nepeňažné vklady spoločníkov. V IFRS 12 sa spájajú, posilňujú a nahrádzajú požiadavky na zverejnenie vzťahujúce sa na dcérske spoločnosti, spoločné dohody, pridružené podniky a nekonsolidované štruktúrované účtovné jednotky. V dôsledku týchto nových IFRS IASB vydala aj zmenené a doplnené štandardy IAS 27 a IAS 28.

| (3) | Týmto nariadením sa schvaľujú IFRS 10, IFRS 11, IFRS 12 a zmenené a doplnené štandardy IAS 27 a IAS 28, ako aj z nich vyplývajúce zmeny a doplnenia iných štandardov a interpretácií. Uvedené štandardy a zmeny a doplnenia existujúcich štandardov alebo interpretácií obsahujú niekoľko odkazov na IFRS 9, ktoré v súčasnosti nie je možné uplatňovať, keďže Únia ešte neprijala IFRS 9. Akýkoľvek odkaz na IFRS 9 by sa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu mal preto vykladať ako odkaz na IAS 39 Finančné nástroje: Vykazovanie a oceňovanie. Ďalej platí, že akékoľvek následné zmeny a doplnenia IFRS 9 vyplývajúce z prílohy k tomuto nariadeniu nie je možné uplatňovať. |
| --- | --- |

(3)

Týmto nariadením sa schvaľujú IFRS 10, IFRS 11, IFRS 12 a zmenené a doplnené štandardy IAS 27 a IAS 28, ako aj z nich vyplývajúce zmeny a doplnenia iných štandardov a interpretácií. Uvedené štandardy a zmeny a doplnenia existujúcich štandardov alebo interpretácií obsahujú niekoľko odkazov na IFRS 9, ktoré v súčasnosti nie je možné uplatňovať, keďže Únia ešte neprijala IFRS 9. Akýkoľvek odkaz na IFRS 9 by sa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu mal preto vykladať ako odkaz na IAS 39 Finančné nástroje: Vykazovanie a oceňovanie. Ďalej platí, že akékoľvek následné zmeny a doplnenia IFRS 9 vyplývajúce z prílohy k tomuto nariadeniu nie je možné uplatňovať.

| (4) | Konzultácia so skupinou odborných znalcov (TEG) Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG) potvrdzuje, že IFRS 10, IFRS 11, IFRS 12 a zmenené a doplnené štandardy IAS 27 a IAS 28 spĺňajú technické kritériá na prijatie ustanovené v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1606/2002. |
| --- | --- |

(4)

Konzultácia so skupinou odborných znalcov (TEG) Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG) potvrdzuje, že IFRS 10, IFRS 11, IFRS 12 a zmenené a doplnené štandardy IAS 27 a IAS 28 spĺňajú technické kritériá na prijatie ustanovené v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1606/2002.

| (5) | Nariadenie (ES) č. 1126/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie (ES) č. 1126/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Regulačného výboru pre účtovníctvo, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Regulačného výboru pre účtovníctvo,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Príloha k nariadeniu (ES) č. 1126/2008 sa mení a dopĺňa takto:

| a) | Vkladá sa medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 10 Konsolidovaná účtovná závierka v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

a)

Vkladá sa medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 10 Konsolidovaná účtovná závierka v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu;

| b) | IFRS 1, IFRS 2, IFRS 3, IFRS 7, medzinárodný účtovný štandard (IAS) 1, IAS 7, IAS 21, IAS 24, IAS 27, IAS 32, IAS 33, IAS 36, IAS 38, IAS 39 a interpretácia 5 Výboru pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva (IFRIC 5) sa menia a dopĺňajú a interpretácia 12 Stáleho interpretačného výboru (SIC-12) sa nahrádza podľa IFRS 10 v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

b)

IFRS 1, IFRS 2, IFRS 3, IFRS 7, medzinárodný účtovný štandard (IAS) 1, IAS 7, IAS 21, IAS 24, IAS 27, IAS 32, IAS 33, IAS 36, IAS 38, IAS 39 a interpretácia 5 Výboru pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva (IFRIC 5) sa menia a dopĺňajú a interpretácia 12 Stáleho interpretačného výboru (SIC-12) sa nahrádza podľa IFRS 10 v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu;

| c) | Vkladá sa IFRS 11 Spoločné dohody v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

c)

Vkladá sa IFRS 11 Spoločné dohody v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu;

| d) | IFRS 1, IFRS 2, IFRS 5, IFRS 7, IAS 7, IAS 12, IAS 18, IAS 21, IAS 24, IAS 32, IAS 33, IAS 36, IAS 38, IAS 39, IFRIC 5, IFRIC 9, a IFRIC 16 sa menia a dopĺňajú a IAS 31 a SIC-13 sa nahrádzajú podľa IFRS 11 v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

d)

IFRS 1, IFRS 2, IFRS 5, IFRS 7, IAS 7, IAS 12, IAS 18, IAS 21, IAS 24, IAS 32, IAS 33, IAS 36, IAS 38, IAS 39, IFRIC 5, IFRIC 9, a IFRIC 16 sa menia a dopĺňajú a IAS 31 a SIC-13 sa nahrádzajú podľa IFRS 11 v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu;

| e) | Vkladá sa IFRS 12 Zverejňovanie podielov v iných účtovných jednotkách v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

e)

Vkladá sa IFRS 12 Zverejňovanie podielov v iných účtovných jednotkách v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu;

| f) | IAS 1 a IAS 24 sa menia a dopĺňajú podľa IFRS 12 v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

f)

IAS 1 a IAS 24 sa menia a dopĺňajú podľa IFRS 12 v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu;

| g) | Vkladá sa zmenený a doplnený štandard IAS 27 Individuálna účtovná závierka v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

g)

Vkladá sa zmenený a doplnený štandard IAS 27 Individuálna účtovná závierka v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu;

| h) | Vkladá sa zmenený a doplnený štandard IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

h)

Vkladá sa zmenený a doplnený štandard IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

2.   Akýkoľvek odkaz na IFRS 9 sa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu vykladá ako odkaz na IAS 39 Finančné nástroje: Vykazovanie a oceňovanie.

3.   Akékoľvek následné zmeny a doplnenia IFRS 9 vyplývajúce z prílohy k tomuto nariadeniu sa neuplatňujú.

Článok 2

Každá spoločnosť uplatňuje IFRS 10, IFRS 11, IFRS 12, zmenený a doplnený IAS 27, zmenený a doplnený IAS 28 a vyplývajúce zmeny a doplnenia uvedené v článku 1 ods. 1 písm. b), d) a f) najneskôr od dátumu začiatku svojho prvého finančného roka, ktorý sa začína 1. januára 2014 alebo po tomto dátume.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. decembra 2012

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 320, 29.11.2008, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

MEDZINÁRODNÉ ÚČTOVNÉ ŠTANDARDY

| IFRS 10 | IFRS 10 | Konsolidovaná účtovná závierka |
| --- | --- | --- |

IFRS 10

IFRS 10

IFRS 11

| IFRS 11 | Spoločné dohody |
| --- | --- |

IFRS 11

IFRS 12

| IFRS 12 | Zverejňovanie podielov v iných účtovných jednotkách |
| --- | --- |

IFRS 12

IAS 27

| IAS 27 | Individuálna účtovná závierka |
| --- | --- |

IAS 27

IAS 28

| IAS 28 | Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov |
| --- | --- |

IAS 28

„Reprodukcia povolená v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru. Všetky existujúce práva vyhradené mimo EHP, s výnimkou práva reprodukovania na účely osobného použitia alebo iného riadneho nakladania. Ďalšie informácie je možné získať od IASB na adrese www.iasb.org.“

MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINANČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 10

Konsolidovaná účtovná závierka

CIEĽ

| 1 | Cieľom tohto IFRS je stanoviť zásady prezentácie a prípravy konsolidovanej účtovnej závierky, keď účtovná jednotka ovláda jednu alebo viac ďalších účtovných jednotiek. |
| --- | --- |

1

Cieľom tohto IFRS je stanoviť zásady prezentácie a prípravy konsolidovanej účtovnej závierky, keď účtovná jednotka ovláda jednu alebo viac ďalších účtovných jednotiek.

Plnenie cieľa

| 2 | Na splnenie cieľa v odseku 1 sa v tomto IFRS:






  a) | vyžaduje, aby účtovná jednotka (materská spoločnosť), ktorá ovláda jednu alebo viac ďalších účtovných jednotiek (dcérskych spoločností), prezentovala konsolidovanú účtovnú závierku, |
| --- | --- | --- |

2

Na splnenie cieľa v odseku 1 sa v tomto IFRS:

a)

vyžaduje, aby účtovná jednotka (materská spoločnosť), ktorá ovláda jednu alebo viac ďalších účtovných jednotiek (dcérskych spoločností), prezentovala konsolidovanú účtovnú závierku,

| b) | vymedzuje princíp ovládania a zavádza sa ovládanie ako základ pre konsolidáciu, |
| --- | --- |

b)

vymedzuje princíp ovládania a zavádza sa ovládanie ako základ pre konsolidáciu,

| c) | uvádza, ako uplatňovať tento princíp ovládania na identifikáciu, či investor ovláda subjekt, do ktorého investuje, a preto musí konsolidovať subjekt, do ktorého investuje a |
| --- | --- |

c)

uvádza, ako uplatňovať tento princíp ovládania na identifikáciu, či investor ovláda subjekt, do ktorého investuje, a preto musí konsolidovať subjekt, do ktorého investuje a

| d) | uvádzajú účtovné požiadavky na prípravu konsolidovanej účtovnej závierky. |
| --- | --- |

d)

uvádzajú účtovné požiadavky na prípravu konsolidovanej účtovnej závierky.

| 3 | Tento IFRS sa nezaoberá účtovnými požiadavkami pre podnikové kombinácie a ich vplyvom na konsolidáciu, vrátane goodwillu, ktorý vzniká pri podnikovej kombinácii (pozri IFRS 3 Podnikové kombinácie). |
| --- | --- |

3

Tento IFRS sa nezaoberá účtovnými požiadavkami pre podnikové kombinácie a ich vplyvom na konsolidáciu, vrátane goodwillu, ktorý vzniká pri podnikovej kombinácii (pozri IFRS 3 Podnikové kombinácie).

ROZSAH PÔSOBNOSTI

| 4 | Účtovná jednotka, ktorá je materskou spoločnosťou, prezentuje konsolidovanú účtovnú závierku. Tento IFRS platí pre všetky účtovné jednotky s výnimkou týchto prípadov:






  a) | materská spoločnosť nemusí prezentovať konsolidovanú účtovnú závierku, ak spĺňa všetky tieto podmienky:






  i) | je sama úplne vlastnenou dcérskou spoločnosťou alebo čiastočne vlastnenou dcérskou spoločnosťou inej účtovnej jednotky a všetci jej ostatní vlastníci vrátane tých, ktorí inak nie sú oprávnení hlasovať, boli informovaní, že materská spoločnosť neprezentuje konsolidovanú účtovnú závierku a nemajú proti tomu námietky, |
| --- | --- | --- | --- |

4

Účtovná jednotka, ktorá je materskou spoločnosťou, prezentuje konsolidovanú účtovnú závierku. Tento IFRS platí pre všetky účtovné jednotky s výnimkou týchto prípadov:

a)

materská spoločnosť nemusí prezentovať konsolidovanú účtovnú závierku, ak spĺňa všetky tieto podmienky:

i)

je sama úplne vlastnenou dcérskou spoločnosťou alebo čiastočne vlastnenou dcérskou spoločnosťou inej účtovnej jednotky a všetci jej ostatní vlastníci vrátane tých, ktorí inak nie sú oprávnení hlasovať, boli informovaní, že materská spoločnosť neprezentuje konsolidovanú účtovnú závierku a nemajú proti tomu námietky,

| ii) | s jej dlhovými nástrojmi alebo nástrojmi vlastného imania sa neobchoduje na verejnom trhu (domácej alebo zahraničnej burze alebo mimoburzovom trhu vrátane miestnych a regionálnych trhov), |
| --- | --- |

ii)

s jej dlhovými nástrojmi alebo nástrojmi vlastného imania sa neobchoduje na verejnom trhu (domácej alebo zahraničnej burze alebo mimoburzovom trhu vrátane miestnych a regionálnych trhov),

| iii) | nepredložila a ani nie je v procese predkladania svojej účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regulačnej organizácii s cieľom emitovať akýkoľvek druh nástrojov na verejnom trhu a |
| --- | --- |

iii)

nepredložila a ani nie je v procese predkladania svojej účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regulačnej organizácii s cieľom emitovať akýkoľvek druh nástrojov na verejnom trhu a

| iv) | jej najvyššia alebo akákoľvek vyššia materská spoločnosť zostavuje konsolidovanú účtovnú závierku, ktorá je dostupná verejnosti a je v súlade so štandardmi IFRS, |
| --- | --- |

iv)

jej najvyššia alebo akákoľvek vyššia materská spoločnosť zostavuje konsolidovanú účtovnú závierku, ktorá je dostupná verejnosti a je v súlade so štandardmi IFRS,

| b) | programy požitkov po skončení zamestnania alebo iné dlhodobé programy zamestnaneckých požitkov, na ktoré sa uplatňuje IAS 19 Zamestnanecké požitky. |
| --- | --- |

b)

programy požitkov po skončení zamestnania alebo iné dlhodobé programy zamestnaneckých požitkov, na ktoré sa uplatňuje IAS 19 Zamestnanecké požitky.

Ovládanie

| 5 | Investor určuje, bez ohľadu na povahu svojho podielu v inej účtovnej jednotke (subjektu, do ktorého investuje), či je materskou spoločnosťou tým, že posúdi, či subjekt, do ktorého investuje, ovláda. |
| --- | --- |

5

| 6 | Investor ovláda subjekt, do ktorého investuje, keď je angažovaný na variabilných výnosoch z podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo má na tieto výnosy právo a je schopný tieto výnosy ovplyvňovať prostredníctvom právomocí nad subjektom, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

6

| 7 | Investor preto ovláda subjekt, do ktorého investuje, vtedy a len vtedy, keď spĺňa všetky tieto podmienky:






  a) | má právomocí nad subjektom, do ktorého investuje (pozri odseky 10 až 14), |
| --- | --- | --- |

7

a)

má právomocí nad subjektom, do ktorého investuje (pozri odseky 10 až 14),

| b) | je angažovaný na variabilných výnosoch zo svojho podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo má na tieto výnosy právo (pozri odseky 15 a 16) a |
| --- | --- |

b)

je angažovaný na variabilných výnosoch zo svojho podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo má na tieto výnosy právo (pozri odseky 15 a 16) a

| c) | je schopný využiť svoje právomocí nad subjektom, do ktorého investuje, na ovplyvnenie výšky výnosov investora (pozri odseky 17 a 18). |
| --- | --- |

c)

je schopný využiť svoje právomocí nad subjektom, do ktorého investuje, na ovplyvnenie výšky výnosov investora (pozri odseky 17 a 18).

| 8 | Investor pri posudzovaní, či ovláda subjekt, do ktorého investuje, zváži všetky skutočnosti a okolnosti. Investor opätovne posúdi, či ovláda subjekt, do ktorého investuje, ak skutočnosti alebo okolnosti naznačujú, že došlo k zmene jedného alebo viacerých z troch prvkov ovládania uvedených v odseku 7 (pozri odseky B80 až B85). |
| --- | --- |

8

Investor pri posudzovaní, či ovláda subjekt, do ktorého investuje, zváži všetky skutočnosti a okolnosti. Investor opätovne posúdi, či ovláda subjekt, do ktorého investuje, ak skutočnosti alebo okolnosti naznačujú, že došlo k zmene jedného alebo viacerých z troch prvkov ovládania uvedených v odseku 7 (pozri odseky B80 až B85).

| 9 | Dvaja alebo viacerí investori spoločne ovládajú subjekt, do ktorého investujú, keď musia pri riadení relevantných činností konať spoločne. V takých prípadoch žiadny investor jednotlivo neovláda subjekt, do ktorého investujú, pretože nemôže riadiť jeho činnosť bez spolupráce s ostatnými investormi. Každý investor by mal pri účtovaní svojho podielu v subjekte, do ktorého investuje, postupovať v súlade s príslušnými štandardmi IFRS, ako je IFRS 11 Spoločné dohody, IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch alebo IFRS 9 Finančné nástroje. |
| --- | --- |

9

Dvaja alebo viacerí investori spoločne ovládajú subjekt, do ktorého investujú, keď musia pri riadení relevantných činností konať spoločne. V takých prípadoch žiadny investor jednotlivo neovláda subjekt, do ktorého investujú, pretože nemôže riadiť jeho činnosť bez spolupráce s ostatnými investormi. Každý investor by mal pri účtovaní svojho podielu v subjekte, do ktorého investuje, postupovať v súlade s príslušnými štandardmi IFRS, ako je IFRS 11 Spoločné dohody, IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch alebo IFRS 9 Finančné nástroje.

Právomoci

| 10 | Investor má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, keď má existujúce práva, ktoré mu umožňujú riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti, t. j. činnosti, ktoré významne ovplyvňujú výnosy subjektu, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

10

Investor má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, keď má existujúce práva, ktoré mu umožňujú riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti, t. j. činnosti, ktoré významne ovplyvňujú výnosy subjektu, do ktorého investuje.

| 11 | Právomoci vyplývajú z práv. Niekedy je posúdenie právomocí jednoduché, ako napríklad keď sú právomoci nad subjektom, do ktorého sa investuje, získané priamo a výlučne z hlasovacích práv priznaných nástrojmi vlastného imania, ako sú akcie, a môže sa posúdiť zvážením hlasovacích práv vyplývajúcich z držby týchto podielov. V ostatných prípadoch bude toto posúdenie zložitejšie a vyžiada si zváženie viac ako jedného faktora, napríklad keď právomoci vyplývajú z jednej alebo viacerých zmluvných dohôd. |
| --- | --- |

11

Právomoci vyplývajú z práv. Niekedy je posúdenie právomocí jednoduché, ako napríklad keď sú právomoci nad subjektom, do ktorého sa investuje, získané priamo a výlučne z hlasovacích práv priznaných nástrojmi vlastného imania, ako sú akcie, a môže sa posúdiť zvážením hlasovacích práv vyplývajúcich z držby týchto podielov. V ostatných prípadoch bude toto posúdenie zložitejšie a vyžiada si zváženie viac ako jedného faktora, napríklad keď právomoci vyplývajú z jednej alebo viacerých zmluvných dohôd.

| 12 | Investor, ktorý je schopný riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti, má právomoci dokonca aj vtedy, keď si svoje práva na riadenie ešte len musí uplatniť. Dôkaz, že investor riadi relevantné činnosti, môže pomôcť určiť, či má právomoci, ale tento dôkaz nie je pri zisťovaní, či má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, sám o sebe rozhodujúci. |
| --- | --- |

12

Investor, ktorý je schopný riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti, má právomoci dokonca aj vtedy, keď si svoje práva na riadenie ešte len musí uplatniť. Dôkaz, že investor riadi relevantné činnosti, môže pomôcť určiť, či má právomoci, ale tento dôkaz nie je pri zisťovaní, či má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, sám o sebe rozhodujúci.

| 13 | Ak dvaja alebo viacerí investori majú existujúce práva, ktoré im jednostranne umožňujú riadiť rozličné relevantné činnosti, investor, ktorý je schopný riadiť v príslušnom čase činnosti, ktoré najvýznamnejšie ovplyvňujú výnosy subjektu, do ktorého investujú, má právomoci nad subjektom, do ktorého investujú. |
| --- | --- |

13

Ak dvaja alebo viacerí investori majú existujúce práva, ktoré im jednostranne umožňujú riadiť rozličné relevantné činnosti, investor, ktorý je schopný riadiť v príslušnom čase činnosti, ktoré najvýznamnejšie ovplyvňujú výnosy subjektu, do ktorého investujú, má právomoci nad subjektom, do ktorého investujú.

| 14 | Investor môže mať právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, dokonca aj vtedy, keď iné účtovné jednotky majú existujúce práva, ktoré im umožňujú podieľať sa v príslušnom čase na riadení relevantných činností, napríklad keď má iná účtovná jednotka podstatný vplyv. Investor, ktorý vlastní len práva ochranného charakteru, však nemá právomoci nad subjektom, do ktorého investuje (pozri odseky B26 až B28), a preto neovláda subjekt, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

14

Investor môže mať právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, dokonca aj vtedy, keď iné účtovné jednotky majú existujúce práva, ktoré im umožňujú podieľať sa v príslušnom čase na riadení relevantných činností, napríklad keď má iná účtovná jednotka podstatný vplyv. Investor, ktorý vlastní len práva ochranného charakteru, však nemá právomoci nad subjektom, do ktorého investuje (pozri odseky B26 až B28), a preto neovláda subjekt, do ktorého investuje.

Výnosy

| 15 | Investor je angažovaný na variabilných výnosoch z podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo má na tieto výnosy právo, keď výnosy investora z jeho podielu v subjekte, do ktorého investuje, majú potenciál meniť sa v dôsledku výkonnosti subjektu, do ktorého investuje. Výnosy investora môžu byť len kladné, len záporné alebo celkovo kladné i záporné. |
| --- | --- |

15

Investor je angažovaný na variabilných výnosoch z podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo má na tieto výnosy právo, keď výnosy investora z jeho podielu v subjekte, do ktorého investuje, majú potenciál meniť sa v dôsledku výkonnosti subjektu, do ktorého investuje. Výnosy investora môžu byť len kladné, len záporné alebo celkovo kladné i záporné.

| 16 | Hoci subjekt, do ktorého sa investuje, môže ovládať len jeden investor, podiely na výnosoch subjektu, do ktorého investuje, môže mať viac ako jedna strana. Napríklad podiel na zisku alebo na vyplácaných dividendách subjektu, do ktorého investuje, môžu mať držitelia nekontrolných podielov. |
| --- | --- |

16

Hoci subjekt, do ktorého sa investuje, môže ovládať len jeden investor, podiely na výnosoch subjektu, do ktorého investuje, môže mať viac ako jedna strana. Napríklad podiel na zisku alebo na vyplácaných dividendách subjektu, do ktorého investuje, môžu mať držitelia nekontrolných podielov.

Vzťah medzi právomocami a výnosmi

| 17 | Investor ovláda subjekt, do ktorého investuje, nielen vtedy, keď má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, a je angažovaný na variabilných výnosoch zo svojho podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo má na tieto výnosy právo, ale aj vtedy, keď je schopný využiť svoje právomoci na ovplyvnenie svojich výnosov z podielu v subjekte, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

17

Investor ovláda subjekt, do ktorého investuje, nielen vtedy, keď má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, a je angažovaný na variabilných výnosoch zo svojho podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo má na tieto výnosy právo, ale aj vtedy, keď je schopný využiť svoje právomoci na ovplyvnenie svojich výnosov z podielu v subjekte, do ktorého investuje.

| 18 | Investor s rozhodovacími právami preto určuje, či koná ako hlavný zodpovedný alebo ako zástupca. Investor, ktorý je zástupcom v súlade s odsekmi B58 až B72, pri výkone rozhodovacích práv, ktoré mu boli zverené, neovláda subjekt, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

18

Investor s rozhodovacími právami preto určuje, či koná ako hlavný zodpovedný alebo ako zástupca. Investor, ktorý je zástupcom v súlade s odsekmi B58 až B72, pri výkone rozhodovacích práv, ktoré mu boli zverené, neovláda subjekt, do ktorého investuje.

ÚČTOVNÉ POŽIADAVKY

| 19 | Materská spoločnosť pripravuje konsolidovanú účtovnú závierku použitím rovnakých účtovných politík pre podobné transakcie a iné udalosti za podobných okolností. |
| --- | --- |

19

| 20 | Konsolidácia subjektu, do ktorého sa investuje, sa začne odo dňa, keď investor získa kontrolu nad subjektom, do ktorého investuje, a skončí sa v deň, keď investor stratí kontrolu nad subjektom, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

20

Konsolidácia subjektu, do ktorého sa investuje, sa začne odo dňa, keď investor získa kontrolu nad subjektom, do ktorého investuje, a skončí sa v deň, keď investor stratí kontrolu nad subjektom, do ktorého investuje.

| 21 | V odsekoch B86 až B93 sa uvádza návod na prípravu konsolidovanej účtovnej závierky. |
| --- | --- |

21

V odsekoch B86 až B93 sa uvádza návod na prípravu konsolidovanej účtovnej závierky.

Nekontrolné podiely

| 22 | Materská spoločnosť prezentuje nekontrolné podiely v konsolidovanom výkaze o finančnej situácii v rámci vlastného imania, oddelene od vlastného imania vlastníkov materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

22

Materská spoločnosť prezentuje nekontrolné podiely v konsolidovanom výkaze o finančnej situácii v rámci vlastného imania, oddelene od vlastného imania vlastníkov materskej spoločnosti.

| 23 | Zmeny vlastníckeho podielu materskej spoločnosti v dcérskej spoločnosti, ktoré nemajú za následok stratu ovládania dcérskej spoločnosti materskou spoločnosťou, sa účtujú ako transakcie s vlastným imaním (t. j. transakcie s vlastníkmi, ktorí konajú v rámci svojich právomocí ako vlastníci). |
| --- | --- |

23

Zmeny vlastníckeho podielu materskej spoločnosti v dcérskej spoločnosti, ktoré nemajú za následok stratu ovládania dcérskej spoločnosti materskou spoločnosťou, sa účtujú ako transakcie s vlastným imaním (t. j. transakcie s vlastníkmi, ktorí konajú v rámci svojich právomocí ako vlastníci).

| 24 | V odsekoch B94 až B96 sa uvádza návod na účtovanie nekontrolných podielov v konsolidovanej účtovnej závierke. |
| --- | --- |

24

V odsekoch B94 až B96 sa uvádza návod na účtovanie nekontrolných podielov v konsolidovanej účtovnej závierke.

Strata kontroly

| 25 | Ak materská spoločnosť stratí kontrolu nad dcérskou spoločnosťou, materská spoločnosť:






  a) | ukončí vykazovanie aktív a záväzkov bývalej dcérskej spoločnosti z konsolidovaného výkazu o finančnej situácii, |
| --- | --- | --- |

25

Ak materská spoločnosť stratí kontrolu nad dcérskou spoločnosťou, materská spoločnosť:

a)

ukončí vykazovanie aktív a záväzkov bývalej dcérskej spoločnosti z konsolidovaného výkazu o finančnej situácii,

| b) | vykáže akékoľvek investície ponechané v bývalej dcérskej spoločnosti v ich reálnej hodnote v čase straty ovládania a následne ho zaúčtuje spolu s akýmikoľvek sumami, ktoré dlhuje bývalá dcérska spoločnosť alebo sú jej splatné v súlade s príslušnými IFRS. Za túto reálnu hodnotu sa považuje reálna hodnota pri prvotnom vykázaní finančného aktív v súlade s IFRS 9 alebo, kde to prichádza do úvahy, náklady na prvotné vykázanie investície do pridruženej spoločnosti alebo spoločného podniku, |
| --- | --- |

b)

vykáže akékoľvek investície ponechané v bývalej dcérskej spoločnosti v ich reálnej hodnote v čase straty ovládania a následne ho zaúčtuje spolu s akýmikoľvek sumami, ktoré dlhuje bývalá dcérska spoločnosť alebo sú jej splatné v súlade s príslušnými IFRS. Za túto reálnu hodnotu sa považuje reálna hodnota pri prvotnom vykázaní finančného aktív v súlade s IFRS 9 alebo, kde to prichádza do úvahy, náklady na prvotné vykázanie investície do pridruženej spoločnosti alebo spoločného podniku,

| c) | vykáže zisk alebo stratu spojené so stratou kontroly, ktoré možno pripísať predchádzajúcemu kontrolnému podielu. |
| --- | --- |

c)

vykáže zisk alebo stratu spojené so stratou kontroly, ktoré možno pripísať predchádzajúcemu kontrolnému podielu.

| 26 | V odsekoch B97 až B99 sa uvádza návod na účtovanie v prípade straty kontroly. |
| --- | --- |

26

V odsekoch B97 až B99 sa uvádza návod na účtovanie v prípade straty kontroly.

Dodatok A

Vymedzenie pojmov

Tento dodatok je neoddeliteľnou súčasťou tohto IFRS.

| Konsolidovaná účtovná závierka | Účtovná závierka skupiny, v ktorej sa prezentujú aktíva, záväzky, vlastné imanie, príjmy, náklady a finančné toky materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností ako aktíva, záväzky, vlastné imanie, príjmy, náklady a finančné toky jedného hospodárskeho subjektu. |
| --- | --- |
| Ovládanie subjektu, do ktorého sa investuje | Investor ovláda subjekt, do ktorého investuje, keď je angažovaný na variabilných výnosoch zo svojho podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo má na tieto výnosy právo a je schopný tieto výnosy ovplyvňovať prostredníctvom svojich právomocí nad subjektom, do ktorého investuje. |
| Subjekt s rozhodovacími právomocami | Účtovná jednotka s rozhodovacími právami, ktorá buď koná ako hlavný zodpovedný alebo ako zástupca iných strán. |
| Skupina | Materská spoločnosť a jej dcérske spoločnosti. |
| Nekontrolný podiel | Vlastné imanie dcérskej spoločnosti, ktoré nie je priamo alebo nepriamo priraditeľné materskej spoločnosti. |
| Materská spoločnosť | Účtovná jednotka, ktorá ovláda jednu alebo viacero účtovných jednotiek. |
| Právomoci | Existujúce práva, ktoré umožňujú riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti. |
| Práva ochranného charakteru | Práva určené na ochranu záujmov strany, ktorá vlastní tieto práva bez toho, aby dávali tejto strane právomoci nad subjektom, ktorého sa tieto práva týkajú. |
| Relevantné činnosti | Na účely tohto IFRS relevantné činnosti sú činnosti subjektu, do ktorého sa investuje, ktoré majú podstatný vplyv na výnosy subjektu, do ktorého sa investuje. |
| Práva na odvolávanie | Práva na zbavenie rozhodovacích právomoci subjektu s rozhodovacími právomocami. |
| Dcérska spoločnosť | Účtovná jednotka, ktorú ovláda iná účtovná jednotka. |

Konsolidovaná účtovná závierka

Účtovná závierka skupiny, v ktorej sa prezentujú aktíva, záväzky, vlastné imanie, príjmy, náklady a finančné toky materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností ako aktíva, záväzky, vlastné imanie, príjmy, náklady a finančné toky jedného hospodárskeho subjektu.

Ovládanie subjektu, do ktorého sa investuje

Investor ovláda subjekt, do ktorého investuje, keď je angažovaný na variabilných výnosoch zo svojho podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo má na tieto výnosy právo a je schopný tieto výnosy ovplyvňovať prostredníctvom svojich právomocí nad subjektom, do ktorého investuje.

Subjekt s rozhodovacími právomocami

Účtovná jednotka s rozhodovacími právami, ktorá buď koná ako hlavný zodpovedný alebo ako zástupca iných strán.

Skupina

Materská spoločnosť a jej dcérske spoločnosti.

Nekontrolný podiel

Vlastné imanie dcérskej spoločnosti, ktoré nie je priamo alebo nepriamo priraditeľné materskej spoločnosti.

Materská spoločnosť

Účtovná jednotka, ktorá ovláda jednu alebo viacero účtovných jednotiek.

Právomoci

Existujúce práva, ktoré umožňujú riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti.

Práva ochranného charakteru

Práva určené na ochranu záujmov strany, ktorá vlastní tieto práva bez toho, aby dávali tejto strane právomoci nad subjektom, ktorého sa tieto práva týkajú.

Relevantné činnosti

Na účely tohto IFRS relevantné činnosti sú činnosti subjektu, do ktorého sa investuje, ktoré majú podstatný vplyv na výnosy subjektu, do ktorého sa investuje.

Práva na odvolávanie

Práva na zbavenie rozhodovacích právomoci subjektu s rozhodovacími právomocami.

Dcérska spoločnosť

Účtovná jednotka, ktorú ovláda iná účtovná jednotka.

Ďalej uvedené pojmy sú vymedzené v IFRS 11, IFRS 12 Zverejňovanie podielov v iných účtovných jednotkách, IAS 28 (v znení zmien a doplnení z roku 2011) alebo IAS 24 Zverejnenia o spriaznených stranách a sú použité v tomto IFRS v zmysle uvedenom v týchto štandardoch IFRS:

| — | pridružený podnik |
| --- | --- |

—

pridružený podnik

| — | podiel v inej účtovnej jednotke |
| --- | --- |

—

podiel v inej účtovnej jednotke

| — | spoločný podnik |
| --- | --- |

—

spoločný podnik

| — | kľúčoví členovia manažmentu |
| --- | --- |

—

kľúčoví členovia manažmentu

| — | spriaznená osoba |
| --- | --- |

—

spriaznená osoba

| — | podstatný vplyv. |
| --- | --- |

—

podstatný vplyv.

Dodatok B

Návod na uplatňovanie

Tento dodatok je neoddeliteľnou súčasťou tohto IFRS. Opisuje sa v ňom uplatňovanie odsekov 1 až 26 a má rovnakú právoplatnosť ako ostatné časti tohto IFRS.

| B1 | Príklady v tomto dodatku predstavujú hypotetické situácie. Hoci niektoré aspekty príkladov sa môžu vyskytnúť v skutočných prípadoch, pri uplatňovaní štandardu IFRS 10 bude potrebné vyhodnotiť všetky skutočnosti a okolnosti konkrétneho prípadu. |
| --- | --- |

B1

Príklady v tomto dodatku predstavujú hypotetické situácie. Hoci niektoré aspekty príkladov sa môžu vyskytnúť v skutočných prípadoch, pri uplatňovaní štandardu IFRS 10 bude potrebné vyhodnotiť všetky skutočnosti a okolnosti konkrétneho prípadu.

POSUDZOVANIE OVLÁDANIA

| B2 | Na určenie, či investor ovláda subjekt, do ktorého investuje, posúdi, či spĺňa tieto podmienky:






  a) | má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, |
| --- | --- | --- |

B2

Na určenie, či investor ovláda subjekt, do ktorého investuje, posúdi, či spĺňa tieto podmienky:

a)

má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje,

| b) | je angažovaný na variabilných výnosoch z podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo má na tieto výnosy právo a |
| --- | --- |

b)

je angažovaný na variabilných výnosoch z podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo má na tieto výnosy právo a

| c) | je schopný využiť svoje právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, na ovplyvnenie výšky výnosov investora. |
| --- | --- |

c)

je schopný využiť svoje právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, na ovplyvnenie výšky výnosov investora.

| B3 | Pri tomto určovaní môže pomôcť posúdenie týchto faktorov:






  a) | účel a plánovaný zámer subjektu, do ktorého sa investuje (pozri odseky B5 až B8), |
| --- | --- | --- |

B3

Pri tomto určovaní môže pomôcť posúdenie týchto faktorov:

a)

účel a plánovaný zámer subjektu, do ktorého sa investuje (pozri odseky B5 až B8),

| b) | aké sú relevantné činnosti a ako sa prijímajú rozhodnutia o týchto činnostiach (pozri odseky B11 až B13), |
| --- | --- |

b)

aké sú relevantné činnosti a ako sa prijímajú rozhodnutia o týchto činnostiach (pozri odseky B11 až B13),

| c) | či práva investora investorovi umožňujú riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti (pozri odseky B14 až B54), |
| --- | --- |

c)

či práva investora investorovi umožňujú riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti (pozri odseky B14 až B54),

| d) | či je investor angažovaný na variabilných výnosoch z podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo má na tieto výnosy právo (pozri odseky B55 a B57) a |
| --- | --- |

d)

či je investor angažovaný na variabilných výnosoch z podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo má na tieto výnosy právo (pozri odseky B55 a B57) a

| e) | či je investor schopný využiť svoje právomocí nad subjektom, do ktorého investuje, na ovplyvnenie výšky výnosov investora (pozri odseky B58 až B72). |
| --- | --- |

e)

či je investor schopný využiť svoje právomocí nad subjektom, do ktorého investuje, na ovplyvnenie výšky výnosov investora (pozri odseky B58 až B72).

| B4 | Investor pri posudzovaní ovládania subjektu, do ktorého investuje, zváži povahu svojho vzťahu s ostatnými stranami (pozri odseky B73 až B75). |
| --- | --- |

B4

Investor pri posudzovaní ovládania subjektu, do ktorého investuje, zváži povahu svojho vzťahu s ostatnými stranami (pozri odseky B73 až B75).

Účel a plánovaný zámer subjektu, do ktorého sa investuje

| B5 | Investor pri posudzovaní ovládania subjektu, do ktorého investuje, zváži účel a plánovaný zámer subjektu, do ktorého investuje, aby identifikoval relevantné činnosti, aby zistil, ako sa prijímajú rozhodnutia o príslušných činnostiach; kto je schopný riadiť v príslušnom čase tieto činnosti a kto dostáva výnosy z týchto činností. |
| --- | --- |

B5

Investor pri posudzovaní ovládania subjektu, do ktorého investuje, zváži účel a plánovaný zámer subjektu, do ktorého investuje, aby identifikoval relevantné činnosti, aby zistil, ako sa prijímajú rozhodnutia o príslušných činnostiach; kto je schopný riadiť v príslušnom čase tieto činnosti a kto dostáva výnosy z týchto činností.

| B6 | Keď sa posúdi účel a plánovaný zámer subjektu, do ktorého sa investuje, môže byť jasné, že tento subjekt je ovládaný prostredníctvom nástrojov vlastného imania, ktoré priznávajú držiteľovi primerané hlasovacie práva, ako sú kmeňové akcie subjektu, do ktorého sa investuje. V tomto prípade pri neexistencii žiadnych ďalších dohôd, ktoré menia rozhodovanie, sa posúdenie ovládania zameria na zistenie, ktorá prípadná strana môže vykonávať hlasovacie práva, ktoré sú dostatočné na rozhodovanie o prevádzkových a finančných politikách subjektu, do ktorého sa investuje (pozri odseky B34 až B50). V najjednoduchšom prípade investor, ktorý vlastní väčšinu týchto hlasovacích práv, pri neexistencii žiadnych ďalších faktorov, ovláda subjekt, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

B6

Keď sa posúdi účel a plánovaný zámer subjektu, do ktorého sa investuje, môže byť jasné, že tento subjekt je ovládaný prostredníctvom nástrojov vlastného imania, ktoré priznávajú držiteľovi primerané hlasovacie práva, ako sú kmeňové akcie subjektu, do ktorého sa investuje. V tomto prípade pri neexistencii žiadnych ďalších dohôd, ktoré menia rozhodovanie, sa posúdenie ovládania zameria na zistenie, ktorá prípadná strana môže vykonávať hlasovacie práva, ktoré sú dostatočné na rozhodovanie o prevádzkových a finančných politikách subjektu, do ktorého sa investuje (pozri odseky B34 až B50). V najjednoduchšom prípade investor, ktorý vlastní väčšinu týchto hlasovacích práv, pri neexistencii žiadnych ďalších faktorov, ovláda subjekt, do ktorého investuje.

| B7 | Na určenie, či investor ovláda subjekt, do ktorého investuje, môže byť v zložitejších prípadoch potrebné zvážiť niektoré alebo všetky ďalšie faktory uvedené v odseku B3. |
| --- | --- |

B7

Na určenie, či investor ovláda subjekt, do ktorého investuje, môže byť v zložitejších prípadoch potrebné zvážiť niektoré alebo všetky ďalšie faktory uvedené v odseku B3.

| B8 | Subjekt, do ktorého sa investuje, môže byť navrhnutý tak, aby hlasovacie práva neboli dominantným faktorom pri rozhodovaní o tom, kto ovláda subjekt, do ktorého sa investuje, ako napríklad keď sa niektoré hlasovacie práva týkajú len administratívnych úloh a relevantné činnosti sa riadia prostredníctvom zmluvných dohôd. V takých prípadoch investor pri posudzovaní účelu a plánovaného zámeru subjektu, do ktorého investuje, zoberie do úvahy aj riziká, ktorým by mal byť subjekt, do ktorého sa investuje, vystavený, riziká, ktoré mal preniesť na strany prepojené so subjektom, do ktorého sa investuje, a či je investor vystavený niektorým alebo všetkým týmto rizikám. Posudzovanie rizík zahŕňa nielen riziko zníženia hodnoty, ale aj potenciál zvýšenia hodnoty. |
| --- | --- |

B8

Subjekt, do ktorého sa investuje, môže byť navrhnutý tak, aby hlasovacie práva neboli dominantným faktorom pri rozhodovaní o tom, kto ovláda subjekt, do ktorého sa investuje, ako napríklad keď sa niektoré hlasovacie práva týkajú len administratívnych úloh a relevantné činnosti sa riadia prostredníctvom zmluvných dohôd. V takých prípadoch investor pri posudzovaní účelu a plánovaného zámeru subjektu, do ktorého investuje, zoberie do úvahy aj riziká, ktorým by mal byť subjekt, do ktorého sa investuje, vystavený, riziká, ktoré mal preniesť na strany prepojené so subjektom, do ktorého sa investuje, a či je investor vystavený niektorým alebo všetkým týmto rizikám. Posudzovanie rizík zahŕňa nielen riziko zníženia hodnoty, ale aj potenciál zvýšenia hodnoty.

Právomoci

| B9 | Na to, aby mal investor právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, musí mať existujúce práva, ktoré mu umožňujú riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti. Na účely posúdenia právomocí sa berú do úvahy len podstatné práva a práva, ktoré nie sú ochranného charakteru (pozri odseky B22 až B28). |
| --- | --- |

B9

Na to, aby mal investor právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, musí mať existujúce práva, ktoré mu umožňujú riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti. Na účely posúdenia právomocí sa berú do úvahy len podstatné práva a práva, ktoré nie sú ochranného charakteru (pozri odseky B22 až B28).

| B10 | Určenie, či má investor právomoci, závisí od relevantných činností, od spôsobu, akým sa prijímajú rozhodnutia o príslušných činnostiach a od práv, ktoré má investor a ostatné strany vo vzťahu k subjektu, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

B10

Určenie, či má investor právomoci, závisí od relevantných činností, od spôsobu, akým sa prijímajú rozhodnutia o príslušných činnostiach a od práv, ktoré má investor a ostatné strany vo vzťahu k subjektu, do ktorého investuje.

Relevantné činnosti a riadenie relevantných činností

| B11 | Pri mnohých subjektoch, do ktorých sa investuje, má významný vplyv na ich výnosy celý rad prevádzkových a finančných činností. Medzi príklady činností, ktoré v závislosti od okolností môžu byť relevantnými činnosťami, okrem iného patria:






  a) | predaj a nákup tovaru a služieb, |
| --- | --- | --- |

B11

Pri mnohých subjektoch, do ktorých sa investuje, má významný vplyv na ich výnosy celý rad prevádzkových a finančných činností. Medzi príklady činností, ktoré v závislosti od okolností môžu byť relevantnými činnosťami, okrem iného patria:

a)

predaj a nákup tovaru a služieb,

| b) | riadenie finančných aktív počas ich životnosti (vrátane ich riadenia v prípade neplnenia), |
| --- | --- |

b)

riadenie finančných aktív počas ich životnosti (vrátane ich riadenia v prípade neplnenia),

| c) | výber, nadobúdanie alebo vyraďovanie aktív, |
| --- | --- |

c)

výber, nadobúdanie alebo vyraďovanie aktív,

| d) | výskum a vývoj nových výrobkov alebo postupov a |
| --- | --- |

d)

výskum a vývoj nových výrobkov alebo postupov a

| e) | rozhodovanie o štruktúre financovania alebo o získavaní finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

e)

rozhodovanie o štruktúre financovania alebo o získavaní finančných prostriedkov.

| B12 | Medzi príklady rozhodnutí o relevantných činnostiach okrem iného patria:






  a) | potvrdzovanie prevádzkových a kapitálových rozhodnutí subjektu, do ktorého sa investuje, vrátane rozpočtov a |
| --- | --- | --- |

B12

Medzi príklady rozhodnutí o relevantných činnostiach okrem iného patria:

a)

potvrdzovanie prevádzkových a kapitálových rozhodnutí subjektu, do ktorého sa investuje, vrátane rozpočtov a

| b) | vymenovávanie a odmeňovanie kľúčových členov manažmentu subjektu, do ktorého sa investuje, alebo poskytovateľov služieb a rozhodovanie o skončení poskytovania ich služieb alebo ich pracovného pomeru. |
| --- | --- |

b)

vymenovávanie a odmeňovanie kľúčových členov manažmentu subjektu, do ktorého sa investuje, alebo poskytovateľov služieb a rozhodovanie o skončení poskytovania ich služieb alebo ich pracovného pomeru.

| B13 | V niektorých situáciách sa môžu za relevantné činnosti považovať aj činnosti pred a po vzniku určitého súboru okolností alebo keď nastane nejaká udalosť. Keď sú dvaja alebo viacerí investori schopní riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti a tieto činnosti sa vyskytnú v rozličnom čase, investori určia, ktorý investor môže riadiť činnosti, ktoré najvýznamnejšie ovplyvňujú tieto výnosy, v súlade s výkonom zodpovedajúcich rozhodovacích práv (pozri odsek 13). Investori opätovne zvážia toto posúdenie po určitom čase, keď sa zmenia relevantné skutočnosti alebo okolnosti. |
| --- | --- |

B13

V niektorých situáciách sa môžu za relevantné činnosti považovať aj činnosti pred a po vzniku určitého súboru okolností alebo keď nastane nejaká udalosť. Keď sú dvaja alebo viacerí investori schopní riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti a tieto činnosti sa vyskytnú v rozličnom čase, investori určia, ktorý investor môže riadiť činnosti, ktoré najvýznamnejšie ovplyvňujú tieto výnosy, v súlade s výkonom zodpovedajúcich rozhodovacích práv (pozri odsek 13). Investori opätovne zvážia toto posúdenie po určitom čase, keď sa zmenia relevantné skutočnosti alebo okolnosti.

Príklady uplatňovania

Príklad 1

Dvaja investori vytvoria subjekt, do ktorého sa investuje, na vývoj určitého medicínskeho produktu a jeho uvádzanie na trh. Jeden investor je zodpovedný za vývoj a získanie schválenia medicínskeho produktu regulačným orgánom – táto zodpovednosť zahŕňa jednostrannú schopnosť prijímať všetky rozhodnutia týkajúce sa vývoja produktu a získania súhlasu regulačného orgánu. Po schválení produktu regulačným orgánom ho druhý investor vyrobí a uvedie na trh – tento investor má jednostrannú schopnosť prijímať všetky rozhodnutia o výrobe a marketingu projektu. Ak sú všetky tieto činnosti – vývoj a získanie súhlasu regulačného orgánu, ako aj výroba a uvedenie medicínskeho produktu na trh – relevantnými činnosťami, každý investor musí určiť, či je schopný riadiť činnosti, ktoré majú najvýznamnejší vplyv na výnosy subjektu, do ktorého investujú. Každý investor preto potrebuje zvážiť, či je vývoj a získanie súhlasu regulačného orgánu alebo výroba a uvedenie medicínskeho produktu na trh činnosťou, ktorá má najvýznamnejší vplyv na výnosy subjektu, do ktorého investujú, a či je schopný riadiť túto činnosť. Pri rozhodovaní, ktorý investor má právomoci, by investori mali zobrať do úvahy:

| a) | účel a plánovaný zámer subjektu, do ktorého sa investuje, |
| --- | --- |

a)

účel a plánovaný zámer subjektu, do ktorého sa investuje,

| b) | faktory, ktoré rozhodujú o ziskovom rozpätí, výnosoch a hodnote subjektu, do ktorého investujú, ako aj o hodnote medicínskeho produktu, |
| --- | --- |

b)

faktory, ktoré rozhodujú o ziskovom rozpätí, výnosoch a hodnote subjektu, do ktorého investujú, ako aj o hodnote medicínskeho produktu,

| c) | vplyv na výnosy subjektu, do ktorého investujú, vyplývajúci z rozhodovacích právomocí každého investora, pokiaľ ide faktory uvedené v písm. b) a |
| --- | --- |

c)

vplyv na výnosy subjektu, do ktorého investujú, vyplývajúci z rozhodovacích právomocí každého investora, pokiaľ ide faktory uvedené v písm. b) a

| d) | angažovanosť investorov na premenlivosti výnosov. |
| --- | --- |

d)

angažovanosť investorov na premenlivosti výnosov.

V tomto konkrétnom príklade by investori zobrali do úvahy aj:

| e) | neistotu spojenú so získaním súhlasu regulačného orgánu a úsilia, ktoré si jeho získanie vyžaduje (berúc do úvahy aj úspešnosť investora v minulosti, pokiaľ ide o vývoj a získavanie schválení medicínskych produktov regulačným orgánom) a |
| --- | --- |

e)

neistotu spojenú so získaním súhlasu regulačného orgánu a úsilia, ktoré si jeho získanie vyžaduje (berúc do úvahy aj úspešnosť investora v minulosti, pokiaľ ide o vývoj a získavanie schválení medicínskych produktov regulačným orgánom) a

| f) | ktorý investor riadi medicínsky produkt po úspešnom ukončení vývojovej fázy. |
| --- | --- |

f)

ktorý investor riadi medicínsky produkt po úspešnom ukončení vývojovej fázy.

Príklad 2

Investičná spoločnosť (subjekt, do ktorého sa investuje) je vytvorená a financovaná z dlhového nástroja, ktorý má v držbe investor (dlhový investor), a z nástrojov vlastného imania, ktoré má v držbe niekoľko ďalších investorov. Účelom tranže vlastného imania je pokryť prvé straty a absorbovať akékoľvek zvyšné výnosy subjektu, do ktorého sa investuje. Jeden z investorov do vlastného imania, ktorý vlastní 30 percent vlastného imania, je aj správcom aktív. Subjekt, do ktorého sa investuje, používa svoje výnosy na nákup portfólia finančných aktív, čo vystavuje subjekt, do ktorého sa investuje, úverovému riziku spojenému s možným nesplácaním istiny a splátok úrokov z týchto aktív. Transakcia sa predá dlhovému investorovi ako investícia s minimálnym vystavením úverovému riziku spojenému s možným zlyhaním aktív v portfóliu z dôvodu povahy týchto aktív a pretože tranža vlastného imania je určená na pokrytie prvých strát subjektu, do ktorého sa investuje. Výnosy subjektu, do ktorého sa investuje, sú významne ovplyvnené riadením portfólia aktív subjektu, do ktorého sa investuje, ktoré zahŕňa rozhodnutia o výbere, nadobudnutí a vyradení aktív v súlade s usmerneniami k správe aktív, a riadením v prípade zlyhania akýchkoľvek aktív z portfólia. Všetky tieto činnosti riadi správca aktív dovtedy, kým prípady zlyhania dosiahnu stanovený podiel hodnoty portfólia (t. j. keď je hodnota portfólia taká, že sa minie tranža vlastného imania subjektu, do ktorého sa investuje). Od tohto času spravuje aktíva nezávislý správca podľa pokynov dlhového investora. Riadenie portfólia aktív subjektu, do ktorého sa investuje, je relevantnou činnosťou subjektu, do ktorého sa investuje. Správca aktív môže riadiť relevantné činnosti dovtedy, kým nevýkonné aktíva nedosiahnu stanovený podiel hodnoty portfólia, dlhový investor môže riadiť relevantné činnosti dovtedy, keď nevýkonné aktíva presiahnu stanovený podiel hodnoty portfólia. Tak správca aktív, ako aj dlhový investor potrebujú určiť, či sú schopní riadiť činnosti, ktoré majú najvýznamnejší vplyv na výnosy subjektu, do ktorého sa investuje, vrátane zohľadnenia účelu a plánovaného zámeru subjektu, do ktorého sa investuje, ako aj angažovanosti každej strany na premenlivosti výnosov.

Práva, ktoré investorovi dávajú právomoci nad subjektom, do ktorého investuje

| B14 | Právomoci vyplývajú z práv. Na to, aby mal investor právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, musí mať existujúce práva, ktoré mu umožňujú riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti. Práva, ktoré dávajú investorovi právomoci, sa môžu líšiť medzi jednotlivými subjektmi, do ktorých sa investuje. |
| --- | --- |

B14

Právomoci vyplývajú z práv. Na to, aby mal investor právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, musí mať existujúce práva, ktoré mu umožňujú riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti. Práva, ktoré dávajú investorovi právomoci, sa môžu líšiť medzi jednotlivými subjektmi, do ktorých sa investuje.

| B15 | Medzi príklady práv, ktoré môžu buď jednotlivo alebo v kombinácii dať investorovi právomoci, okrem iného patria:






  a) | práva vo forme hlasovacích práv (alebo potenciálnych hlasovacích práv) v subjekte, do ktorého investuje (pozri odseky B34 až B50), |
| --- | --- | --- |

B15

Medzi príklady práv, ktoré môžu buď jednotlivo alebo v kombinácii dať investorovi právomoci, okrem iného patria:

a)

práva vo forme hlasovacích práv (alebo potenciálnych hlasovacích práv) v subjekte, do ktorého investuje (pozri odseky B34 až B50),

| b) | práva menovať, preraďovať alebo odvolávaní kľúčových členov manažmentu subjektu, do ktorého sa investuje, ktorí sú schopní riadiť relevantné činnosti, |
| --- | --- |

b)

práva menovať, preraďovať alebo odvolávaní kľúčových členov manažmentu subjektu, do ktorého sa investuje, ktorí sú schopní riadiť relevantné činnosti,

| c) | práva menovať alebo odvolávať iný subjekt, ktorý riadi relevantné činnosti, |
| --- | --- |

c)

práva menovať alebo odvolávať iný subjekt, ktorý riadi relevantné činnosti,

| d) | práva riadiť subjekt, do ktorého investuje, aby uskutočňoval transakcie v prospech investora alebo vetoval akékoľvek zmeny takýchto transakcií, a |
| --- | --- |

d)

práva riadiť subjekt, do ktorého investuje, aby uskutočňoval transakcie v prospech investora alebo vetoval akékoľvek zmeny takýchto transakcií, a

| e) | iné práva (ako sú rozhodovacie práva špecifikované v zmluve o správe), ktoré držiteľovi umožňujú riadiť relevantné činnosti. |
| --- | --- |

e)

iné práva (ako sú rozhodovacie práva špecifikované v zmluve o správe), ktoré držiteľovi umožňujú riadiť relevantné činnosti.

| B16 | Vo všeobecnosti, keď subjekt, do ktorého sa investuje, vykonáva celý rad prevádzkových a finančných činností, ktoré majú významný vplyv na výnosy subjektu, do ktorého sa investuje, a keď sa v súvislosti s týmito činnosťami vyžaduje dôležité rozhodovanie, budú to hlasovacie alebo podobné práva, ktoré investorovi udelia právomoci buď individuálne alebo v kombinácii s inými dohodami. |
| --- | --- |

B16

Vo všeobecnosti, keď subjekt, do ktorého sa investuje, vykonáva celý rad prevádzkových a finančných činností, ktoré majú významný vplyv na výnosy subjektu, do ktorého sa investuje, a keď sa v súvislosti s týmito činnosťami vyžaduje dôležité rozhodovanie, budú to hlasovacie alebo podobné práva, ktoré investorovi udelia právomoci buď individuálne alebo v kombinácii s inými dohodami.

| B17 | Keď hlasovacie práva nemajú podstatný vplyv na výnosy subjektu, do ktorého sa investuje, ako napríklad v prípade, keď sa hlasovacie práva týkajú len administratívnych úloh a o riadení relevantných činnosti rozhodujú zmluvné dohody, na účely určenia, či má investor dostatočné práva na to, aby mal právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, musí tieto zmluvné dohody posúdiť. Na účely určenia, či má investor dostatočné práva na to, aby mal právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, musí zvážiť účel a plánovaný zámer subjektu, do ktorého investuje (pozri odseky B5 až B8) a požiadavky odsekov B51 až B54 spolu s odsekmi B18 až B20. |
| --- | --- |

B17

Keď hlasovacie práva nemajú podstatný vplyv na výnosy subjektu, do ktorého sa investuje, ako napríklad v prípade, keď sa hlasovacie práva týkajú len administratívnych úloh a o riadení relevantných činnosti rozhodujú zmluvné dohody, na účely určenia, či má investor dostatočné práva na to, aby mal právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, musí tieto zmluvné dohody posúdiť. Na účely určenia, či má investor dostatočné práva na to, aby mal právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, musí zvážiť účel a plánovaný zámer subjektu, do ktorého investuje (pozri odseky B5 až B8) a požiadavky odsekov B51 až B54 spolu s odsekmi B18 až B20.

| B18 | Za určitých okolností môže byť problematické určiť, či má investor práva dostatočné na to, aby mal právomoci nad subjektom, do ktorého investuje. V takých prípadoch, aby bolo možné posúdiť právomoci, ktoré sa majú uplatňovať, investor musí zvážiť dôkazy, či má reálnu schopnosť riadiť relevantné činnosti jednostranne. Zváženie, okrem iného, aj ďalej uvedených skutočností, spolu so zohľadnením práv a indikátorov v odsekoch B19 a B20, môže poskytnúť dôkaz, že práva investora sú dostatočné na to, aby mal právomoci nad subjektom, do ktorého investuje:






  a) | investor môže bez toho, aby mal zmluvné právo tak urobiť, menovať alebo schvaľovať kľúčových členov manažmentu subjektu, do ktorého investuje, ktorí sú schopní riadiť relevantné činnosti, |
| --- | --- | --- |

B18

Za určitých okolností môže byť problematické určiť, či má investor práva dostatočné na to, aby mal právomoci nad subjektom, do ktorého investuje. V takých prípadoch, aby bolo možné posúdiť právomoci, ktoré sa majú uplatňovať, investor musí zvážiť dôkazy, či má reálnu schopnosť riadiť relevantné činnosti jednostranne. Zváženie, okrem iného, aj ďalej uvedených skutočností, spolu so zohľadnením práv a indikátorov v odsekoch B19 a B20, môže poskytnúť dôkaz, že práva investora sú dostatočné na to, aby mal právomoci nad subjektom, do ktorého investuje:

a)

investor môže bez toho, aby mal zmluvné právo tak urobiť, menovať alebo schvaľovať kľúčových členov manažmentu subjektu, do ktorého investuje, ktorí sú schopní riadiť relevantné činnosti,

| b) | investor môže bez toho, aby mal zmluvné právo tak urobiť, riadiť subjekt, do ktorého investuje, aby uskutočňoval významné transakcie v prospech investora alebo vetoval akékoľvek zmeny takýchto transakcií, |
| --- | --- |

b)

investor môže bez toho, aby mal zmluvné právo tak urobiť, riadiť subjekt, do ktorého investuje, aby uskutočňoval významné transakcie v prospech investora alebo vetoval akékoľvek zmeny takýchto transakcií,

| c) | investor môže ovládať buď proces nominovania kandidátov na voľbu členov riadiaceho orgánu subjektu, do ktorého investuje, alebo získavanie plnomocenstiev od iných držiteľov hlasovacích práv, |
| --- | --- |

c)

investor môže ovládať buď proces nominovania kandidátov na voľbu členov riadiaceho orgánu subjektu, do ktorého investuje, alebo získavanie plnomocenstiev od iných držiteľov hlasovacích práv,

| d) | kľúčoví členovia manažmentu subjektu, do ktorého sa investuje, sú spriaznenými osobami investora (napríklad výkonný riaditeľ subjektu, do ktorého investuje, je tá istá osoba ako výkonný riaditeľ investora), |
| --- | --- |

d)

kľúčoví členovia manažmentu subjektu, do ktorého sa investuje, sú spriaznenými osobami investora (napríklad výkonný riaditeľ subjektu, do ktorého investuje, je tá istá osoba ako výkonný riaditeľ investora),

| e) | Väčšina členov riadiaceho orgánu subjektu, do ktorého sa investuje, sú spriaznenými osobami investora. |
| --- | --- |

e)

Väčšina členov riadiaceho orgánu subjektu, do ktorého sa investuje, sú spriaznenými osobami investora.

| B19 | Niekedy budú existovať náznaky, že investor má špeciálny vzťah so subjektom, do ktorého investuje, ktoré svedčia o tom, že investor má viac ako len pasívny podiel v subjekte, do ktorého investuje. Existencia akéhokoľvek indikátora alebo konkrétnej kombinácie indikátorov nevyhnutne neznamená, že kritérium právomocí je splnené. Ak však investor má viac ako len pasívny podiel v subjekte do ktorého investuje, môže to naznačovať, že investor má iné súvisiace práva dostatočné na to, aby mal právomoci, alebo to slúži ako dôkaz existencie právomoci nad subjektom, do ktorého investuje. Ďalej uvedené skutočnosti napríklad môžu naznačovať, že investor má viac ako len pasívny podiel v subjekte, do ktorého investuje, a v kombinácii s ostatnými právami môžu svedčiť o právomociach:






  a) | kľúčoví členovia manažmentu subjektu, do ktorého sa investuje, ktorí sú schopní riadiť relevantné činnosti, sú súčasní alebo predchádzajúci zamestnanci investora, |
| --- | --- | --- |

B19

Niekedy budú existovať náznaky, že investor má špeciálny vzťah so subjektom, do ktorého investuje, ktoré svedčia o tom, že investor má viac ako len pasívny podiel v subjekte, do ktorého investuje. Existencia akéhokoľvek indikátora alebo konkrétnej kombinácie indikátorov nevyhnutne neznamená, že kritérium právomocí je splnené. Ak však investor má viac ako len pasívny podiel v subjekte do ktorého investuje, môže to naznačovať, že investor má iné súvisiace práva dostatočné na to, aby mal právomoci, alebo to slúži ako dôkaz existencie právomoci nad subjektom, do ktorého investuje. Ďalej uvedené skutočnosti napríklad môžu naznačovať, že investor má viac ako len pasívny podiel v subjekte, do ktorého investuje, a v kombinácii s ostatnými právami môžu svedčiť o právomociach:

a)

kľúčoví členovia manažmentu subjektu, do ktorého sa investuje, ktorí sú schopní riadiť relevantné činnosti, sú súčasní alebo predchádzajúci zamestnanci investora,

| b) | prevádzka subjektu, do ktorého investor investuje, závisí od investora, ako napríklad v týchto situáciách:






  i) | subjekt, do ktorého investor investuje, závisí od toho, aby investor financoval značnú časť jeho prevádzky, |
| --- | --- | --- |

b)

prevádzka subjektu, do ktorého investor investuje, závisí od investora, ako napríklad v týchto situáciách:

i)

subjekt, do ktorého investor investuje, závisí od toho, aby investor financoval značnú časť jeho prevádzky,

| ii) | investor ručí za značnú časť záväzkov subjektu, do ktorého investuje, |
| --- | --- |

ii)

investor ručí za značnú časť záväzkov subjektu, do ktorého investuje,

| iii) | subjekt, do ktorého investor investuje, závisí od investora, pokiaľ ide o rozhodujúce služby, technológie, dodávky alebo suroviny, |
| --- | --- |

iii)

subjekt, do ktorého investor investuje, závisí od investora, pokiaľ ide o rozhodujúce služby, technológie, dodávky alebo suroviny,

| iv) | investor ovláda aktíva, ako sú licencie alebo ochranné známky, ktoré sú rozhodujúce pre prevádzku subjektu, do ktorého investuje, |
| --- | --- |

iv)

investor ovláda aktíva, ako sú licencie alebo ochranné známky, ktoré sú rozhodujúce pre prevádzku subjektu, do ktorého investuje,

| v) | subjekt, do ktorého investor investuje, závisí od investora, pokiaľ ide o kľúčových členov manažmentu, ako napríklad v prípadoch, keď pracovníci investora majú špecializované znalosti o prevádzke subjektu, do ktorého sa investuje, |
| --- | --- |

v)

subjekt, do ktorého investor investuje, závisí od investora, pokiaľ ide o kľúčových členov manažmentu, ako napríklad v prípadoch, keď pracovníci investora majú špecializované znalosti o prevádzke subjektu, do ktorého sa investuje,

| c) | na značnom podiele činností subjektu, do ktorého investor investuje, sa investor buď podieľa, alebo sa tento podiel činností vykonáva v mene investora, |
| --- | --- |

c)

na značnom podiele činností subjektu, do ktorého investor investuje, sa investor buď podieľa, alebo sa tento podiel činností vykonáva v mene investora,

| d) | angažovanosť investora na výnosoch z podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo práva investora na tieto výnosy sú neúmerne väčšie ako jeho hlasovacie alebo podobné práva. Napríklad môže nastať situácia, keď investor má nárok alebo je angažovaný na viac ako polovici výnosov subjektu, do ktorého investuje, ale má menej ako polovicu hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

d)

angažovanosť investora na výnosoch z podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo práva investora na tieto výnosy sú neúmerne väčšie ako jeho hlasovacie alebo podobné práva. Napríklad môže nastať situácia, keď investor má nárok alebo je angažovaný na viac ako polovici výnosov subjektu, do ktorého investuje, ale má menej ako polovicu hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje.

| B20 | Čím väčšia je angažovanosť investora na premenlivosti výnosov z podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo jeho práva na tieto výnosy, tým väčšia je motivácia investora získať práva dostatočné na získanie právomocí. Preto je veľká angažovanosť na premenlivosti výnosov indikátorom, že investor môže mať právomoci. Rozsah angažovanosti investora však sám o sebe nerozhoduje o tom, či má investor právomoci nad subjektom, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

B20

Čím väčšia je angažovanosť investora na premenlivosti výnosov z podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo jeho práva na tieto výnosy, tým väčšia je motivácia investora získať práva dostatočné na získanie právomocí. Preto je veľká angažovanosť na premenlivosti výnosov indikátorom, že investor môže mať právomoci. Rozsah angažovanosti investora však sám o sebe nerozhoduje o tom, či má investor právomoci nad subjektom, do ktorého investuje.

| B21 | Keď sa faktory uvedené v odseku B18 a indikátory uvedené v odsekoch B19 a B20 zohľadňujú spolu s právami investora, väčšia váha sa prikladá dôkazu o právomociach, ktorý je opísaný v odseku B18. |
| --- | --- |

B21

Keď sa faktory uvedené v odseku B18 a indikátory uvedené v odsekoch B19 a B20 zohľadňujú spolu s právami investora, väčšia váha sa prikladá dôkazu o právomociach, ktorý je opísaný v odseku B18.

Podstatné práva

| B22 | Investor pri posudzovaní, či má právomoci, zoberie do úvahy len podstatné práva týkajúce sa subjektu, do ktorého investuje (ktoré má investor a ostatní). Na to, aby sa právo považovalo za podstatné, jeho držiteľ musí mať reálnu možnosť toto právo si uplatňovať. |
| --- | --- |

B22

Investor pri posudzovaní, či má právomoci, zoberie do úvahy len podstatné práva týkajúce sa subjektu, do ktorého investuje (ktoré má investor a ostatní). Na to, aby sa právo považovalo za podstatné, jeho držiteľ musí mať reálnu možnosť toto právo si uplatňovať.

| B23 | Rozhodnutie, či sú práva podstatné, si vyžaduje posúdenie, berúc pri tom do úvahy všetky skutočnosti a okolnosti. Medzi faktory, ktoré je potrebné zobrať do úvahy pri tomto určovaní, okrem iného patria:






  a) | či existujú nejaké prekážky (ekonomické alebo iné), ktoré držiteľovi (alebo držiteľom) bránia pri výkone práv. Medzi príklady takýchto prekážok okrem iného patria:






  i) | finančné sankcie a stimuly, ktoré by bránili (alebo odrádzali) držiteľa, aby si svoje práva uplatnil, |
| --- | --- | --- | --- |

B23

Rozhodnutie, či sú práva podstatné, si vyžaduje posúdenie, berúc pri tom do úvahy všetky skutočnosti a okolnosti. Medzi faktory, ktoré je potrebné zobrať do úvahy pri tomto určovaní, okrem iného patria:

a)

či existujú nejaké prekážky (ekonomické alebo iné), ktoré držiteľovi (alebo držiteľom) bránia pri výkone práv. Medzi príklady takýchto prekážok okrem iného patria:

i)

finančné sankcie a stimuly, ktoré by bránili (alebo odrádzali) držiteľa, aby si svoje práva uplatnil,

| ii) | cena za uplatnenie alebo konverziu, ktorá vytvára finančnú prekážku, ktorá by držiteľovi bránila (alebo ho odrádzala), aby si svoje práva uplatnil, |
| --- | --- |

ii)

cena za uplatnenie alebo konverziu, ktorá vytvára finančnú prekážku, ktorá by držiteľovi bránila (alebo ho odrádzala), aby si svoje práva uplatnil,

| iii) | podmienky, ktoré majú za následok, že by bolo nepravdepodobné, že by boli tieto práva uplatnené, napríklad podmienky, ktoré úzko obmedzujú načasovanie ich uplatnenia, |
| --- | --- |

iii)

podmienky, ktoré majú za následok, že by bolo nepravdepodobné, že by boli tieto práva uplatnené, napríklad podmienky, ktoré úzko obmedzujú načasovanie ich uplatnenia,

| iv) | neexistencia jasného primeraného mechanizmu v zakladateľských dokumentoch subjektu, do ktorého sa investuje, alebo platných zákonoch alebo predpisoch, ktorý by držiteľovi umožňoval výkon jeho práv, |
| --- | --- |

iv)

neexistencia jasného primeraného mechanizmu v zakladateľských dokumentoch subjektu, do ktorého sa investuje, alebo platných zákonoch alebo predpisoch, ktorý by držiteľovi umožňoval výkon jeho práv,

| v) | neschopnosť držiteľa práv získať informácie potrebné na výkon jeho práv, |
| --- | --- |

v)

neschopnosť držiteľa práv získať informácie potrebné na výkon jeho práv,

| vi) | prevádzkové prekážky alebo stimuly, ktoré by držiteľovi bránili (alebo ho odrádzali) od výkonu jeho práv (napr. neochota alebo neschopnosť manažérov poskytovať odborné služby alebo poskytovať služby a prevziať ostatné podiely v držbe úradujúceho manažéra), |
| --- | --- |

vi)

prevádzkové prekážky alebo stimuly, ktoré by držiteľovi bránili (alebo ho odrádzali) od výkonu jeho práv (napr. neochota alebo neschopnosť manažérov poskytovať odborné služby alebo poskytovať služby a prevziať ostatné podiely v držbe úradujúceho manažéra),

| vii) | právne požiadavky alebo požiadavky regulačných orgánov, ktoré držiteľovi bránia vo výkone jeho práv (napr. keď má zahraničný investor zakázané vykonávať svoje práva), |
| --- | --- |

vii)

právne požiadavky alebo požiadavky regulačných orgánov, ktoré držiteľovi bránia vo výkone jeho práv (napr. keď má zahraničný investor zakázané vykonávať svoje práva),

| b) | či existuje mechanizmus, ktorý umožňuje jednotlivým stranám reálnu možnosť vykonávať svoje práva spoločne, ak sa tak rozhodnú urobiť, keď si výkon práv vyžaduje dohodu viac ako jednej strany alebo keď sú práva v držbe viac ako jednej strany. Neexistencia takého mechanizmu je indikátorom, že práva nemusia byť podstatné. Čím viac je strán, ktoré musia súhlasiť s výkonom práv, tým menej je pravdepodobné, že sú tieto práva podstatné. Predstavenstvo, ktorého členovia sú nezávislí od subjektu s rozhodovacou právomocou, však môže slúžiť ako mechanizmus pre celý rad investorov, aby pri výkone svojich práv konali spoločne. Preto práva na odvolávanie budú s väčšou pravdepodobnosťou podstatné, ak budú vykonateľné nezávislým predstavenstvom, ako keby boli práva vykonávané jednotlivo veľkým počtom investorov, |
| --- | --- |

b)

či existuje mechanizmus, ktorý umožňuje jednotlivým stranám reálnu možnosť vykonávať svoje práva spoločne, ak sa tak rozhodnú urobiť, keď si výkon práv vyžaduje dohodu viac ako jednej strany alebo keď sú práva v držbe viac ako jednej strany. Neexistencia takého mechanizmu je indikátorom, že práva nemusia byť podstatné. Čím viac je strán, ktoré musia súhlasiť s výkonom práv, tým menej je pravdepodobné, že sú tieto práva podstatné. Predstavenstvo, ktorého členovia sú nezávislí od subjektu s rozhodovacou právomocou, však môže slúžiť ako mechanizmus pre celý rad investorov, aby pri výkone svojich práv konali spoločne. Preto práva na odvolávanie budú s väčšou pravdepodobnosťou podstatné, ak budú vykonateľné nezávislým predstavenstvom, ako keby boli práva vykonávané jednotlivo veľkým počtom investorov,

| c) | či by strana alebo strany, ktoré majú práva, mali prospech z výkonu týchto práv. Napríklad, držiteľ potenciálnych hlasovacích práv v subjekte, do ktorého sa investuje (pozri odseky B47 až B50) musí brať do úvahy cenu za uplatnenie alebo konverziu tohto nástroja. Podmienky potenciálnych hlasovacích práv budú s väčšou pravdepodobnosťou podstatné, keď je tento nástroj v peniazoch alebo keď by mal investor prospech z uplatnenia alebo konverzie nástroja z iných dôvodov (napr. realizáciou synergií medzi investorom a subjektom, do ktorého investuje). |
| --- | --- |

c)

či by strana alebo strany, ktoré majú práva, mali prospech z výkonu týchto práv. Napríklad, držiteľ potenciálnych hlasovacích práv v subjekte, do ktorého sa investuje (pozri odseky B47 až B50) musí brať do úvahy cenu za uplatnenie alebo konverziu tohto nástroja. Podmienky potenciálnych hlasovacích práv budú s väčšou pravdepodobnosťou podstatné, keď je tento nástroj v peniazoch alebo keď by mal investor prospech z uplatnenia alebo konverzie nástroja z iných dôvodov (napr. realizáciou synergií medzi investorom a subjektom, do ktorého investuje).

| B24 | Na to, aby práva boli podstatné, budú musieť byť vykonateľné aj vtedy, keď bude potrebné prijímať rozhodnutia o riadení relevantných činností. Na to, aby práva boli podstatné, musia byť bežne uplatniteľné. Niekedy však práva môžu byť podstatné dokonca aj vtedy, keď nie sú bežne uplatniteľné. |
| --- | --- |

B24

Na to, aby práva boli podstatné, budú musieť byť vykonateľné aj vtedy, keď bude potrebné prijímať rozhodnutia o riadení relevantných činností. Na to, aby práva boli podstatné, musia byť bežne uplatniteľné. Niekedy však práva môžu byť podstatné dokonca aj vtedy, keď nie sú bežne uplatniteľné.

Príklady uplatňovania

Príklad 3

Subjekt, do ktorého sa investuje, zvoláva každý rok zhromaždenia akcionárov, na ktorých sa prijímajú rozhodnutia o riadení relevantných činností. Nasledujúce plánované zhromaždenie akcionárov sa bude konať o osem mesiacov. Akcionári, ktorí jednotlivo alebo spoločne vlastnia aspoň 5 percent hlasovacích práv, však môžu zvolať mimoriadne zhromaždenie, aby zmenili existujúce politiky týkajúce sa relevantných činností, ale požiadavka zaslať oznámenie ostatným akcionárom znamená, že takéto zhromaždenie sa môže konať najskôr o 30 dní neskôr. Politiky týkajúce sa príslušných činností sa môžu zmeniť len na mimoriadnom alebo riadnom zhromaždení akcionárov. Patrí sem schvaľovanie významných predajov aktív, ako aj rozhodnutí o investovaní alebo o predaji významných investícií.

Uvedený prípad sa týka príkladov 3A až 3D opísaných ďalej v texte. Každý príklad sa posudzuje samostatne.

Príklad 3A

Investor vlastní väčšinu hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje. Hlasovacie práva investora sú podstatné, pretože investor je schopný prijímať rozhodnutia o smerovaní relevantných činností, keď je to potrebné. Skutočnosť, že investor si môže uplatniť svoje hlasovacie práva až po 30 dňoch, investorovi nebráni, aby bol schopný riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti od momentu, keď sa stane akcionárom.

Príklad 3B

Investor je zmluvnou stranou forwardovej zmluvy na nadobudnutie väčšiny akcií v subjekte, do ktorého investuje. Dátum vysporiadania forwardu je o 25 dní. Existujúci akcionári nie sú schopní zmeniť existujúce politiky týkajúce sa relevantných činností, pretože mimoriadne zhromaždenie sa nemôže konať skôr ako o 30 dní, keď už forward bude vysporiadaný. Takže investor má práva, ktoré sú v podstate rovnocenné právam väčšinového akcionára v príklade 3A (t. j. investor, ktorý vlastní forward, môže prijímať rozhodnutia o smerovaní relevantných činností, keď je to potrebné). Forward investora je podstatným právom, ktoré investorovi umožňuje riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti dokonca ešte pred vysporiadaním forwardu.

Príklad 3C

Investor má dôležitú opciu na nadobudnutie väčšiny akcií v subjekte, do ktorého investuje, ktorá je uplatniteľná o 25 dní a je hlboko v peniazoch. Dosiahol by sa rovnaký záver ako v príklade 3B.

Príklad 3D

Investor je zmluvnou stranou forwardovej zmluvy na nadobudnutie väčšiny akcií v subjekte, do ktorého investuje, pričom nemá v subjekte, do ktorého investuje, žiadne ďalšie práva. Dátum vysporiadania forwardu je o šesť mesiacov. Na rozdiel od už uvedených príkladov investor nie je schopný riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti. Existujúci akcionári sú schopní riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti, pretože môžu zmeniť existujúce politiky týkajúce sa relevantných činností pred vysporiadaním forwardu.

| B25 | Podstatné práva uplatniteľné inými stranami môžu investorovi brániť v tom, aby ovládal subjekt, do ktorého investuje a ktorého sa tieto práva týkajú. Takéto podstatné práva nevyžadujú od ich držiteľov, aby boli schopní iniciovať rozhodnutia. Pokiaľ tieto práva nie sú len právami ochranného charakteru (pozri odseky B26 až B28), podstatné práva, ktoré majú ostatné strany, môžu investorovi brániť v tom, aby ovládal subjekt, do ktorého investuje, dokonca aj vtedy, keď držiteľom umožňujú schvaľovať alebo blokovať rozhodnutia, ktoré sa týkajú relevantných činností. |
| --- | --- |

B25

Podstatné práva uplatniteľné inými stranami môžu investorovi brániť v tom, aby ovládal subjekt, do ktorého investuje a ktorého sa tieto práva týkajú. Takéto podstatné práva nevyžadujú od ich držiteľov, aby boli schopní iniciovať rozhodnutia. Pokiaľ tieto práva nie sú len právami ochranného charakteru (pozri odseky B26 až B28), podstatné práva, ktoré majú ostatné strany, môžu investorovi brániť v tom, aby ovládal subjekt, do ktorého investuje, dokonca aj vtedy, keď držiteľom umožňujú schvaľovať alebo blokovať rozhodnutia, ktoré sa týkajú relevantných činností.

Práva ochranného charakteru

| B26 | Pri hodnotení, či práva dávajú investorovi právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, investor posúdi, či jeho práva a práva, ktoré majú iní, sú práva ochranného charakteru. Práva ochranného charakteru sa týkajú základných zmien činností subjektu, do ktorého sa investuje, alebo sa uplatňujú za výnimočných okolností. Nie všetky práva, ktoré sa uplatňujú za výnimočných okolností alebo sú podmienené udalosťami, sú však právami ochranného charakteru (pozri odseky B13 a B53). |
| --- | --- |

B26

Pri hodnotení, či práva dávajú investorovi právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, investor posúdi, či jeho práva a práva, ktoré majú iní, sú práva ochranného charakteru. Práva ochranného charakteru sa týkajú základných zmien činností subjektu, do ktorého sa investuje, alebo sa uplatňujú za výnimočných okolností. Nie všetky práva, ktoré sa uplatňujú za výnimočných okolností alebo sú podmienené udalosťami, sú však právami ochranného charakteru (pozri odseky B13 a B53).

| B27 | Keďže práva ochranného charakteru sú určené na ochranu záujmov ich držiteľa bez toho, aby mu dávali právomoci nad subjektom, do ktorého investuje a ktorého sa tieto práva týkajú, investor, ktorý má len práva ochranného charakteru, nemôže mať právomoci alebo brániť inej strane v tom, aby mala právomoci nad subjektom, do ktorého investuje (pozri odsek 14). |
| --- | --- |

B27

Keďže práva ochranného charakteru sú určené na ochranu záujmov ich držiteľa bez toho, aby mu dávali právomoci nad subjektom, do ktorého investuje a ktorého sa tieto práva týkajú, investor, ktorý má len práva ochranného charakteru, nemôže mať právomoci alebo brániť inej strane v tom, aby mala právomoci nad subjektom, do ktorého investuje (pozri odsek 14).

| B28 | Medzi príklady práv ochranného charakteru okrem iného patria:






  a) | práva veriteľa brániť dlžníkovi, aby vykonával činnosti, ktoré by mohli značne zmeniť úverové riziko dlžníka v neprospech veriteľa, |
| --- | --- | --- |

B28

Medzi príklady práv ochranného charakteru okrem iného patria:

a)

práva veriteľa brániť dlžníkovi, aby vykonával činnosti, ktoré by mohli značne zmeniť úverové riziko dlžníka v neprospech veriteľa,

| b) | právo strany, ktorá ma v držbe nekontrolný podiel v subjekte, do ktorého investuje, aby schválila kapitálové výdavky, ktoré sú vyššie, ako sa vyžaduje pri výkone bežných obchodných činností, alebo schválila vydanie nástrojov vlastného imania alebo dlhových nástrojov, |
| --- | --- |

b)

právo strany, ktorá ma v držbe nekontrolný podiel v subjekte, do ktorého investuje, aby schválila kapitálové výdavky, ktoré sú vyššie, ako sa vyžaduje pri výkone bežných obchodných činností, alebo schválila vydanie nástrojov vlastného imania alebo dlhových nástrojov,

| c) | právo veriteľa zabaviť aktív dlžníka, keď dlžník neplní stanovené podmienky splácania úveru. |
| --- | --- |

c)

právo veriteľa zabaviť aktív dlžníka, keď dlžník neplní stanovené podmienky splácania úveru.

Franchisingové licencie

| B29 | Franchisingová licenčná zmluva, na základe ktorej je subjekt, do ktorého sa investuje, nadobúdateľom licencie, dáva poskytovateľovi licencie práva, ktoré sú určené na ochranu franchisingovej značky. Franchisingové licenčné zmluvy obvykle dávajú poskytovateľom licencie určité rozhodovacie právomoci v súvislosti s činnosťou nadobúdateľa licencie. |
| --- | --- |

B29

Franchisingová licenčná zmluva, na základe ktorej je subjekt, do ktorého sa investuje, nadobúdateľom licencie, dáva poskytovateľovi licencie práva, ktoré sú určené na ochranu franchisingovej značky. Franchisingové licenčné zmluvy obvykle dávajú poskytovateľom licencie určité rozhodovacie právomoci v súvislosti s činnosťou nadobúdateľa licencie.

| B30 | Práva poskytovateľa licencie vo všeobecnosti neobmedzujú schopnosť strán iných, ako je poskytovateľ licencie, robiť rozhodnutia, ktoré majú významný vplyv na výnosy nadobúdateľa licencie. Rovnako tak ani práva poskytovateľa licencie vo franchisingovej licenčnej dohode nevyhnutne neumožňujú poskytovateľovi licencie riadiť v príslušnom čase činnosti, ktoré majú významný vplyv na výnosy nadobúdateľa licencie. |
| --- | --- |

B30

Práva poskytovateľa licencie vo všeobecnosti neobmedzujú schopnosť strán iných, ako je poskytovateľ licencie, robiť rozhodnutia, ktoré majú významný vplyv na výnosy nadobúdateľa licencie. Rovnako tak ani práva poskytovateľa licencie vo franchisingovej licenčnej dohode nevyhnutne neumožňujú poskytovateľovi licencie riadiť v príslušnom čase činnosti, ktoré majú významný vplyv na výnosy nadobúdateľa licencie.

| B31 | Je potrebné rozlišovať medzi schopnosťou robiť v príslušnom čase rozhodnutia, ktoré majú významný vplyv na výnosy nadobúdateľa licencie, a medzi schopnosťou robiť rozhodnutia, ktoré chránia franchisingovú značku. Poskytovateľ licencie nemá právomoci nad nadobúdateľom licencie, ak ostatné strany majú existujúce práva, ktoré im umožňujú riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti nadobúdateľa licencie. |
| --- | --- |

B31

Je potrebné rozlišovať medzi schopnosťou robiť v príslušnom čase rozhodnutia, ktoré majú významný vplyv na výnosy nadobúdateľa licencie, a medzi schopnosťou robiť rozhodnutia, ktoré chránia franchisingovú značku. Poskytovateľ licencie nemá právomoci nad nadobúdateľom licencie, ak ostatné strany majú existujúce práva, ktoré im umožňujú riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti nadobúdateľa licencie.

| B32 | Uzatvorením franchisingovej licenčnej zmluvy nadobúdateľ licencie urobil jednostranné rozhodnutie, že bude vykonávať svoju podnikateľskú činnosť v súlade s podmienkami franchisingovej licenčnej zmluvy, ale na svoj vlastný účet. |
| --- | --- |

B32

Uzatvorením franchisingovej licenčnej zmluvy nadobúdateľ licencie urobil jednostranné rozhodnutie, že bude vykonávať svoju podnikateľskú činnosť v súlade s podmienkami franchisingovej licenčnej zmluvy, ale na svoj vlastný účet.

| B33 | O kontrole nad takými základnými rozhodnutiami, ako je právna forma nadobúdateľa licencie a štruktúra jeho financovania, môžu rozhodovať strany iné, ako je poskytovateľ licencie, a môžu významne ovplyvňovať výnosy nadobúdateľa licencie. Čím je nižšia úroveň finančnej podpory poskytovanej poskytovateľom licencie a čím je nižšia angažovanosť poskytovateľa licencie na premenlivosti výnosov z činnosti nadobúdateľa licencie, tým je pravdepodobnejšie, že poskytovateľ má len práva ochranného charakteru. |
| --- | --- |

B33

O kontrole nad takými základnými rozhodnutiami, ako je právna forma nadobúdateľa licencie a štruktúra jeho financovania, môžu rozhodovať strany iné, ako je poskytovateľ licencie, a môžu významne ovplyvňovať výnosy nadobúdateľa licencie. Čím je nižšia úroveň finančnej podpory poskytovanej poskytovateľom licencie a čím je nižšia angažovanosť poskytovateľa licencie na premenlivosti výnosov z činnosti nadobúdateľa licencie, tým je pravdepodobnejšie, že poskytovateľ má len práva ochranného charakteru.

Hlasovacie práva

| B34 | Investor je často schopný riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti prostredníctvom hlasovacích alebo podobných práv. Investor zváži požiadavky uvedené v tejto časti (odseky B35 až B50), ak sú relevantné činnosti subjektu, do ktorého investuje, riadené prostredníctvom hlasovacích práv. |
| --- | --- |

B34

Investor je často schopný riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti prostredníctvom hlasovacích alebo podobných práv. Investor zváži požiadavky uvedené v tejto časti (odseky B35 až B50), ak sú relevantné činnosti subjektu, do ktorého investuje, riadené prostredníctvom hlasovacích práv.

Právomoci s väčšinou hlasovacích práv

| B35 | Investor, ktorý má viac ako polovicu hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje, má právomoci v týchto situáciách, pokiaľ sa neuplatní odsek B36 alebo odsek B37:






  a) | relevantné činnosti sa riadia hlasovaním držiteľa väčšiny hlasovacích práv, alebo |
| --- | --- | --- |

B35

Investor, ktorý má viac ako polovicu hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje, má právomoci v týchto situáciách, pokiaľ sa neuplatní odsek B36 alebo odsek B37:

a)

relevantné činnosti sa riadia hlasovaním držiteľa väčšiny hlasovacích práv, alebo

| b) | väčšina členov riadiaceho orgánu, ktorý riadi relevantné činnosti, je vymenovaná hlasovaním držiteľa väčšiny hlasovacích práv. |
| --- | --- |

b)

väčšina členov riadiaceho orgánu, ktorý riadi relevantné činnosti, je vymenovaná hlasovaním držiteľa väčšiny hlasovacích práv.

Väčšina hlasovacích práv, ale žiadne právomoci

| B36 | Aby investor, ktorý má viac ako polovicu hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje, mal právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, hlasovacie práva investora musia byť podstatné v súlade s odsekmi B22 až B25 a musia investorovi umožňovať schopnosť riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti, čo sa často bude diať prostredníctvom určovania prevádzkových a finančných politík. Ak má iná účtovná jednotka existujúce práva, ktoré tejto účtovnej jednotke dávajú právo riadiť relevantné činnosti, a táto účtovná jednotka nie je zástupcom investora, investor nemá právomoci nad subjektom, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

B36

Aby investor, ktorý má viac ako polovicu hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje, mal právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, hlasovacie práva investora musia byť podstatné v súlade s odsekmi B22 až B25 a musia investorovi umožňovať schopnosť riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti, čo sa často bude diať prostredníctvom určovania prevádzkových a finančných politík. Ak má iná účtovná jednotka existujúce práva, ktoré tejto účtovnej jednotke dávajú právo riadiť relevantné činnosti, a táto účtovná jednotka nie je zástupcom investora, investor nemá právomoci nad subjektom, do ktorého investuje.

| B37 | Investor nemá právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, dokonca ani v takom prípade, keď má väčšinu hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje, ale tieto hlasovacie práva nie sú podstatné. Napríklad, investor, ktorý má viac ako polovicu hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje, nemôže mať právomoci, ak relevantné činnosti podliehajú riadeniu vládou, súdom, správcom, správcom konkurznej podstaty, likvidátorom alebo regulačným orgánom. |
| --- | --- |

B37

Investor nemá právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, dokonca ani v takom prípade, keď má väčšinu hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje, ale tieto hlasovacie práva nie sú podstatné. Napríklad, investor, ktorý má viac ako polovicu hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje, nemôže mať právomoci, ak relevantné činnosti podliehajú riadeniu vládou, súdom, správcom, správcom konkurznej podstaty, likvidátorom alebo regulačným orgánom.

Právomoci bez väčšiny hlasovacích práv

| B38 | Investor môže mať právomoci dokonca aj vtedy, keď má v subjekte, do ktorého investuje, menej ako väčšinu hlasovacích práv. Investor môže mať právomoci s menej ako väčšinou hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje, prostredníctvom:






  a) | zmluvnej dohody medzi investorom a ďalšími držiteľmi hlasovacích práv (pozri odsek B39), |
| --- | --- | --- |

B38

Investor môže mať právomoci dokonca aj vtedy, keď má v subjekte, do ktorého investuje, menej ako väčšinu hlasovacích práv. Investor môže mať právomoci s menej ako väčšinou hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje, prostredníctvom:

a)

zmluvnej dohody medzi investorom a ďalšími držiteľmi hlasovacích práv (pozri odsek B39),

| b) | práv vyplývajúcich z ostatných zmluvných dojednaní (pozri odsek B40), |
| --- | --- |

b)

práv vyplývajúcich z ostatných zmluvných dojednaní (pozri odsek B40),

| c) | hlasovacích práv investora (pozri odseky B41 až B45), |
| --- | --- |

c)

hlasovacích práv investora (pozri odseky B41 až B45),

| d) | potenciálnych hlasovacích práv (pozri odseky B47 až B50), alebo |
| --- | --- |

d)

potenciálnych hlasovacích práv (pozri odseky B47 až B50), alebo

| e) | kombináciou (a) až (d). |
| --- | --- |

e)

kombináciou (a) až (d).

Zmluvná dohoda s ostatnými držiteľmi hlasovacích práv

| B39 | Zmluvná dohoda medzi investorom a ostatnými držiteľmi hlasovacích práv môže dať investorovi právo vykonávať hlasovacie práva dostatočné na to, aby dávali investorovi právomoci, dokonca aj vtedy, keď investor nemá hlasovacie práva dostatočné na to, aby mu dávali právomoci bez zmluvnej dohody. Zmluvná dohoda by však mohla zabezpečiť, aby investor mohol usmerňovať dostatočný počet ostatných držiteľov hlasovacích práv o tom, ako majú hlasovať, aby umožnili investorovi robiť rozhodnutia o relevantných činnostiach. |
| --- | --- |

B39

Zmluvná dohoda medzi investorom a ostatnými držiteľmi hlasovacích práv môže dať investorovi právo vykonávať hlasovacie práva dostatočné na to, aby dávali investorovi právomoci, dokonca aj vtedy, keď investor nemá hlasovacie práva dostatočné na to, aby mu dávali právomoci bez zmluvnej dohody. Zmluvná dohoda by však mohla zabezpečiť, aby investor mohol usmerňovať dostatočný počet ostatných držiteľov hlasovacích práv o tom, ako majú hlasovať, aby umožnili investorovi robiť rozhodnutia o relevantných činnostiach.

Práva z ostatných zmluvných dohôd

| B40 | Ostatné rozhodovacie práva môžu v kombinácii s hlasovacími právami zabezpečiť, že investor bude mať schopnosť riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti. Napríklad práva vymedzené v zmluvnej dohode môžu byť v kombinácii s hlasovacími právami dostatočné na to, aby mal investor schopnosť riadiť v príslušnom čase výrobné postupy subjektu, do ktorého investuje, alebo riadiť ostatné prevádzkové alebo finančné činnosti subjektu, do ktorého investuje, ktoré majú významný vplyv na výnosy subjektu, do ktorého investuje. Pri neexistencii žiadnych ďalších práv však ekonomická závislosť subjektu, do ktorého investor investuje, od investora (ako sú napríklad vzťahy dodávateľa s jeho hlavným zákazníkom), nevedie k tomu, aby investor mal právomoci nad subjektom, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

B40

Ostatné rozhodovacie práva môžu v kombinácii s hlasovacími právami zabezpečiť, že investor bude mať schopnosť riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti. Napríklad práva vymedzené v zmluvnej dohode môžu byť v kombinácii s hlasovacími právami dostatočné na to, aby mal investor schopnosť riadiť v príslušnom čase výrobné postupy subjektu, do ktorého investuje, alebo riadiť ostatné prevádzkové alebo finančné činnosti subjektu, do ktorého investuje, ktoré majú významný vplyv na výnosy subjektu, do ktorého investuje. Pri neexistencii žiadnych ďalších práv však ekonomická závislosť subjektu, do ktorého investor investuje, od investora (ako sú napríklad vzťahy dodávateľa s jeho hlavným zákazníkom), nevedie k tomu, aby investor mal právomoci nad subjektom, do ktorého investuje.

Hlasovacie práva investora

| B41 | Investor s menej ako väčšinou hlasovacích práv má práva, ktoré stačia na to, aby mal právomoci, keď má reálnu schopnosť riadiť relevantné činnosti jednostranne. |
| --- | --- |

B41

Investor s menej ako väčšinou hlasovacích práv má práva, ktoré stačia na to, aby mal právomoci, keď má reálnu schopnosť riadiť relevantné činnosti jednostranne.

| B42 | Pri posudzovaní, či sú hlasovacie práva investora dostatočné na to, aby mal právomoci, investor zváži všetky skutočnosti a okolnosti vrátane:






  a) | veľkosti držby hlasovacích práv investora v pomere k veľkosti a rozloženiu držby hlasovacích práv ostatných ich držiteľov berúc na vedomie, že:






  i) | čím viac hlasovacích práv investor má, tým je väčšia pravdepodobnosť, že má existujúce práva, ktoré mu dávajú schopnosť riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti, |
| --- | --- | --- | --- |

B42

Pri posudzovaní, či sú hlasovacie práva investora dostatočné na to, aby mal právomoci, investor zváži všetky skutočnosti a okolnosti vrátane:

a)

veľkosti držby hlasovacích práv investora v pomere k veľkosti a rozloženiu držby hlasovacích práv ostatných ich držiteľov berúc na vedomie, že:

i)

čím viac hlasovacích práv investor má, tým je väčšia pravdepodobnosť, že má existujúce práva, ktoré mu dávajú schopnosť riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti,

| ii) | čím viac hlasovacích práv investor má v porovnaní s ostatnými držiteľmi hlasovacích práv, tým je väčšia pravdepodobnosť, že investor bude mať existujúce práva, ktoré by mu dali schopnosť riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti, |
| --- | --- |

ii)

čím viac hlasovacích práv investor má v porovnaní s ostatnými držiteľmi hlasovacích práv, tým je väčšia pravdepodobnosť, že investor bude mať existujúce práva, ktoré by mu dali schopnosť riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti,

| iii) | čím viac strán by muselo konať spolu, aby prehlasovali investora, tým je väčšia pravdepodobnosť, že investor bude mať existujúce práva, ktoré by mu dali schopnosť riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti, |
| --- | --- |

iii)

čím viac strán by muselo konať spolu, aby prehlasovali investora, tým je väčšia pravdepodobnosť, že investor bude mať existujúce práva, ktoré by mu dali schopnosť riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti,

| b) | potenciálnych hlasovacích práv v držbe investora, ostatných držiteľov hlasovacích práv alebo ďalších strán (B47 až B50), |
| --- | --- |

b)

potenciálnych hlasovacích práv v držbe investora, ostatných držiteľov hlasovacích práv alebo ďalších strán (B47 až B50),

| c) | práv vyplývajúcich z ostatných zmluvných dohôd (pozri odsek B40) a |
| --- | --- |

c)

práv vyplývajúcich z ostatných zmluvných dohôd (pozri odsek B40) a

| d) | akýchkoľvek ďalších skutočností, ktoré naznačujú či investor má alebo nemá schopnosť riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti v čase, keď je potrebné robiť rozhodnutia vrátane spôsobov hlasovania na predchádzajúcich zhromaždeniach akcionárov. |
| --- | --- |

d)

akýchkoľvek ďalších skutočností, ktoré naznačujú či investor má alebo nemá schopnosť riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti v čase, keď je potrebné robiť rozhodnutia vrátane spôsobov hlasovania na predchádzajúcich zhromaždeniach akcionárov.

| B43 | Keď o smerovaní relevantných činností rozhoduje väčšina hlasov a investor má podstatne viac hlasovacích práv, ako ktorýkoľvek iný držiteľ hlasovacích práv alebo organizovaná skupina držiteľov hlasovacích práv, a ostatné akcionárske podiely sú veľmi rozptýlené, môže byť po zvážení samotných faktorov uvedených v odsekoch 42 písm. a) až c) jasné, že investor má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

B43

Keď o smerovaní relevantných činností rozhoduje väčšina hlasov a investor má podstatne viac hlasovacích práv, ako ktorýkoľvek iný držiteľ hlasovacích práv alebo organizovaná skupina držiteľov hlasovacích práv, a ostatné akcionárske podiely sú veľmi rozptýlené, môže byť po zvážení samotných faktorov uvedených v odsekoch 42 písm. a) až c) jasné, že investor má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje.

Príklady uplatňovania

Príklad 4

Investor nadobudol 48 percent hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje. Zvyšné hlasovacie práva majú v držbe tisícky akcionárov, pričom žiadny z nich individuálne nemá v držbe viac ako 1 percento hlasovacích práv. Žiadny z akcionárov nemá žiadne dohody so žiadnym z ostatných akcionárov o konzultovaní alebo prijímaní spoločných rozhodnutí. Pri posudzovaní podielu hlasovacích práv, ktoré má investor nadobudnúť, na základe relatívnej veľkosti podielov ostatných akcionárov, investor zistil, že 48-percentný podiel by bol dostatočný na to, aby ovládal subjekt, do ktorého investuje. V tomto prípade na základe absolútnej veľkosti svojho podielu a relatívnej veľkosti podielov ostatných akcionárov investor dospel k záveru, že má dostatočný dominantný hlasovací podiel, aby spĺňal kritérium právomoci bez potreby zvážiť akýkoľvek ďalší dôkaz o právomociach.

Príklad 5

Investor A má 40 percent hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje, a dvanásť ďalších investorov má po 5 percent hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investujú. Akcionárska zmluva udeľuje investorovi A právo vymenovávať, odvolávať a stanovovať odmeny členom manažmentu, ktorí sú zodpovední za riadenie relevantných činností. Na zmenu dohody je potrebná dvojtretinová väčšina hlasov akcionárov. V takom prípade investor A dochádza k záveru, že samotná absolútna veľkosť podielu investora a relatívna veľkosť podielov ostatných akcionárov nie sú rozhodujúce pri rozhodovaní, či investor má práva dostatočné na to, aby mal právomoci. Investor A však zistí, že jeho zmluvné právo vymenovávať, odvolávať a stanovovať odmeny manažmentu stačí na vyvodenie záveru, že má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje. Skutočnosť, že investor A nemusel vykonávať toto právo alebo pravdepodobnosť, či investor A vykonáva svoje právo vyberať, vymenovávať alebo odvolávať členov manažmentu, sa pri posudzovaní, či investor A má právomoci, nemusí brať do úvahy.

| B44 | V ostatných situáciách môže byť po zvážení samotných faktorov uvedených v odseku B42 písm. a) až c) jasné, že investor nemá právomoci. |
| --- | --- |

B44

V ostatných situáciách môže byť po zvážení samotných faktorov uvedených v odseku B42 písm. a) až c) jasné, že investor nemá právomoci.

Príklad uplatňovania

Príklad 6

Investor A má 45 percent hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje. Dvaja ďalší investori majú po 26 percent hlasovacích práv v tomto subjekte, do ktorého investujú. Zvyšné hlasovacie práva majú traja ďalší akcionári, každý 1 percento. Neexistujú žiadne ďalšie dohody, ktoré majú vplyv na rozhodovanie. V tomto prípade veľkosť podielu investora A na hlasovacích právach a jeho veľkosť v pomere k podielom ostatných akcionárov stačia na to, aby investor A mohol dospieť k záveru, že nemá právomoci. Stačí len spolupráca ďalších dvoch investorov na to, aby mohli zabrániť investorovi A rozhodovať o smerovaní relevantných činností v subjekte, do ktorého investujú.

| B45 | Samotné faktory uvedené v odseku B42 písm. a) až c) však nemusia byť rozhodujúce. Ak investorovi po posúdení týchto faktorov nie je jasné, či má právomoci, posúdi dodatočné skutočnosti a okolnosti, ako napríklad, či ostatní akcionári sú pasívni, ako to ukazuje spôsob hlasovania na predchádzajúcich zhromaždeniach akcionárov. Zahŕňa to posúdenie faktorov uvedených v odseku B18 a indikátorov uvedených v odsekoch B19 a B20. Čím menej hlasovacích práv investor má a čím menej strán by muselo konať spoločne, aby prehlasovali investora, tým väčší dôraz by sa kládol na ďalšie skutočnosti a okolnosti pri posudzovaní, či sú práva investora dostatočné na to, aby mal právomoci. Keď sa skutočnosti a okolnosti uvedené v odsekoch B18 až B20 zohľadňujú spolu s právami investora, väčšia váha sa prikladá dôkazu o právomociach uvedenému v odseku B18, ako indikátorom právomocí opísaným v odsekoch B19 a B20. |
| --- | --- |

B45

Samotné faktory uvedené v odseku B42 písm. a) až c) však nemusia byť rozhodujúce. Ak investorovi po posúdení týchto faktorov nie je jasné, či má právomoci, posúdi dodatočné skutočnosti a okolnosti, ako napríklad, či ostatní akcionári sú pasívni, ako to ukazuje spôsob hlasovania na predchádzajúcich zhromaždeniach akcionárov. Zahŕňa to posúdenie faktorov uvedených v odseku B18 a indikátorov uvedených v odsekoch B19 a B20. Čím menej hlasovacích práv investor má a čím menej strán by muselo konať spoločne, aby prehlasovali investora, tým väčší dôraz by sa kládol na ďalšie skutočnosti a okolnosti pri posudzovaní, či sú práva investora dostatočné na to, aby mal právomoci. Keď sa skutočnosti a okolnosti uvedené v odsekoch B18 až B20 zohľadňujú spolu s právami investora, väčšia váha sa prikladá dôkazu o právomociach uvedenému v odseku B18, ako indikátorom právomocí opísaným v odsekoch B19 a B20.

Príklady uplatňovania

Príklad 7

Investor má 45 percent hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje. Ďalších jedenásť akcionárov má po 5 percent hlasovacích práv v tomto subjekte, do ktorého investujú. Žiadny z akcionárov nemá žiadne zmluvné dohody so žiadnym z ostatných akcionárov o konzultovaní alebo prijímaní spoločných rozhodnutí. V takom prípade samotná absolútna veľkosť podielu investora a relatívna veľkosť podielov ostatných akcionárov nie sú pri rozhodovaní, či investor má práva dostatočné na to, aby mal právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, rozhodujúce. Je potrebné zvážiť ďalšie skutočnosti a okolnosti, ktoré môžu poskytnúť dôkaz, či investor má alebo nemá právomoci.

Príklad 8

Investor má 35 percent hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje. Traja ďalší akcionári majú po 5 percent hlasovacích práv v tomto subjekte, do ktorého investujú. Zvyšné hlasovacie práva má v držbe veľký počet ďalších akcionárov, pričom žiadny z nich individuálne nemá v držbe viac ako 1 percento hlasovacích práv. Žiadny z akcionárov nemá žiadne dohody so žiadnym z ostatných akcionárov o konzultovaní alebo prijímaní spoločných rozhodnutí. Rozhodnutia o relevantných činnostiach subjektu, do ktorého investujú, sa schvaľujú väčšinou hlasovacích práv na príslušných zhromaždeniach akcionárov – na predchádzajúcich príslušných zhromaždeniach akcionárov bolo odovzdaných 75 percent hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investujú. V takom prípade aktívna účasť ostatných akcionárov na predchádzajúcich zhromaždeniach akcionárov naznačuje, že investor nie je prakticky schopný riadiť relevantné činnosti jednostranne, bez ohľadu na to, či investor riadil relevantné činnosti, pretože dostatočný počet ostatných akcionárov hlasovalo rovnako ako investor.

| B46 | Ak nie je jasné, po zvážení faktorov uvedených v odseku B42 písm. a) až d), či investor má právomoci, investor neovláda subjekt, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

B46

Ak nie je jasné, po zvážení faktorov uvedených v odseku B42 písm. a) až d), či investor má právomoci, investor neovláda subjekt, do ktorého investuje.

Potenciálne hlasovacie práva

| B47 | Pri posudzovaní ovládania, investor zváži potenciálne hlasovacie práva, ako aj potenciálne hlasovacie práva, ktoré majú iné strany, aby určil, či má právomoci. Potenciálne hlasovacie práva sú práva na získanie hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje, a to napríklad tie, ktoré vyplývajú z konvertibilných nástrojov alebo opcií vrátane forwardov. Tieto potenciálne hlasovacie práva sa zohľadňujú len vtedy, keď sú podstatné (pozri odseky B22 až B25). |
| --- | --- |

B47

Pri posudzovaní ovládania, investor zváži potenciálne hlasovacie práva, ako aj potenciálne hlasovacie práva, ktoré majú iné strany, aby určil, či má právomoci. Potenciálne hlasovacie práva sú práva na získanie hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje, a to napríklad tie, ktoré vyplývajú z konvertibilných nástrojov alebo opcií vrátane forwardov. Tieto potenciálne hlasovacie práva sa zohľadňujú len vtedy, keď sú podstatné (pozri odseky B22 až B25).

| B48 | Pri zohľadňovaní potenciálnych hlasovacích práv investor berie do úvahy účel a plánovaný zámer nástroja, ako aj účel a plánovaný zámer akejkoľvek inej účasti investora v subjekte, do ktorého investuje. Patrí sem aj posúdenie rozličných podmienok nástroja, ako aj zjavné očakávania investora, jeho motivácia a dôvody, prečo s týmito podmienkami súhlasil. |
| --- | --- |

B48

Pri zohľadňovaní potenciálnych hlasovacích práv investor berie do úvahy účel a plánovaný zámer nástroja, ako aj účel a plánovaný zámer akejkoľvek inej účasti investora v subjekte, do ktorého investuje. Patrí sem aj posúdenie rozličných podmienok nástroja, ako aj zjavné očakávania investora, jeho motivácia a dôvody, prečo s týmito podmienkami súhlasil.

| B49 | Ak investor má aj hlasovacie alebo iné rozhodovacie práva týkajúce sa činností subjektu, do ktorého investuje, posúdi, či mu tieto práva v kombinácii s potenciálnymi hlasovacími právami dávajú právomoci. |
| --- | --- |

B49

Ak investor má aj hlasovacie alebo iné rozhodovacie práva týkajúce sa činností subjektu, do ktorého investuje, posúdi, či mu tieto práva v kombinácii s potenciálnymi hlasovacími právami dávajú právomoci.

| B50 | Samotné potenciálne hlasovacie práva alebo tieto práva v kombinácii s ostatnými právami, môžu zabezpečiť, že investor bude mať schopnosť riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti. Môže to byť pravdepodobne prípad, keď investor má 40 percent hlasovacích práv subjektu, do ktorého investuje, a podľa odseku B23 má podstatné práva vyplývajúce z opcií nadobudnúť ďalších 20 percent hlasovacích práv. |
| --- | --- |

B50

Samotné potenciálne hlasovacie práva alebo tieto práva v kombinácii s ostatnými právami, môžu zabezpečiť, že investor bude mať schopnosť riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti. Môže to byť pravdepodobne prípad, keď investor má 40 percent hlasovacích práv subjektu, do ktorého investuje, a podľa odseku B23 má podstatné práva vyplývajúce z opcií nadobudnúť ďalších 20 percent hlasovacích práv.

Príklady uplatňovania

Príklad 9

Investor A má 70 percent hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje. Investor B má 30 percent hlasovacích práv v tomto subjekte, do ktorého investuje, ako aj opciu na nadobudnutie polovice hlasovacích práv investora A. Opciu si môže uplatniť počas nasledujúcich dvoch rokov za pevne stanovenú cenu, ktorá je hlboko mimo peňazí (a očakáva sa, že takou zostane počas uvedeného dvojročného obdobia). Investor A uplatňuje svoje hlasy a aktívne rozhoduje o smerovaní relevantných činnosti subjektu, do ktorého investuje. V takom prípade investor A pravdepodobne spĺňa kritérium právomoci, pretože sa zdá, že má schopnosť aktívne riadiť relevantné činnosti. Hoci investor B má v súčasnosti uplatniteľné opcie na nákup ďalších hlasovacích práv (ktoré by mu, ak by si ich uplatnil, zabezpečili väčšinu hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investujú), podmienky spojené s týmito opciami sú také, že opcie sa nepovažujú za podstatné.

Príklad 10

Investor A a ďalší dvaja investori majú 45 percent hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investujú. Obchodná činnosť subjektu, do ktorého investujú, úzko súvisí s investorom A. Okrem svojich nástrojov vlastného imania investor A vlastní dlhové nástroje, ktoré možno kedykoľvek vymeniť za kmeňové akcie subjektu, do ktorého investuje, za pevnú cenu, ktorá je mimo peňazí (ale nie hlboko mimo peňazí). Po konverzii dlhových nástrojov by investor mal 60 percent hlasovacích práv v subjekte, do ktorého investuje. Investor A by mal prospech z realizácie synergií, ak by sa dlhové nástroje konvertovali do kmeňových akcií. Investor A má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, pretože má hlasovacie práva v subjekte, do ktorého investuje, spolu s podstatnými potenciálnymi hlasovacími právami, na základe ktorých je schopný riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti.

Právomoci, keď hlasovacie alebo podobné práva nemajú významný vplyv na výnosy subjektu, do ktorého sa investuje

| B51 | Pri posudzovaní účelu a plánovaného zámeru subjektu, do ktorého sa investuje (pozri odseky B5 až B8), investor berie do úvahy angažovanosť a rozhodnutia robené pri zakladaní subjektu, do ktorého investuje, ako súčasť jeho zámeru a vyhodnotí, či transakčné podmienky a vlastnosti angažovanosti dávajú investorovi práva, ktoré sú dostatočné na to, aby mal právomoci. Samotná účasť pri zakladaní subjektu, do ktorého investuje, nestačí na to, aby ho investor ovládal. Účasť na plánovaní však môže naznačovať, že investor mal príležitosť získať práva, ktoré sú dostatočné na to, aby mal právomoci nad subjektom, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

B51

Pri posudzovaní účelu a plánovaného zámeru subjektu, do ktorého sa investuje (pozri odseky B5 až B8), investor berie do úvahy angažovanosť a rozhodnutia robené pri zakladaní subjektu, do ktorého investuje, ako súčasť jeho zámeru a vyhodnotí, či transakčné podmienky a vlastnosti angažovanosti dávajú investorovi práva, ktoré sú dostatočné na to, aby mal právomoci. Samotná účasť pri zakladaní subjektu, do ktorého investuje, nestačí na to, aby ho investor ovládal. Účasť na plánovaní však môže naznačovať, že investor mal príležitosť získať práva, ktoré sú dostatočné na to, aby mal právomoci nad subjektom, do ktorého investuje.

| B52 | Investor okrem toho zoberie do úvahy zmluvné dohody, ako sú práva na kúpu, práva na predaj a likvidačné práva zriadené pri zakladaní podnikania. Keď tieto zmluvné dohody zahŕňajú činnosti, ktoré úzko súvisia so subjektom, do ktorého investuje, potom sú tieto činnosti v podstate neoddeliteľnou súčasťou celkových činností subjektu, do ktorého investuje, dokonca aj keď sa môžu vyskytovať mimo právnych hraníc subjektu, do ktorého investuje. Preto sa explicitné alebo implicitné rozhodovacie práva zakotvené v zmluvných dohodách, ktoré úzko súvisia so subjektom, do ktorého sa investuje, nemusia brať do úvahy ako relevantné činnosti pri zisťovaní právomocí v tomto subjekte. |
| --- | --- |

B52

Investor okrem toho zoberie do úvahy zmluvné dohody, ako sú práva na kúpu, práva na predaj a likvidačné práva zriadené pri zakladaní podnikania. Keď tieto zmluvné dohody zahŕňajú činnosti, ktoré úzko súvisia so subjektom, do ktorého investuje, potom sú tieto činnosti v podstate neoddeliteľnou súčasťou celkových činností subjektu, do ktorého investuje, dokonca aj keď sa môžu vyskytovať mimo právnych hraníc subjektu, do ktorého investuje. Preto sa explicitné alebo implicitné rozhodovacie práva zakotvené v zmluvných dohodách, ktoré úzko súvisia so subjektom, do ktorého sa investuje, nemusia brať do úvahy ako relevantné činnosti pri zisťovaní právomocí v tomto subjekte.

| B53 | V prípade niektorých subjektov, do ktorých sa investuje, sa relevantné činnosti môžu vyskytovať len vtedy, keď nastanú určité okolnosti alebo udalosti. Subjekt, do ktorého sa investuje, môže byť navrhnutý tak, aby riadenie jeho činností a jeho výnosy boli vopred určené, pokiaľ nenastanú tieto osobitné okolnosti alebo udalosti a kým budú trvať. V takom prípade môžu výnosy významne ovplyvniť len rozhodnutia o činnostiach subjektu, do ktorého sa investuje, keď nastanú tieto okolnosti alebo udalosti, a teda môžu byť relevantnými činnosťami. Okolnosti alebo udalosti nemusia nastať, aby investor so schopnosťou robiť tieto rozhodnutia mal právomoci. Skutočnosť, že právo robiť rozhodnutia je podmienené vznikom okolností alebo výskytom udalosti samo o sebe nerobí tieto práva právami ochranného charakteru. |
| --- | --- |

B53

V prípade niektorých subjektov, do ktorých sa investuje, sa relevantné činnosti môžu vyskytovať len vtedy, keď nastanú určité okolnosti alebo udalosti. Subjekt, do ktorého sa investuje, môže byť navrhnutý tak, aby riadenie jeho činností a jeho výnosy boli vopred určené, pokiaľ nenastanú tieto osobitné okolnosti alebo udalosti a kým budú trvať. V takom prípade môžu výnosy významne ovplyvniť len rozhodnutia o činnostiach subjektu, do ktorého sa investuje, keď nastanú tieto okolnosti alebo udalosti, a teda môžu byť relevantnými činnosťami. Okolnosti alebo udalosti nemusia nastať, aby investor so schopnosťou robiť tieto rozhodnutia mal právomoci. Skutočnosť, že právo robiť rozhodnutia je podmienené vznikom okolností alebo výskytom udalosti samo o sebe nerobí tieto práva právami ochranného charakteru.

Príklady uplatňovania

Príklad 11

Jedinou podnikateľskou činnosťou subjektu, do ktorého sa investuje, ktorá je uvedená v jeho zakladateľských dokumentoch, je nákup pohľadávok a ich každodenná bežná správa za investorov. Každodenná bežná správa zahŕňa výber istiny a úrokov k dátumom splatnosti a ich odovzdávanie investorom. V prípade neplnenia pohľadávky subjekt, do ktorého sa investuje, automaticky predá pohľadávku investorovi, ako je dohodnuté osobitne v zmluve na opčný predaj uzatvorenej medzi investorom a subjektom, do ktorého sa investuje. Jedinou relevantnou činnosťou je správa pohľadávok v prípade neplnenia, pretože to je jediná činnosť, ktorá môže významne ovplyvniť výnosy subjektu, do ktorého sa investuje. Správa pohľadávok pred neplnením nie je relevantnou činnosťou, pretože si nevyžaduje prijímanie dôležitých rozhodnutí, ktoré by mohli významne ovplyvniť výnosy subjektu, do ktorého sa investuje – činnosti pred neplnením sú vopred určené a predstavujú len výber peňažných tokov v čase ich splatnosti a ich postupovanie investorovi. Preto by sa pri posudzovaní celkových činností subjektu, do ktorého sa investuje a ktoré majú významný vplyv na výnosy subjektu, do ktorých sa investuje, malo zohľadňovať len právo investora riadiť aktíva v prípade ich neplnenia. V tomto príklade plánovaný zámer subjektu, do ktorého sa investuje, zabezpečuje, že investor má rozhodovaciu právomoc nad činnosťami, ktoré majú významný vplyv na výnosy len vtedy, keď je táto rozhodovacia právom potrebná. Podmienky dohody na opčný predaj sú neoddeliteľnou súčasťou celkovej transakcie a vzniku subjektu, do ktorého investuje. Preto podmienky na opčný predaj spolu so zakladateľskými dokumentmi subjektu, do ktorého sa investuje, vedú k záveru, že investor má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, dokonca aj vtedy, keď investor preberie vlastníctvo pohľadávok v prípade ich neplnenia a spravuje neplnené pohľadávky mimo právneho rámca subjektu, do ktorého investuje.

Príklad 12

Jedinými aktívami subjektu, do ktorého sa investuje, sú pohľadávky. Po zvážení účelu a plánovaného zámeru subjektu, do ktorého sa investuje, sa zistí, že jedinou relevantnou činnosťou je správa pohľadávok v prípade ich neplnenia. Strana, ktorá je schopná riadiť neplnené pohľadávky, má právomoci nad subjektom, do ktorého sa investuje, bez ohľadu na to, či je ktorýkoľvek z dlžníkov v neplnení.

| B54 | Investor môže mať explicitný alebo implicitný záväzok zabezpečiť, aby subjekt, do ktorého investuje, pokračoval vo svojej činnosti, ako sa plánovalo. Takýto záväzok môže zvýšiť angažovanosť investora na premenlivosti výnosov, a tým zvýšiť motiváciu, aby investor získal práva dostatočné na to, aby mal právomoci. Preto záväzok zabezpečiť, aby subjekt, do ktorého sa investuje, pokračoval v činnosti, ako sa plánovalo, môže byť indikátorom, že investor má právomoci, ale sám o sebe nedáva investorovi právomoci, ani nebráni inej strane, aby mala právomoci. |
| --- | --- |

B54

Investor môže mať explicitný alebo implicitný záväzok zabezpečiť, aby subjekt, do ktorého investuje, pokračoval vo svojej činnosti, ako sa plánovalo. Takýto záväzok môže zvýšiť angažovanosť investora na premenlivosti výnosov, a tým zvýšiť motiváciu, aby investor získal práva dostatočné na to, aby mal právomoci. Preto záväzok zabezpečiť, aby subjekt, do ktorého sa investuje, pokračoval v činnosti, ako sa plánovalo, môže byť indikátorom, že investor má právomoci, ale sám o sebe nedáva investorovi právomoci, ani nebráni inej strane, aby mala právomoci.

Angažovanosť na variabilných výnosoch subjektu, do ktorého sa investuje, alebo práva na tieto výnosy

| B55 | Pri posudzovaní, či investor ovláda subjekt, do ktorého investuje, investor zisťuje, či je angažovaný na variabilných výnosoch zo svojho podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo má na tieto výnosy právo. |
| --- | --- |

B55

Pri posudzovaní, či investor ovláda subjekt, do ktorého investuje, investor zisťuje, či je angažovaný na variabilných výnosoch zo svojho podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo má na tieto výnosy právo.

| B56 | Variabilné výnosy sú výnosy, ktoré nie sú pevne stanovené a majú potenciál sa meniť dôsledkom výkonnosti subjektu, do ktorého sa investuje. Variabilné výnosy investora môžu byť len kladné, len záporné alebo celkovo kladné i záporné (pozri odsek 15). Investor posudzuje, či výnosy zo subjektu, do ktorého investuje, sú variabilné a nakoľko sú tieto výnosy variabilné na základe podstaty dohody a bez ohľadu na právnu formu výnosov. Investor môže napríklad vlastniť dlhopis s pevne stanovenými platbami úrokov. Pevne stanovené platby úrokov sú na účely tohto IFRS variabilnými výnosmi, pretože podliehajú riziku neplnenia a investora vystavujú úrokovému riziku emitenta dlhopisu. Rozsah premenlivosti (t. j. nakoľko sú tieto výnosy premenlivé) závisí od úverového rizika dlhopisu. Podobne, pevne stanovené poplatky za výkonnosť účtované za správu aktív subjektu, do ktorého sa investuje, sú variabilné výnosy, pretože vystavujú investora riziku výkonnosti aktív subjektu, do ktorého investuje. Rozsah premenlivosti závisí od schopnosti subjektu, do ktorého sa investuje, vytvárať príjem dostatočný na platenie poplatku. |
| --- | --- |

B56

Variabilné výnosy sú výnosy, ktoré nie sú pevne stanovené a majú potenciál sa meniť dôsledkom výkonnosti subjektu, do ktorého sa investuje. Variabilné výnosy investora môžu byť len kladné, len záporné alebo celkovo kladné i záporné (pozri odsek 15). Investor posudzuje, či výnosy zo subjektu, do ktorého investuje, sú variabilné a nakoľko sú tieto výnosy variabilné na základe podstaty dohody a bez ohľadu na právnu formu výnosov. Investor môže napríklad vlastniť dlhopis s pevne stanovenými platbami úrokov. Pevne stanovené platby úrokov sú na účely tohto IFRS variabilnými výnosmi, pretože podliehajú riziku neplnenia a investora vystavujú úrokovému riziku emitenta dlhopisu. Rozsah premenlivosti (t. j. nakoľko sú tieto výnosy premenlivé) závisí od úverového rizika dlhopisu. Podobne, pevne stanovené poplatky za výkonnosť účtované za správu aktív subjektu, do ktorého sa investuje, sú variabilné výnosy, pretože vystavujú investora riziku výkonnosti aktív subjektu, do ktorého investuje. Rozsah premenlivosti závisí od schopnosti subjektu, do ktorého sa investuje, vytvárať príjem dostatočný na platenie poplatku.

| B57 | Medzi príklady výnosov patria:






  a) | dividendy, ďalšie rozdelenie ekonomického úžitku zo subjektu, do ktorého sa investuje (napr. úroky z dlhových cenných papierov vydaných subjektom, do ktorého sa investuje) a zmeny hodnoty investície investora do tohto subjektu, |
| --- | --- | --- |

B57

Medzi príklady výnosov patria:

a)

dividendy, ďalšie rozdelenie ekonomického úžitku zo subjektu, do ktorého sa investuje (napr. úroky z dlhových cenných papierov vydaných subjektom, do ktorého sa investuje) a zmeny hodnoty investície investora do tohto subjektu,

| b) | odmeny za správu aktív a záväzkov subjektu, do ktorého sa investuje, poplatky a expozícia riziku straty z poskytovania úverovej podpory alebo podpory likvidity, podiel na zostatkovej hodnote aktív alebo záväzkov subjektu, do ktorého sa investuje, v prípade jeho likvidácie, daňové výhody a prístup k budúcej likvidite, ktorý má investor zo svojho podielu v subjekte, do ktorého investuje, |
| --- | --- |

b)

odmeny za správu aktív a záväzkov subjektu, do ktorého sa investuje, poplatky a expozícia riziku straty z poskytovania úverovej podpory alebo podpory likvidity, podiel na zostatkovej hodnote aktív alebo záväzkov subjektu, do ktorého sa investuje, v prípade jeho likvidácie, daňové výhody a prístup k budúcej likvidite, ktorý má investor zo svojho podielu v subjekte, do ktorého investuje,

| c) | výnosy, ktoré nie sú dostupné pre ostatných držiteľov podielov. Investor napríklad môže využiť svoje aktíva v kombinácii s aktívami subjektu, do ktorého investuje, ako je napríklad kombinovanie funkcií na dosiahnutie úspor z rozsahu, úspory nákladov, využívanie obmedzených produktov, získanie prístupu k chráneným poznatkom alebo obmedzenie určitých činností alebo aktív, s cieľom zvýšiť hodnotu ostatných aktív investora. |
| --- | --- |

c)

výnosy, ktoré nie sú dostupné pre ostatných držiteľov podielov. Investor napríklad môže využiť svoje aktíva v kombinácii s aktívami subjektu, do ktorého investuje, ako je napríklad kombinovanie funkcií na dosiahnutie úspor z rozsahu, úspory nákladov, využívanie obmedzených produktov, získanie prístupu k chráneným poznatkom alebo obmedzenie určitých činností alebo aktív, s cieľom zvýšiť hodnotu ostatných aktív investora.

Vzťah medzi právomocami a výnosmi

Delegované právomoci

| B58 | Keď investor s rozhodovacími právami (subjekt s rozhodovacími právomocami) posudzuje, či ovláda subjekt, do ktorého investuje, musí určiť, či koná ako hlavný zodpovedný alebo ako zástupca. Investor musí takisto určiť, či iný subjekt s rozhodovacími právami koná ako zástupca investora. Zástupca je strana, ktorej predmetom činnosti je predovšetkým konať v mene a v prospech inej strany alebo strán [hlavného zodpovedného subjektu (hlavných zodpovedných subjektov)], a preto subjekt, do ktorého investuje, neovláda, keď vykonáva svoje rozhodovacie právomoci (pozri odseky 17 a 18). Preto niekedy právomoci subjektu, ktorý koná ako hlavný zodpovedný, môže mať a vykonávať zástupca, ale v mene hlavného zodpovedného. Subjekt s rozhodovacími právomocami nie je zástupca jednoducho preto, že z rozhodnutí, ktoré robí, môžu mať prospech iné strany. |
| --- | --- |

B58

Keď investor s rozhodovacími právami (subjekt s rozhodovacími právomocami) posudzuje, či ovláda subjekt, do ktorého investuje, musí určiť, či koná ako hlavný zodpovedný alebo ako zástupca. Investor musí takisto určiť, či iný subjekt s rozhodovacími právami koná ako zástupca investora. Zástupca je strana, ktorej predmetom činnosti je predovšetkým konať v mene a v prospech inej strany alebo strán [hlavného zodpovedného subjektu (hlavných zodpovedných subjektov)], a preto subjekt, do ktorého investuje, neovláda, keď vykonáva svoje rozhodovacie právomoci (pozri odseky 17 a 18). Preto niekedy právomoci subjektu, ktorý koná ako hlavný zodpovedný, môže mať a vykonávať zástupca, ale v mene hlavného zodpovedného. Subjekt s rozhodovacími právomocami nie je zástupca jednoducho preto, že z rozhodnutí, ktoré robí, môžu mať prospech iné strany.

| B59 | Investor môže delegovať svoje rozhodovacie právomoci na zástupcu, pokiaľ ide o niektoré konkrétne záležitosti alebo všetky relevantné činnosti. Investor pri posudzovaní, či ovláda subjekt, do ktorého investuje, zaobchádza s rozhodovacími právami delegovanými na svojho zástupcu, ako s právami, ktoré vlastní priamo on sám. V situáciách, keď je viac ako jeden hlavný zodpovedný, každý z týchto subjektov posúdi, či má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, berúcu pritom do úvahy požiadavky uvedené v odsekoch B5 až B54. Odseky B60 až B72 poskytujú usmernenie ako určiť, či je subjekt s rozhodovacími právomocami zástupcom alebo hlavným zodpovedným. |
| --- | --- |

B59

Investor môže delegovať svoje rozhodovacie právomoci na zástupcu, pokiaľ ide o niektoré konkrétne záležitosti alebo všetky relevantné činnosti. Investor pri posudzovaní, či ovláda subjekt, do ktorého investuje, zaobchádza s rozhodovacími právami delegovanými na svojho zástupcu, ako s právami, ktoré vlastní priamo on sám. V situáciách, keď je viac ako jeden hlavný zodpovedný, každý z týchto subjektov posúdi, či má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, berúcu pritom do úvahy požiadavky uvedené v odsekoch B5 až B54. Odseky B60 až B72 poskytujú usmernenie ako určiť, či je subjekt s rozhodovacími právomocami zástupcom alebo hlavným zodpovedným.

| B60 | Subjekt s rozhodovacími právomocami zohľadní pri rozhodovaní, či je zástupcom, celkový vzťah medzi ním, subjektom, do ktorého investuje a ktorý riadi, a ostatnými stranami zainteresovanými na činnosti subjektu, do ktorého investuje, a najmä všetky ďalej uvedené faktory:






  a) | rozsah svojich rozhodovacích právomocí nad subjektom, do ktorého investuje (odseky B62 a B63), |
| --- | --- | --- |

B60

Subjekt s rozhodovacími právomocami zohľadní pri rozhodovaní, či je zástupcom, celkový vzťah medzi ním, subjektom, do ktorého investuje a ktorý riadi, a ostatnými stranami zainteresovanými na činnosti subjektu, do ktorého investuje, a najmä všetky ďalej uvedené faktory:

a)

rozsah svojich rozhodovacích právomocí nad subjektom, do ktorého investuje (odseky B62 a B63),

| b) | práva, ktoré majú iné strany (odseky B64 až B67), |
| --- | --- |

b)

práva, ktoré majú iné strany (odseky B64 až B67),

| c) | odmenu, na ktorú má nárok v súlade s dohodou (dohodami) o odmeňovaní (odseky B68 až B70), |
| --- | --- |

c)

odmenu, na ktorú má nárok v súlade s dohodou (dohodami) o odmeňovaní (odseky B68 až B70),

| d) | angažovanosť subjektu s rozhodovacími právomocami na premenlivosti výnosov z ostatných podielov, ktoré má v subjekte, do ktorého investuje (odseky B71 a B72). |
| --- | --- |

d)

angažovanosť subjektu s rozhodovacími právomocami na premenlivosti výnosov z ostatných podielov, ktoré má v subjekte, do ktorého investuje (odseky B71 a B72).

Každému faktoru sa priradí iná váha na základe konkrétnych skutočností a okolností.

| B61 | Rozhodovanie, či je subjekt s rozhodovacími právomocami zástupcom, si vyžaduje vyhodnotenie všetkých faktorov uvedených v odseku B60, pokiaľ podstatné práva na odvolanie subjektu s rozhodovacími právomocami (práva na odvolávanie) nevlastní jedna strana, ktorá môže odvolať subjekt s rozhodovacími právomocami bez príčiny (pozri odsek B65). |
| --- | --- |

B61

Rozhodovanie, či je subjekt s rozhodovacími právomocami zástupcom, si vyžaduje vyhodnotenie všetkých faktorov uvedených v odseku B60, pokiaľ podstatné práva na odvolanie subjektu s rozhodovacími právomocami (práva na odvolávanie) nevlastní jedna strana, ktorá môže odvolať subjekt s rozhodovacími právomocami bez príčiny (pozri odsek B65).

Rozsah rozhodovacích právomocí

| B62 | Rozsah rozhodovacích právomocí subjektu s rozhodovacími právomocami sa hodnotí posúdením:






  a) | činností, ktoré sú povolené podľa dohody (dohôd) o rozhodovaní a ustanovené zákonom a |
| --- | --- | --- |

B62

Rozsah rozhodovacích právomocí subjektu s rozhodovacími právomocami sa hodnotí posúdením:

a)

činností, ktoré sú povolené podľa dohody (dohôd) o rozhodovaní a ustanovené zákonom a

| b) | možnosti vlastného uváženia, ktorú subjekt s rozhodovacími právomocami má pri prijímaní rozhodnutí o týchto činnostiach. |
| --- | --- |

b)

možnosti vlastného uváženia, ktorú subjekt s rozhodovacími právomocami má pri prijímaní rozhodnutí o týchto činnostiach.

| B63 | Subjekt s rozhodovacími právomocami zváži účel a plánovaný zámer subjektu, do ktorého investuje, riziká, ktorým mal byť subjekt, do ktorého investuje, vystavený, riziká, ktoré mal preniesť na strany prepojené so subjektom, do ktorého investuje, a úroveň angažovanosti investora s rozhodovacími právami, ktoré mal pri zakladaní subjektu, do ktorého investuje. Napríklad, keď sa subjekt s rozhodovacími právomocami významne podieľal na zakladaní subjektu, do ktorého investuje (vrátane určovania rozsahu rozhodovacích právomocí), táto angažovanosť môže znamenať, že subjekt s rozhodovacími právomocami mal príležitosť a motiváciu získať práva, ktoré majú za následok, že subjekt s rozhodovacími právomocami je schopný riadiť relevantné činnosti. |
| --- | --- |

B63

Subjekt s rozhodovacími právomocami zváži účel a plánovaný zámer subjektu, do ktorého investuje, riziká, ktorým mal byť subjekt, do ktorého investuje, vystavený, riziká, ktoré mal preniesť na strany prepojené so subjektom, do ktorého investuje, a úroveň angažovanosti investora s rozhodovacími právami, ktoré mal pri zakladaní subjektu, do ktorého investuje. Napríklad, keď sa subjekt s rozhodovacími právomocami významne podieľal na zakladaní subjektu, do ktorého investuje (vrátane určovania rozsahu rozhodovacích právomocí), táto angažovanosť môže znamenať, že subjekt s rozhodovacími právomocami mal príležitosť a motiváciu získať práva, ktoré majú za následok, že subjekt s rozhodovacími právomocami je schopný riadiť relevantné činnosti.

Práva v držbe iných strán

| B64 | Podstatné práva v držbe iných strán môžu mať vplyv na schopnosť subjektu s rozhodovacími právomocami riadiť relevantné činnosti subjektu, do ktorého investuje. Významné právo na odvolanie alebo iné významné práva môžu naznačovať, že subjekt s rozhodovacími právomocami je zástupcom. |
| --- | --- |

B64

Podstatné práva v držbe iných strán môžu mať vplyv na schopnosť subjektu s rozhodovacími právomocami riadiť relevantné činnosti subjektu, do ktorého investuje. Významné právo na odvolanie alebo iné významné práva môžu naznačovať, že subjekt s rozhodovacími právomocami je zástupcom.

| B65 | Keď podstatné práva na odvolávanie má jedna strana a môže odvolať subjekt s rozhodovacími právomocami bez príčiny, to samo o sebe stačí na vyvodenie záveru, že subjekt s rozhodovacími právomocami je zástupcom. Ak má takéto práva viac ako jedna strana (a žiadna jedna strana nemôže sama odvolať subjekt s rozhodovacími právomocami bez dohody s ostatnými stranami), tieto práva nie sú samé o sebe postačujúce na určenie, či subjekt s rozhodovacími právomocami koná predovšetkým v mene a vo prospech iných. Okrem toho, čím väčší počet strán musí konať pri uplatnení práva na odvolanie subjektu s rozhodovacími právomocami spoločne a čím väčší rozsah a premenlivosť sú spojené s ostatnými ekonomickými záujmami subjektu s rozhodovacími právomocami (t. j. odmeňovanie a ostatné podiely), tým menšia váha sa prikladá tomuto faktoru. |
| --- | --- |

B65

Keď podstatné práva na odvolávanie má jedna strana a môže odvolať subjekt s rozhodovacími právomocami bez príčiny, to samo o sebe stačí na vyvodenie záveru, že subjekt s rozhodovacími právomocami je zástupcom. Ak má takéto práva viac ako jedna strana (a žiadna jedna strana nemôže sama odvolať subjekt s rozhodovacími právomocami bez dohody s ostatnými stranami), tieto práva nie sú samé o sebe postačujúce na určenie, či subjekt s rozhodovacími právomocami koná predovšetkým v mene a vo prospech iných. Okrem toho, čím väčší počet strán musí konať pri uplatnení práva na odvolanie subjektu s rozhodovacími právomocami spoločne a čím väčší rozsah a premenlivosť sú spojené s ostatnými ekonomickými záujmami subjektu s rozhodovacími právomocami (t. j. odmeňovanie a ostatné podiely), tým menšia váha sa prikladá tomuto faktoru.

| B66 | Pri hodnotení, či je subjekt s rozhodovacími právomocami zástupcom, sa podstatné práva, ktoré majú ostatné strany a ktoré obmedzujú voľné uváženie subjektu s rozhodovacími právomocami, majú posudzovať podobným spôsobom ako práva na odvolávanie. Napríklad subjekt s rozhodovacími právomocami, od ktorého sa vyžaduje, aby na svoju činnosť získal súhlas malého počtu ostatných strán, je vo všeobecnosti zástupca. (Ďalšie usmernenie k právam a či sú tieto práva podstatné pozri v odsekoch B22 až B25.) |
| --- | --- |

B66

Pri hodnotení, či je subjekt s rozhodovacími právomocami zástupcom, sa podstatné práva, ktoré majú ostatné strany a ktoré obmedzujú voľné uváženie subjektu s rozhodovacími právomocami, majú posudzovať podobným spôsobom ako práva na odvolávanie. Napríklad subjekt s rozhodovacími právomocami, od ktorého sa vyžaduje, aby na svoju činnosť získal súhlas malého počtu ostatných strán, je vo všeobecnosti zástupca. (Ďalšie usmernenie k právam a či sú tieto práva podstatné pozri v odsekoch B22 až B25.)

| B67 | Úvahy o právach, ktoré majú ostatné strany, musia zahŕňať aj posúdenie akýchkoľvek práv vykonateľných predstavenstvom (alebo iným riadiacim orgánom) subjektu, do ktorého sa investuje, a ich vplyvu na rozhodovacie právomoci (pozri odsek B23 písm. b)). |
| --- | --- |

B67

Úvahy o právach, ktoré majú ostatné strany, musia zahŕňať aj posúdenie akýchkoľvek práv vykonateľných predstavenstvom (alebo iným riadiacim orgánom) subjektu, do ktorého sa investuje, a ich vplyvu na rozhodovacie právomoci (pozri odsek B23 písm. b)).

Odmeňovanie

| B68 | Čím väčší rozsah a premenlivosť sú spojené s odmeňovaním subjektu s rozhodovacími právomocami v porovnaní s výnosmi očakávanými z činností subjektu, do ktorého sa investuje, tým väčšia je pravdepodobnosť, že subjekt s rozhodovacími právomocami koná ako hlavný zodpovedný. |
| --- | --- |

B68

Čím väčší rozsah a premenlivosť sú spojené s odmeňovaním subjektu s rozhodovacími právomocami v porovnaní s výnosmi očakávanými z činností subjektu, do ktorého sa investuje, tým väčšia je pravdepodobnosť, že subjekt s rozhodovacími právomocami koná ako hlavný zodpovedný.

| B69 | Subjekt s rozhodovacími právomocami pri rozhodovaní, či koná ako hlavný zodpovedný alebo ako zástupca, posúdi aj splnenie týchto podmienok:






  a) | Odmeňovanie subjektu s rozhodovacími právomocami zodpovedá poskytovaným službám. |
| --- | --- | --- |

B69

Subjekt s rozhodovacími právomocami pri rozhodovaní, či koná ako hlavný zodpovedný alebo ako zástupca, posúdi aj splnenie týchto podmienok:

a)

Odmeňovanie subjektu s rozhodovacími právomocami zodpovedá poskytovaným službám.

| b) | Dohoda o odmeňovaní obsahuje len podmienky alebo sumy, ktoré sa bežne uvádzajú v dohodách na podobné služby, a úroveň zručností dohodnutú za obvyklých trhových podmienok. |
| --- | --- |

b)

Dohoda o odmeňovaní obsahuje len podmienky alebo sumy, ktoré sa bežne uvádzajú v dohodách na podobné služby, a úroveň zručností dohodnutú za obvyklých trhových podmienok.

| B70 | Subjekt s rozhodovacími právomocami nemôže byť zástupcom, pokiaľ nie sú splnené podmienky uvedené v odseku B69 písm. a) a b). Splnenie týchto podmienok však samo o sebe nestačí na vyvodenie záveru, že subjekt s rozhodovacími právomocami je zástupcom. |
| --- | --- |

B70

Subjekt s rozhodovacími právomocami nemôže byť zástupcom, pokiaľ nie sú splnené podmienky uvedené v odseku B69 písm. a) a b). Splnenie týchto podmienok však samo o sebe nestačí na vyvodenie záveru, že subjekt s rozhodovacími právomocami je zástupcom.

Angažovanosť na premenlivosti výnosov z iných podielov

| B71 | Subjekt s rozhodovacími právomocami, ktorý vlastní ďalšie podiely v subjekte, do ktorého investuje (napr. investície v subjekte, do ktorého investuje, alebo poskytuje záruky v súvislosti s výkonnosťou subjektu, do ktorého investuje), zváži pri posudzovaní, či je zástupcom, svoju angažovanosť na premenlivosti výnosov z týchto podielov. Držba iných podielov v subjekte, do ktorého investuje, naznačuje, že subjekt s rozhodovacími právomocami môže byť hlavným zodpovedným. |
| --- | --- |

B71

Subjekt s rozhodovacími právomocami, ktorý vlastní ďalšie podiely v subjekte, do ktorého investuje (napr. investície v subjekte, do ktorého investuje, alebo poskytuje záruky v súvislosti s výkonnosťou subjektu, do ktorého investuje), zváži pri posudzovaní, či je zástupcom, svoju angažovanosť na premenlivosti výnosov z týchto podielov. Držba iných podielov v subjekte, do ktorého investuje, naznačuje, že subjekt s rozhodovacími právomocami môže byť hlavným zodpovedným.

| B72 | Subjekt s rozhodovacími právomocami pri hodnotení svojej angažovanosti na premenlivosti výnosov z iných podielov v subjekte, do ktorého investuje, zváži nasledujúce skutočnosti:






  a) | čím väčší rozsah a premenlivosť sú spojené s jeho ekonomickými záujmami, berúc do úvahy odmeňovanie a iné podiely spolu, tým väčšia je pravdepodobnosť, že subjekt s rozhodovacími právomocami koná ako hlavný zodpovedný, |
| --- | --- | --- |

B72

Subjekt s rozhodovacími právomocami pri hodnotení svojej angažovanosti na premenlivosti výnosov z iných podielov v subjekte, do ktorého investuje, zváži nasledujúce skutočnosti:

a)

čím väčší rozsah a premenlivosť sú spojené s jeho ekonomickými záujmami, berúc do úvahy odmeňovanie a iné podiely spolu, tým väčšia je pravdepodobnosť, že subjekt s rozhodovacími právomocami koná ako hlavný zodpovedný,

| b) | či sa jeho angažovanosť na premenlivosti výnosov líši od angažovanosti ostatných investorov, a ak áno, či by to mohlo mať vplyv na jeho činnosť. Napríklad, mohlo by to tak byť v prípade, keď subjekt s rozhodovacími právomocami má podriadené podiely v subjekte, do ktorého investuje, alebo poskytuje iné formy zníženia kreditného rizika. |
| --- | --- |

b)

či sa jeho angažovanosť na premenlivosti výnosov líši od angažovanosti ostatných investorov, a ak áno, či by to mohlo mať vplyv na jeho činnosť. Napríklad, mohlo by to tak byť v prípade, keď subjekt s rozhodovacími právomocami má podriadené podiely v subjekte, do ktorého investuje, alebo poskytuje iné formy zníženia kreditného rizika.

Subjekt s rozhodovacími právomocami vyhodnotí svoju angažovanosť súvisiacu s celkovou premenlivosťou výnosov zo subjektu, do ktorého sa investuje. Toto hodnotenie sa robí najmä na základe výnosov očakávaných z činností subjektu, do ktorého sa investuje, ale nemá ignorovať maximálnu angažovanosť na premenlivosti výnosov subjektu, do ktorého investuje prostredníctvom ďalších podielov, ktoré subjekt s rozhodovacími právomocami vlastní.

Príklady uplatňovania

Príklad 13

Subjekt s rozhodovacími právomocami (správca fondu) zriadil, ponúka na trhu a spravuje verejne obchodovateľný regulovaný fond podľa presne vymedzených parametrov uvedených v mandáte na investovanie, ako si to vyžadujú miestne zákony a predpisy. Fond bol ponúknutý na trhu investorom ako investícia do diverzifikovaného portfólia majetkových cenných papierov verejne obchodovateľných subjektov. V rámci definovaných parametrov má správca fondu voľné uváženie, do akých aktív môže investovať. Správca fondu investoval do fondu pro rata 10 percent a dostáva za svoje služby poplatok porovnateľný s poplatkom na trhu rovnajúci sa jednému percentu čistej hodnoty aktív fondu. Poplatky zodpovedajú poskytovaným službám. Správca fondu nie je povinný kryť straty presahujúce jeho desaťpercentnú investíciu. Fond nie je povinný zriadiť, a ani nezriadil nezávislé predstavenstvo. Investori nemajú žiadne podstatné práva, ktoré by mali vplyv na rozhodovacie právomoci správcu fondu, ale môžu si nechať vyplatiť svoje podiely v určitých lehotách stanovených fondom.

Hoci správca fondu pôsobí v rámci parametrov stanovených v mandáte na investovanie a v súlade s požiadavkami regulačných orgánov, má rozhodovacie právomoci, ktoré mu umožňujú riadiť v príslušnom čase relevantné činnosti fondu – investori nemajú podstatné práva, ktoré by mohli mať vplyv na rozhodovacie právomoci správcu fondu. Správca fondu dostáva za svoje služby poplatok podobný poplatkom na trhu, ktorý zodpovedá poskytovaným službám, a uskutočnil pro rata investíciu do fondu. Odmeňovanie a investičná angažovanosť správcu fondu na premenlivosti výnosov z činností fondu sú takého rozsahu, že nevzniká angažovanosť takého významu, ktorá by naznačovala, že správca fondu je hlavným zodpovedným.

V tomto príklade posúdenie angažovanosti správcu fondu na premenlivosti výnosov z fondu spolu s jeho rozhodovacími právomocami v rámci obmedzených parametrov naznačuje, že správca fondu je zástupcom. Správca fondu preto vyvodí záver, že fond neovláda.

Príklad 14

Subjekt s rozhodovacími právomocami zriadi, ponúka na trhu a spravuje fond, ktorý poskytuje investičné príležitosti celému radu investorov. Subjekt s rozhodovacími právomocami (správca fondu) musí robiť rozhodnutia v najlepšom záujme všetkých investorov a v súlade s dohodami o riadení fondu. Správca fondu má napriek tomu pri rozhodovaní rozsiahlu voľnosť uváženia. Správca fondu dostáva za svoje služby poplatok zodpovedajúci poplatkom na trhu rovnajúci sa jednému percentu spravovaných aktív a 20 percent celkového zisku fondu, ak dosiahne stanovenú úroveň ziskovosti. Poplatky zodpovedajú poskytovaným službám.

Hoci správca fondu musí robiť rozhodnutia v najlepšom záujme všetkých investorov, má rozsiahle rozhodovacie právomoci na riadenie relevantných činností fondu. Správca fondu dostáva platby pevne stanovených poplatkov a poplatkov v závislosti od výkonnosti aktív, ktoré zodpovedajú poskytovaným službám. Odmeňovanie okrem toho zlaďuje záujmy správcu fondu so záujmami ostatných investorov na zvýšení hodnoty fondu, bez toho aby vznikla angažovanosť na premenlivosti výnosov z činností fondu, ktorá by bola taká významná, že by odmeňovanie, pri posúdení oddelene, naznačovalo, že správca fondu je hlavným zodpovedným.

Uvedený prípad a analýza sa vzťahuje aj na príklady 14A až 14C opísané ďalej v texte. Každý príklad sa posudzuje samostatne.

Príklad 14A

Správca fondu má vo fonde aj dvojpercentnú investíciu, ktorá zlaďuje jeho záujmy so záujmami ostatných investorov. Správca fondu nie je povinný kryť straty presahujúce jeho dvojpercentnú investíciu. Investori môžu odvolať správcu fondu jednoduchou väčšinou hlasov, ale len za porušenie zmluvy.

Dvojpercentná investičná angažovanosť správcu fondu zvyšuje jeho angažovanosť na premenlivosti výnosov z činností fondu bez toho, že by vznikla angažovanosť takého významu, ktorý by naznačoval, že správca fondu je hlavným zodpovedným. Práva ostatných investorov odvolať správcu fondu sa považujú za práva ochranného charakteru, pretože sú uplatniteľné len pri porušení zmluvy. Hoci má správca fondu v tomto príklade rozsiahle rozhodovacie právomoci a je angažovaný na premenlivosti výnosov zo svojho podielu a odmeňovania, angažovanosť správcu fondu naznačuje, že je zástupcom. Správca fondu preto vyvodí záver, že fond neovláda.

Príklad 14B

Správca fondu má vo fonde významnejšiu pro rata investíciu, ale nemá žiadnu povinnosť kryť straty presahujúce túto investíciu. Investori môžu odvolať správcu fondu jednoduchou väčšinou hlasov, ale len za porušenie zmluvy.

V tomto príklade sa práva ostatných investorov odvolať správcu fondu považujú za práva ochranného charakteru, pretože sú uplatniteľné len pri porušení zmluvy. Hoci správca fondu dostáva pevne stanovené poplatky a poplatky v závislosti od výkonnosti, ktoré zodpovedajú poskytovaným službám, kombinácia investície správcu fondu spolu s jeho odmeňovaním by mohli viesť k angažovanosti na premenlivosti výnosov z činností fondu, ktorá by bola takého významu, že by naznačovala, že správca fondu je hlavným zodpovedným. Čím väčší rozsah a premenlivosť sú spojené s ekonomickými záujmami správcu fondu (berúc do úvahy jeho odmeňovanie a iné podiely spolu), tým väčší dôraz by správca fondu pri analýze kládol na tieto ekonomické záujmy a tým väčšia je pravdepodobnosť, že správca fondu je hlavným zodpovedným.

Napríklad po zvážení svojho odmeňovania a ostatných faktorov môže správca fondu považovať svoju dvadsaťpercentnú investíciu za dostatočnú na to, aby vyvodil záver, že fond ovláda. Avšak za iných okolností (t. j. odmeňovanie alebo iné faktory sú iné) ovládanie môže vzniknúť vtedy, keď by bola výška investície iná.

Príklad 14C

Správca fondu má vo fonde dvadsaťpercentnú pro rata investíciu, ale nemá žiadnu povinnosť kryť straty presahujúce túto dvadsaťpercentnú investíciu. Fond má predstavenstvo, ktorého všetci členovia sú nezávislí od správcu fondu a vymenovávajú ich ostatní investori. Predstavenstvo každý rok vymenováva správcu fondu. Keď sa predstavenstvo rozhodne neobnoviť správcovi fondu zmluvu, služby vykonávané správcom fondu môžu vykonávať iní správcovia z daného odvetvia.

Hoci správca fondu dostáva pevne stanovené poplatky a poplatky v závislosti od výkonnosti, ktoré zodpovedajú poskytovaným službám, kombinácia dvadsaťpercentnej investície správcu fondu spolu s jeho odmeňovaním vedú k angažovanosti na premenlivosti výnosov z činností fondu, ktorá je takého významu, že naznačuje, že správca fondu je hlavným zodpovedným. Investori však majú významné právo odvolať správcu fondu – predstavenstvo je mechanizmom na zabezpečenie, aby investori mohli odvolať správcu fondu, ak sa rozhodnú tak urobiť.

V tomto príklade správca fondu kladie pri analýze väčší dôraz na významné právo odvolať ho. Preto, hoci má správca fondu v tomto príklade rozsiahle rozhodovacie právomoci a je angažovaný na premenlivosti výnosov z fondu zo svojho odmeňovania a investície, významné práva, ktoré majú ostatní investori, naznačuje, že správca fondu je zástupcom. Správca fondu preto vyvodí záver, že fond neovláda.

Príklad 15

Subjekt, do ktorého sa investuje, bol vytvorený, aby kúpil portfólio cenných papierov s pevným výnosom kryté aktívami a ktorý je financovaný dlhovými nástrojmi s pevnou sadzbou a nástrojmi vlastného imania. Nástroje vlastného imania sú určené na zabezpečenie ochrany dlhových investorov proti prvým stratám a na absorbovanie akýchkoľvek zvyšných výnosov subjektu, do ktorého sa investuje. Transakcia bola ponúknutá na trhu potenciálnym dlhovým investorom ako investícia do portfólia cenných papierov krytých aktívami s vystavením sa úverovému riziku spojenému s možným zlyhaním emitentov cenných papierov krytých aktívami v portfóliu a úrokovému riziku spojenému so správou portfólia. Pri vzniku fondu predstavujú nástroje vlastného imania 10 percent hodnoty nakúpených aktív. Subjekt s rozhodovacími právomocami (správca aktív) spravuje aktívne portfólio aktív robením investičných rozhodnutí v rámci parametrov stanovených v prospekte subjektu, do ktorého sa investuje. Za tieto služby dostáva správca aktív pevne stanovený poplatok zodpovedajúci poplatkom na trhu (t. j. jedno percento spravovaných aktív) a poplatok súvisiaci s výkonnosťou (t. j. 10 percent zisku), ak zisk subjektu, do ktorého sa investuje, dosiahne stanovenú úroveň. Poplatky zodpovedajú poskytovaným službám. Správca aktív vlastní 35 percent vlastného imania subjektu, do ktorého sa investuje.

Zvyšných 65 percent vlastného imania a všetky ostatné dlhové nástroje vlastní veľký počet veľmi rozptýlených nespriaznených investorov, ktorí sú treťou stranou. Správca aktív môže byť odvolaný bez príčiny rozhodnutím jednoduchej väčšiny ostatných investorov.

Správca aktív dostáva platby pevne stanovených poplatkov a poplatkov v závislosti od výkonnosti aktív, ktoré sú úmerné poskytovaným službám. Odmeňovanie zlaďuje záujmy správcu fondu so záujmami ostatných investorov s cieľom zvýšiť hodnotu fondu. Správca aktív je angažovaný na premenlivosti výnosov z činností fondu, pretože vlastní 35 percent vlastného imania, a zo svojho odmeňovania.

Hoci pôsobí v rámci parametrov stanovených v prospekte subjektu, do ktorého sa investuje, správca aktív je schopný robiť v príslušnom čase investičné rozhodnutia, ktoré majú významný vplyv na výnosy subjektu, do ktorého sa investuje – práva na odvolanie, ktoré majú ostatní investori, majú v tejto analýze len malú váhu, pretože tieto práva vlastní veľký počet veľmi rozptýlených investorov. V tomto príklade správca aktív kladie väčší dôraz na svoju angažovanosť na premenlivosti výnosov zo svojho podielu na vlastnom imaní fondu, ktorý je podriadený dlhovým nástrojom. Držba 35 percent vlastného imania vytvára podriadenú angažovanosť na stratách a právach na výnosy subjektu, do ktorého sa investuje, ktorú sú takého významu, že naznačujú, že správca aktív je hlavným zodpovedným. Správca aktív preto vyvodí záver, že fond ovláda.

Príklad 16

Subjekt s rozhodujúcimi právomocami (sponzor) sponzoruje sprostredkovateľskú spoločnosť s viacerými predávajúcimi, ktorá vydáva krátkodobé dlhové nástroje pre nespriaznených investorov, ktorí sú treťou stranou. Táto transakcia sa ponúkla na trhu potenciálnym investorom ako investícia do portfólia strednodobých aktív s vysokým ratingom s minimálnym vystavením sa úverovému riziku spojenému s možným zlyhaním emitentov aktív v portfóliu. Sprostredkovateľskej spoločnosti predávajú portfóliá vysokokvalitných strednodobých aktív rozličné subjekty prevádzajúce aktíva. Každý prevádzajúci zabezpečuje služby spojené s portfóliom aktív, ktoré predáva sprostredkovateľskej spoločnosti a spravuje pohľadávky v prípade zlyhania za poplatok za služby porovnateľný s poplatkami na trhu. Každý prevádzajúci zároveň zabezpečuje ochranu proti prvým úverovým stratám z portfólia svojich aktív pomocou kolateralizácie aktív prevedených na sprostredkovateľskú spoločnosť. Sponzor stanovuje podmienky sprostredkovateľskej spoločnosti a riadi činnosť sprostredkovateľskej spoločnosti za poplatok podobný poplatkom na trhu. Poplatok zodpovedá poskytovaným službám. Sponzor schvaľuje predávajúcich, ktorí môžu predávať sprostredkovateľskej spoločnosti, schvaľuje aktíva, ktoré má sprostredkovateľská spoločnosť kupovať, a robí rozhodnutia o financovaní sprostredkovateľskej spoločnosti. Sponzor musí konať v najlepšom záujme všetkých investorov.

Sponzor má nárok na zostatkovú hodnotu sprostredkovateľskej spoločnosti a sprostredkovateľskej spoločnosti zabezpečuje aj zníženie úverového rizika a nástroje likvidity. Zníženie úverového rizika, ktoré zabezpečuje sponzor, absorbuje straty do 5 percent všetkých aktív sprostredkovateľskej spoločnosti po absorbovaní strát subjektmi prevádzajúcimi aktíva. Nástroje likvidity neslúžia ako záloha proti nevýkonným aktívam. Investori nemajú podstatné práva, ktoré by mohli ovplyvniť rozhodovacie právomoci sponzora.

Dokonca aj keď sponzor dostáva za svoje služby poplatok porovnateľný s poplatkami na trhu, ktorý zodpovedá poskytnutým službám, sponzor je angažovaný na výnosoch z činnosti sprostredkovateľskej spoločnosti z dôvodu svojich práv na zostatkové výnosy sprostredkovateľskej spoločnosti, zabezpečenia zníženia úverového rizika a nástrojov likvidity (t. j. sprostredkovateľská spoločnosť je vystavená riziku likvidity pretože používa krátkodobé dlhové nástroje na financovanie strednodobých aktív). Dokonca aj keď každý zo subjektov prevádzajúcich aktíva má rozhodovacie práva, ktoré majú vplyv na hodnotu aktív sprostredkovateľskej spoločnosti, sponzor má rozsiahle rozhodovacie právomoci, ktoré mu zabezpečujú schopnosť riadiť v príslušnom čase činnosti, ktoré majú najvýznamnejší vplyv na výnosy sprostredkovateľskej spoločnosti [t. j. sponzor stanovil podmienky sprostredkovateľskej spoločnosti, má právo robiť rozhodnutia o aktívach (schvaľovaním kupovaných aktív a subjektov prevádzajúcich aktíva) a financuje sprostredkovateľskú spoločnosť (pre ktorú musí pravidelne hľadať nové investície)]. Právo na zostatkové výnosy sprostredkovateľskej spoločnosti a zabezpečenie zníženia úverového rizika a nástrojov likvidity, majú za následok angažovanosť sponzora na premenlivosti výnosov z činností sprostredkovateľskej spoločnosti, ktoré sa líši od angažovanosti ostatných investorov. Preto táto angažovanosť naznačuje, že sponzor je hlavným zodpovedným, a sponzor preto vyvodí záver, že sprostredkovateľskú spoločnosť ovláda. Povinnosť sprostredkovateľa konať v najlepšom záujme všetkých investorov nebráni sponzorovi v tom, aby bol hlavným zodpovedným.

Vzťahy s ostatnými stranami

| B73 | Investor pri posudzovaní ovládania zohľadní povahu svojho vzťahu s ostatnými stranami a či tieto ostatné strany konajú v mene investora (t. j. sú „de facto zástupcovia“). Určenie, či ostatné strany konajú ako de facto zástupcovia, si vyžaduje posúdenie, berúc do úvahy nielen povahu vzťahu, ale aj skutočnosť, ako tieto strany na seba navzájom pôsobia a ako pôsobia navzájom s investorom. |
| --- | --- |

B73

Investor pri posudzovaní ovládania zohľadní povahu svojho vzťahu s ostatnými stranami a či tieto ostatné strany konajú v mene investora (t. j. sú „de facto zástupcovia“). Určenie, či ostatné strany konajú ako de facto zástupcovia, si vyžaduje posúdenie, berúc do úvahy nielen povahu vzťahu, ale aj skutočnosť, ako tieto strany na seba navzájom pôsobia a ako pôsobia navzájom s investorom.

| B74 | Takýto vzťah nemusí byť nevyhnutne založený na zmluvnej dohode. Strana je de facto zástupcom, keď investor alebo tí, ktorí riadia činnosti investora, majú možnosť riadiť túto stranu tak, aby konala v mene investora. Za týchto okolností zoberie investor pri posudzovaní ovládania subjektu, do ktorého investuje, do úvahy rozhodovacie práva svojho de facto zástupcu a nepriamu angažovanosť na variabilných výnosoch alebo práva na tieto výnosy prostredníctvom tohto de facto sprostredkovateľa. |
| --- | --- |

B74

Takýto vzťah nemusí byť nevyhnutne založený na zmluvnej dohode. Strana je de facto zástupcom, keď investor alebo tí, ktorí riadia činnosti investora, majú možnosť riadiť túto stranu tak, aby konala v mene investora. Za týchto okolností zoberie investor pri posudzovaní ovládania subjektu, do ktorého investuje, do úvahy rozhodovacie práva svojho de facto zástupcu a nepriamu angažovanosť na variabilných výnosoch alebo práva na tieto výnosy prostredníctvom tohto de facto sprostredkovateľa.

| B75 | Ďalej sú uvedené príklady takýchto ďalších strán, ktoré by vzhľadom na povahu svojho vzťahu mohli konať ako de facto zástupcovia investora:






  a) | spriaznené osoby investora, |
| --- | --- | --- |

B75

Ďalej sú uvedené príklady takýchto ďalších strán, ktoré by vzhľadom na povahu svojho vzťahu mohli konať ako de facto zástupcovia investora:

a)

spriaznené osoby investora,

| b) | strana, ktorá získala podiel v subjekte, do ktorého investuje, ako vklad alebo úver od investora, |
| --- | --- |

b)

strana, ktorá získala podiel v subjekte, do ktorého investuje, ako vklad alebo úver od investora,

| c) | strana, ktorá súhlasila, že nepredá, neprevedie ani nezaťaží svoje podiely v subjekte, do ktorého investuje, bez predchádzajúceho súhlasu investora (s výnimkou situácií, keď investor a ďalšia strana majú právo na predchádzajúce schválenie a práva sú založené na podmienkach vzájomne dobrovoľne dohodnutých nezávislými stranami). |
| --- | --- |

c)

strana, ktorá súhlasila, že nepredá, neprevedie ani nezaťaží svoje podiely v subjekte, do ktorého investuje, bez predchádzajúceho súhlasu investora (s výnimkou situácií, keď investor a ďalšia strana majú právo na predchádzajúce schválenie a práva sú založené na podmienkach vzájomne dobrovoľne dohodnutých nezávislými stranami).

| d) | strana, ktorá nemôže financovať svoje prevádzky bez podriadenej finančnej podpory investora, |
| --- | --- |

d)

strana, ktorá nemôže financovať svoje prevádzky bez podriadenej finančnej podpory investora,

| e) | subjekt, do ktorého sa investuje a ktorého väčšina členov riadiaceho orgánu alebo kľúčových členov manažmentu sú rovnakí, ako kľúčoví členovia manažmentu investora, |
| --- | --- |

e)

subjekt, do ktorého sa investuje a ktorého väčšina členov riadiaceho orgánu alebo kľúčových členov manažmentu sú rovnakí, ako kľúčoví členovia manažmentu investora,

| f) | strana, ktorá má úzke obchodné vzťahy s investorom, ako sú vzťahy medzi poskytovateľom odborných služieb a jedným z jeho významných klientov. |
| --- | --- |

f)

strana, ktorá má úzke obchodné vzťahy s investorom, ako sú vzťahy medzi poskytovateľom odborných služieb a jedným z jeho významných klientov.

Riadenie určitých aktív

| B76 | Investor posúdi, či zaobchádza s časťou subjektu, do ktorého investuje, ako s domnelou samostatnou účtovnou jednotkou, a ak áno, či ovláda túto domnelú osobitnú účtovnú jednotku. |
| --- | --- |

B76

Investor posúdi, či zaobchádza s časťou subjektu, do ktorého investuje, ako s domnelou samostatnou účtovnou jednotkou, a ak áno, či ovláda túto domnelú osobitnú účtovnú jednotku.

| B77 | Investor zaobchádza s časťou subjektu, do ktorého investuje, ako s domnelou samostatnou účtovnou jednotkou vtedy a len vtedy, ak je splnená táto podmienka:
  Určité aktíva subjektu, do ktorého sa investuje (a prípadné súvisiace formy zníženia úverového rizika) sú jediným zdrojom platieb určitých záväzkov alebo určité ďalšie podiely v subjekte, do ktorého sa investuje. Iné strany, ako sú strany s určitými záväzkami, nemajú práva alebo povinnosti spojené s určitými aktívami alebo zostatkovými peňažnými tokmi plynúcimi z týchto aktív. V podstate zvyšná časť subjektu, do ktorého sa investuje, nemôže použiť žiadny z výnosov z týchto určitých aktív a žiadny zo záväzkov domnelej samostatnej účtovnej jednotky nie je splatný z aktív zvyšnej časti subjektu, do ktorého sa investuje. Preto sú v podstate všetky aktíva, záväzky a vlastné imanie tejto domnelej samostatnej účtovnej jednotky vyhradené z celkového subjektu, do ktorého sa investuje. Takáto domnelá samostatná účtovná jednotka sa často nazýva „silo“. |
| --- | --- |

B77

Investor zaobchádza s časťou subjektu, do ktorého investuje, ako s domnelou samostatnou účtovnou jednotkou vtedy a len vtedy, ak je splnená táto podmienka:

Určité aktíva subjektu, do ktorého sa investuje (a prípadné súvisiace formy zníženia úverového rizika) sú jediným zdrojom platieb určitých záväzkov alebo určité ďalšie podiely v subjekte, do ktorého sa investuje. Iné strany, ako sú strany s určitými záväzkami, nemajú práva alebo povinnosti spojené s určitými aktívami alebo zostatkovými peňažnými tokmi plynúcimi z týchto aktív. V podstate zvyšná časť subjektu, do ktorého sa investuje, nemôže použiť žiadny z výnosov z týchto určitých aktív a žiadny zo záväzkov domnelej samostatnej účtovnej jednotky nie je splatný z aktív zvyšnej časti subjektu, do ktorého sa investuje. Preto sú v podstate všetky aktíva, záväzky a vlastné imanie tejto domnelej samostatnej účtovnej jednotky vyhradené z celkového subjektu, do ktorého sa investuje. Takáto domnelá samostatná účtovná jednotka sa často nazýva „silo“.

| B78 | Keď je splnená podmienka uvedená v odseku B77, investor identifikuje činnosti, ktoré majú podstatný vplyv na výnosy domnelej samostatnej účtovnej jednotky, a ako sa tieto činnosti riadia, s cieľom posúdiť či má právomoci nad danou časťou subjektu, do ktorého investuje. Pri posudzovaní ovládania domnelej samostatnej účtovnej jednotky investor takisto zoberie do úvahy angažovanosť na variabilných výnosoch z svojho podielu v tejto domnelej samostatnej účtovnej jednotke alebo práva na tieto výnosy a možnosť využiť svoje právomoci nad touto časťou subjektu, do ktorého sa investuje, s cieľom ovplyvniť výšku výnosov investora. |
| --- | --- |

B78

Keď je splnená podmienka uvedená v odseku B77, investor identifikuje činnosti, ktoré majú podstatný vplyv na výnosy domnelej samostatnej účtovnej jednotky, a ako sa tieto činnosti riadia, s cieľom posúdiť či má právomoci nad danou časťou subjektu, do ktorého investuje. Pri posudzovaní ovládania domnelej samostatnej účtovnej jednotky investor takisto zoberie do úvahy angažovanosť na variabilných výnosoch z svojho podielu v tejto domnelej samostatnej účtovnej jednotke alebo práva na tieto výnosy a možnosť využiť svoje právomoci nad touto časťou subjektu, do ktorého sa investuje, s cieľom ovplyvniť výšku výnosov investora.

| B79 | Ak investor ovláda domnelú samostatnú účtovnú jednotku, investor má konsolidovať časť subjektu, do ktorého investuje. V takom prípade ostatné strany vylúčia túto časť subjektu, do ktorého investujú, z posudzovania ovládania a konsolidovania subjektu, do ktorého investujú. |
| --- | --- |

B79

Ak investor ovláda domnelú samostatnú účtovnú jednotku, investor má konsolidovať časť subjektu, do ktorého investuje. V takom prípade ostatné strany vylúčia túto časť subjektu, do ktorého investujú, z posudzovania ovládania a konsolidovania subjektu, do ktorého investujú.

Nepretržité posudzovanie

| B80 | Investor opätovne posúdi, či ovláda subjekt, do ktorého investuje, ak skutočnosti a okolnosti naznačujú, že došlo k zmene jedného alebo viacerých z troch prvkov ovládania uvedených v odseku 7. |
| --- | --- |

B80

Investor opätovne posúdi, či ovláda subjekt, do ktorého investuje, ak skutočnosti a okolnosti naznačujú, že došlo k zmene jedného alebo viacerých z troch prvkov ovládania uvedených v odseku 7.

| B81 | Ak dôjde k zmene, ako možno vykonávať právomoci nad subjektom, do ktorého investor investuje, táto zmena sa musí odraziť v tom, ako investor posúdi svoje právomoci nad subjektom, do ktorého investuje. Napríklad, zmeny rozhodovacích práv môžu znamenať, že relevantné činnosti sa už ďalej neriadia prostredníctvom hlasovacích práv, ale namiesto toho iné dohody, ako sú zmluvy, v súčasnosti umožnia inej strane alebo stranám riadiť relevantné činnosti. |
| --- | --- |

B81

Ak dôjde k zmene, ako možno vykonávať právomoci nad subjektom, do ktorého investor investuje, táto zmena sa musí odraziť v tom, ako investor posúdi svoje právomoci nad subjektom, do ktorého investuje. Napríklad, zmeny rozhodovacích práv môžu znamenať, že relevantné činnosti sa už ďalej neriadia prostredníctvom hlasovacích práv, ale namiesto toho iné dohody, ako sú zmluvy, v súčasnosti umožnia inej strane alebo stranám riadiť relevantné činnosti.

| B82 | To, že investor získa alebo stratí právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, môže spôsobiť nejaká udalosť bez toho, aby sa na tejto udalosti podieľal investor. Napríklad investor môže získať právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, pretože sa skončila platnosť rozhodovacích práv, ktoré vlastnila iná strana alebo strany, ktoré predtým bránili investorovi, aby ovládal subjekt, do ktorého investuje. |
| --- | --- |

B82

To, že investor získa alebo stratí právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, môže spôsobiť nejaká udalosť bez toho, aby sa na tejto udalosti podieľal investor. Napríklad investor môže získať právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, pretože sa skončila platnosť rozhodovacích práv, ktoré vlastnila iná strana alebo strany, ktoré predtým bránili investorovi, aby ovládal subjekt, do ktorého investuje.

| B83 | Investor môže takisto zobrať do úvahy zmeny, ktoré majú vplyv na jeho angažovanosť na variabilných výnosoch zo svojho podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo na jeho práva na tieto výnosy. Investor, ktorý má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, môže napríklad stratiť kontrolu nad subjektom, do ktorého investuje, ak investor prestane mať nárok na výnosy alebo prestane mať povinnosti, pretože prestal spĺňať odsek 7 písm. b) (napr. ak sa skončí platnosť zmluvy, na základe ktorej dostáva poplatky súvisiace s výkonnosťou). |
| --- | --- |

B83

Investor môže takisto zobrať do úvahy zmeny, ktoré majú vplyv na jeho angažovanosť na variabilných výnosoch zo svojho podielu v subjekte, do ktorého investuje, alebo na jeho práva na tieto výnosy. Investor, ktorý má právomoci nad subjektom, do ktorého investuje, môže napríklad stratiť kontrolu nad subjektom, do ktorého investuje, ak investor prestane mať nárok na výnosy alebo prestane mať povinnosti, pretože prestal spĺňať odsek 7 písm. b) (napr. ak sa skončí platnosť zmluvy, na základe ktorej dostáva poplatky súvisiace s výkonnosťou).

| B84 | Investor zváži, či sa zmenilo jeho posúdenie, či koná ako zástupca alebo ako hlavný zodpovedný. Zmeny celkového vzťahu medzi investorom a ostatnými stranami môžu znamenať, že investor už nekoná ako zástupca, dokonca aj keď predtým konal ako zástupca, a naopak. Napríklad, ak dôjde k zmenám práv investora alebo ostatných strán, investor opätovne posúdi svoje postavenie, či koná ako hlavný zodpovedný alebo ako zástupca. |
| --- | --- |

B84

Investor zváži, či sa zmenilo jeho posúdenie, či koná ako zástupca alebo ako hlavný zodpovedný. Zmeny celkového vzťahu medzi investorom a ostatnými stranami môžu znamenať, že investor už nekoná ako zástupca, dokonca aj keď predtým konal ako zástupca, a naopak. Napríklad, ak dôjde k zmenám práv investora alebo ostatných strán, investor opätovne posúdi svoje postavenie, či koná ako hlavný zodpovedný alebo ako zástupca.

| B85 | Počiatočné posúdenie ovládania investorom alebo jeho postavenia ako investora, ktorý koná ako hlavný zodpovedný alebo ako zástupca, sa nezmení len z dôvodu zmeny trhových podmienok (napr. zmena výnosov subjektu, do ktorého investuje, spôsobená zmenou trhových podmienok), pokiaľ zmena trhových podmienok nezmení jeden alebo viacero z troch prvkov ovládania uvedených v odseku 7 alebo nezmení celkový vzťah medzi hlavným zodpovedným a sprostredkovateľom. |
| --- | --- |

B85

Počiatočné posúdenie ovládania investorom alebo jeho postavenia ako investora, ktorý koná ako hlavný zodpovedný alebo ako zástupca, sa nezmení len z dôvodu zmeny trhových podmienok (napr. zmena výnosov subjektu, do ktorého investuje, spôsobená zmenou trhových podmienok), pokiaľ zmena trhových podmienok nezmení jeden alebo viacero z troch prvkov ovládania uvedených v odseku 7 alebo nezmení celkový vzťah medzi hlavným zodpovedným a sprostredkovateľom.

ÚČTOVNÉ POŽIADAVKY

Postupy konsolidácie

| B86 | Konsolidovaná účtovná závierka:






  a) | spája podobné položky aktív, záväzkov, vlastného imania, výnosov, nákladov a peňažných tokov materskej spoločnosti s položkami jej dcérskej spoločnosti, |
| --- | --- | --- |

B86

Konsolidovaná účtovná závierka:

a)

spája podobné položky aktív, záväzkov, vlastného imania, výnosov, nákladov a peňažných tokov materskej spoločnosti s položkami jej dcérskej spoločnosti,

| b) | započítava (eliminuje) účtovnú hodnotu investícií materskej spoločnosti do každej dcérskej spoločnosti a podiel materskej spoločnosti na vlastnom imaní každej dcérskej spoločnosti (pozri štandard IFRS 3, v ktorom sa vysvetľuje, ako sa účtuje akýkoľvek súvisiaci goodwill), |
| --- | --- |

b)

započítava (eliminuje) účtovnú hodnotu investícií materskej spoločnosti do každej dcérskej spoločnosti a podiel materskej spoločnosti na vlastnom imaní každej dcérskej spoločnosti (pozri štandard IFRS 3, v ktorom sa vysvetľuje, ako sa účtuje akýkoľvek súvisiaci goodwill),

| c) | eliminuje v plnom rozsahu vnútroskupinové aktíva a záväzky, vlastné imanie, výnosy, náklady a peňažné toky súvisiace s transakciami medzi účtovnými jednotkami skupiny (zisky alebo straty vyplývajúce z transakcií v rámci skupiny, ktoré sa vykazujú v aktívach, ako sú napríklad zásoby a dlhodobý majetok sa eliminujú v plnom rozsahu). Vnútroskupinové straty môžu naznačovať zníženie hodnoty, ktoré si vyžaduje vykázanie v konsolidovanej účtovnej závierke. Štandard IAS 12 Dane z príjmov sa uplatňuje na dočasné rozdiely, ktoré vznikajú pri eliminácii ziskov a strát plynúcich z vnútroskupinových transakcií. |
| --- | --- |

c)

eliminuje v plnom rozsahu vnútroskupinové aktíva a záväzky, vlastné imanie, výnosy, náklady a peňažné toky súvisiace s transakciami medzi účtovnými jednotkami skupiny (zisky alebo straty vyplývajúce z transakcií v rámci skupiny, ktoré sa vykazujú v aktívach, ako sú napríklad zásoby a dlhodobý majetok sa eliminujú v plnom rozsahu). Vnútroskupinové straty môžu naznačovať zníženie hodnoty, ktoré si vyžaduje vykázanie v konsolidovanej účtovnej závierke. Štandard IAS 12 Dane z príjmov sa uplatňuje na dočasné rozdiely, ktoré vznikajú pri eliminácii ziskov a strát plynúcich z vnútroskupinových transakcií.

Rovnaké účtovné politiky

| B87 | Ak niektorý člen skupiny používa účtovné politiky, ktoré sa líšia od tých, ktoré sú prijaté v konsolidovanej účtovnej závierke pre podobné transakcie a udalosti za podobných okolností, pri zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierky sa vykonajú vhodné úpravy účtovnej závierky tohto člena skupiny tak, aby sa zabezpečil súlad s účtovnými politikami skupiny. |
| --- | --- |

B87

Ak niektorý člen skupiny používa účtovné politiky, ktoré sa líšia od tých, ktoré sú prijaté v konsolidovanej účtovnej závierke pre podobné transakcie a udalosti za podobných okolností, pri zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierky sa vykonajú vhodné úpravy účtovnej závierky tohto člena skupiny tak, aby sa zabezpečil súlad s účtovnými politikami skupiny.

Oceňovanie

| B88 | Účtovná jednotka zahŕňa výnosy a náklady dcérskej spoločnosti do konsolidovanej účtovnej závierky od dátumu, keď získa kontrolu nad dcérskou spoločnosťou až do dátumu, keď materská spoločnosť prestane dcérsku spoločnosť ovládať. Výnosy a náklady dcérskej spoločnosti sa zakladajú na hodnotách aktív a záväzkov vykázaných v konsolidovanej účtovnej závierke materskej spoločnosti k dátumu nadobudnutia. Napríklad odpisy vykázané v konsolidovanom výkaze komplexného výsledku po dátume nadobudnutia sa zakladajú na reálnych hodnotách príslušného odpisovaných aktív vykázaných v konsolidovanej účtovnej závierke k dátumu nadobudnutia. |
| --- | --- |

B88

Účtovná jednotka zahŕňa výnosy a náklady dcérskej spoločnosti do konsolidovanej účtovnej závierky od dátumu, keď získa kontrolu nad dcérskou spoločnosťou až do dátumu, keď materská spoločnosť prestane dcérsku spoločnosť ovládať. Výnosy a náklady dcérskej spoločnosti sa zakladajú na hodnotách aktív a záväzkov vykázaných v konsolidovanej účtovnej závierke materskej spoločnosti k dátumu nadobudnutia. Napríklad odpisy vykázané v konsolidovanom výkaze komplexného výsledku po dátume nadobudnutia sa zakladajú na reálnych hodnotách príslušného odpisovaných aktív vykázaných v konsolidovanej účtovnej závierke k dátumu nadobudnutia.

Potenciálne hlasovacie práva

| B89 | Keď existujú potenciálne hlasovacie práva alebo iné deriváty obsahujúce potenciálne hlasovacie práva, podiel na zisku alebo strate a zmeny vlastného imania rozdelené medzi materskú spoločnosť a nekontrolné podiely sa pri zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierky určujú výlučne na základe existujúcich vlastníckych podielov a neodzrkadľujú možné uplatnenie alebo prevod potenciálnych hlasovacích práv a iných derivátov, pokiaľ sa neuplatní odsek B90. |
| --- | --- |

B89

Keď existujú potenciálne hlasovacie práva alebo iné deriváty obsahujúce potenciálne hlasovacie práva, podiel na zisku alebo strate a zmeny vlastného imania rozdelené medzi materskú spoločnosť a nekontrolné podiely sa pri zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierky určujú výlučne na základe existujúcich vlastníckych podielov a neodzrkadľujú možné uplatnenie alebo prevod potenciálnych hlasovacích práv a iných derivátov, pokiaľ sa neuplatní odsek B90.

| B90 | Za určitých okolností má účtovná jednotka v podstate existujúci vlastnícky podiel v dôsledku transakcie, ktorá v súčasnosti účtovnej jednotke umožňuje prístup k výnosom spojeným s vlastníckym podielom. Za takých okolností sa podiel priradený pri zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierke materskej spoločnosti a nekontrolný podiel určí tak, že sa zoberie do úvahy prípadné uplatnenie týchto potenciálnych hlasovacích práv a iných derivátov, ktoré v súčasnosti umožňujú účtovnej jednotke prístup k výnosom. |
| --- | --- |

B90

Za určitých okolností má účtovná jednotka v podstate existujúci vlastnícky podiel v dôsledku transakcie, ktorá v súčasnosti účtovnej jednotke umožňuje prístup k výnosom spojeným s vlastníckym podielom. Za takých okolností sa podiel priradený pri zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierke materskej spoločnosti a nekontrolný podiel určí tak, že sa zoberie do úvahy prípadné uplatnenie týchto potenciálnych hlasovacích práv a iných derivátov, ktoré v súčasnosti umožňujú účtovnej jednotke prístup k výnosom.

| B91 | Štandard IFRS 9 sa neuplatňuje na podiely v dcérskych spoločnostiach, ktoré sa konsolidujú. Keď nástroje obsahujúce potenciálne hlasovacie práva v podstate v súčasnosti umožňujú prístup k výnosom spojeným s vlastníckym podielom v dcérskej spoločnosti, tieto nástroje nepodliehajú požiadavkám štandardu IFRS 9. Vo všetkých ostatných prípadoch sa nástroje obsahujúce potenciálne hlasovacie práva účtujú v súlade so štandardom IFRS 9. |
| --- | --- |

B91

Štandard IFRS 9 sa neuplatňuje na podiely v dcérskych spoločnostiach, ktoré sa konsolidujú. Keď nástroje obsahujúce potenciálne hlasovacie práva v podstate v súčasnosti umožňujú prístup k výnosom spojeným s vlastníckym podielom v dcérskej spoločnosti, tieto nástroje nepodliehajú požiadavkám štandardu IFRS 9. Vo všetkých ostatných prípadoch sa nástroje obsahujúce potenciálne hlasovacie práva účtujú v súlade so štandardom IFRS 9.

Dátum vykazovania

| B92 | Účtovné závierky materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností použité pri zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierky sa zostavujú k rovnakému dátumu vykazovania. Ak je koniec obdobia vykazovania materskej spoločnosti a dcérskej spoločnosti rozdielny, dcérska spoločnosť pripraví na účely konsolidácie dodatočné informácie k rovnakému dátumu, ako je účtovná závierka materskej spoločnosti, aby materská spoločnosť mohla konsolidovať finančné informácie dcérskej spoločnosti, pokiaľ to nie je nevykonateľné. |
| --- | --- |

B92

Účtovné závierky materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností použité pri zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierky sa zostavujú k rovnakému dátumu vykazovania. Ak je koniec obdobia vykazovania materskej spoločnosti a dcérskej spoločnosti rozdielny, dcérska spoločnosť pripraví na účely konsolidácie dodatočné informácie k rovnakému dátumu, ako je účtovná závierka materskej spoločnosti, aby materská spoločnosť mohla konsolidovať finančné informácie dcérskej spoločnosti, pokiaľ to nie je nevykonateľné.

| B93 | Ak to je nevykonateľné, materská spoločnosť konsoliduje finančné informácie dcérskej spoločnosti použitím najnovšej účtovnej závierky dcérskej spoločnosti upravenej o vplyvy významných transakcií alebo udalostí, ku ktorým dôjde v čase od dátumu tejto účtovnej závierky do dátumu konsolidovanej účtovnej závierky. Rozdiel medzi dátumom účtovnej závierky dcérskej spoločnosti a dátumom konsolidovanej účtovnej závierky nemôže byť v žiadnom prípade viac ako tri mesiace a dĺžka obdobia vykazovania a akýkoľvek rozdiel medzi dátumami účtovnej závierky musia byť v jednotlivých obdobiach rovnaké. |
| --- | --- |

B93

Ak to je nevykonateľné, materská spoločnosť konsoliduje finančné informácie dcérskej spoločnosti použitím najnovšej účtovnej závierky dcérskej spoločnosti upravenej o vplyvy významných transakcií alebo udalostí, ku ktorým dôjde v čase od dátumu tejto účtovnej závierky do dátumu konsolidovanej účtovnej závierky. Rozdiel medzi dátumom účtovnej závierky dcérskej spoločnosti a dátumom konsolidovanej účtovnej závierky nemôže byť v žiadnom prípade viac ako tri mesiace a dĺžka obdobia vykazovania a akýkoľvek rozdiel medzi dátumami účtovnej závierky musia byť v jednotlivých obdobiach rovnaké.

Nekontrolné podiely

| B94 | Účtovná jednotka rozdelí hospodársky výsledok a každú zložku ostatných súčastí komplexného výsledku medzi vlastníkov materskej spoločnosti a nekontrolné podiely. Účtovná jednotka zároveň rozdelí celkový komplexný výsledok medzi vlastníkov materskej spoločnosti a nekontrolné podiely, a to i v prípade, keď to má za následok mínusový zostatok nekontrolných podielov. |
| --- | --- |

B94

Účtovná jednotka rozdelí hospodársky výsledok a každú zložku ostatných súčastí komplexného výsledku medzi vlastníkov materskej spoločnosti a nekontrolné podiely. Účtovná jednotka zároveň rozdelí celkový komplexný výsledok medzi vlastníkov materskej spoločnosti a nekontrolné podiely, a to i v prípade, keď to má za následok mínusový zostatok nekontrolných podielov.

| B95 | Ak má dcérska spoločnosť nesplatené kumulované prioritné akcie, ktoré sú klasifikované ako vlastné imanie a sú držané vlastníkmi nekontrolných podielov, materská spoločnosť vypočítava svoj podiel na hospodárskom výsledku upravenom o dividendy z takýchto akcií bez ohľadu na to, či sa dividendy deklarovali alebo nie. |
| --- | --- |

B95

Ak má dcérska spoločnosť nesplatené kumulované prioritné akcie, ktoré sú klasifikované ako vlastné imanie a sú držané vlastníkmi nekontrolných podielov, materská spoločnosť vypočítava svoj podiel na hospodárskom výsledku upravenom o dividendy z takýchto akcií bez ohľadu na to, či sa dividendy deklarovali alebo nie.

Zmeny podielu držaného vlastníkmi nekontrolných podielov

| B96 | Keď sa zmení podiel na vlastnom imaní v držbe vlastníkov nekontrolných podielov, účtovná jednotka upraví účtovné hodnoty kontrolných a nekontrolných podielov tak, aby odzrkadľovali zmeny ich relatívnych podielov v dcérskej spoločnosti. Účtovná jednotka vykáže priamo vo vlastnom imaní akýkoľvek rozdiel medzi sumou, o ktorú sú nekontrolné podiely upravené, a reálnou hodnotou zaplateného alebo prijatého plnenia a priradí ho vlastníkom materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

B96

Keď sa zmení podiel na vlastnom imaní v držbe vlastníkov nekontrolných podielov, účtovná jednotka upraví účtovné hodnoty kontrolných a nekontrolných podielov tak, aby odzrkadľovali zmeny ich relatívnych podielov v dcérskej spoločnosti. Účtovná jednotka vykáže priamo vo vlastnom imaní akýkoľvek rozdiel medzi sumou, o ktorú sú nekontrolné podiely upravené, a reálnou hodnotou zaplateného alebo prijatého plnenia a priradí ho vlastníkom materskej spoločnosti.

Strata kontroly

| B97 | Materská spoločnosť by mohla stratiť kontrolu nad dcérskou spoločnosťou na základe dvoch alebo viacerých dohôd (transakcií). Niekedy však okolnosti naznačujú, že viacnásobné dohody by sa mali účtovať ako jediná transakcia. Pri určení toho, či účtovať dohody ako jedinú transakciu, materská spoločnosť posúdi všetky podmienky dohôd a ich ekonomické účinky. Jedna alebo viacero z týchto okolností naznačujú, že materská spoločnosť by mala účtovať viacnásobné dohody ako jednu transakciu:






  a) | Dohody sú uzatvorené v rovnakom čase alebo v tesnom slede po sebe. |
| --- | --- | --- |

B97

Materská spoločnosť by mohla stratiť kontrolu nad dcérskou spoločnosťou na základe dvoch alebo viacerých dohôd (transakcií). Niekedy však okolnosti naznačujú, že viacnásobné dohody by sa mali účtovať ako jediná transakcia. Pri určení toho, či účtovať dohody ako jedinú transakciu, materská spoločnosť posúdi všetky podmienky dohôd a ich ekonomické účinky. Jedna alebo viacero z týchto okolností naznačujú, že materská spoločnosť by mala účtovať viacnásobné dohody ako jednu transakciu:

a)

Dohody sú uzatvorené v rovnakom čase alebo v tesnom slede po sebe.

| b) | Dohody tvoria jedinú transakciu navrhnutú tak, aby sa dosiahol celkový komerčný účinok. |
| --- | --- |

b)

Dohody tvoria jedinú transakciu navrhnutú tak, aby sa dosiahol celkový komerčný účinok.

| c) | Uzatvorenie jednej dohody závisí od uzatvorenia najmenej jednej ďalšej dohody. |
| --- | --- |

c)

Uzatvorenie jednej dohody závisí od uzatvorenia najmenej jednej ďalšej dohody.

| d) | Jedna dohoda sa sama osebe považuje za ekonomicky opodstatnenú len vtedy, keď sa posudzuje spoločne s inými dohodami. Príkladom je, keď vyradenie akcií je ocenené cenou nižšou, ako je trhová cena, a je kompenzované následným vyradením akcií za cenu vyššiu, ako je trhová cena. |
| --- | --- |

d)

Jedna dohoda sa sama osebe považuje za ekonomicky opodstatnenú len vtedy, keď sa posudzuje spoločne s inými dohodami. Príkladom je, keď vyradenie akcií je ocenené cenou nižšou, ako je trhová cena, a je kompenzované následným vyradením akcií za cenu vyššiu, ako je trhová cena.

| B98 | Ak materská spoločnosť stratí kontrolu nad dcérskou spoločnosťou:






  a) | ukončí vykazovanie:






  i) | aktív (vrátane akéhokoľvek goodwillu) a záväzkov dcérskej spoločnosti v ich účtovných hodnotách k dátumu straty kontroly, a |
| --- | --- | --- | --- |

B98

Ak materská spoločnosť stratí kontrolu nad dcérskou spoločnosťou:

a)

ukončí vykazovanie:

i)

aktív (vrátane akéhokoľvek goodwillu) a záväzkov dcérskej spoločnosti v ich účtovných hodnotách k dátumu straty kontroly, a

| ii) | účtovnej hodnoty akýchkoľvek nekontrolných podielov v bývalej dcérskej spoločnosti k dátumu straty kontroly (vrátane všetkých zložiek ostatných súčastí komplexného výsledku k nim priraditeľným), |
| --- | --- |

ii)

účtovnej hodnoty akýchkoľvek nekontrolných podielov v bývalej dcérskej spoločnosti k dátumu straty kontroly (vrátane všetkých zložiek ostatných súčastí komplexného výsledku k nim priraditeľným),

| b) | vykáže:






  i) | reálnu hodnotu prijatého plnenia, ak nejaké existuje, z transakcie, udalosti alebo okolností, ktoré viedli k strate kontroly, |
| --- | --- | --- |

b)

vykáže:

i)

reálnu hodnotu prijatého plnenia, ak nejaké existuje, z transakcie, udalosti alebo okolností, ktoré viedli k strate kontroly,

| ii) | v prípade, ak transakcia, udalosť alebo okolností, ktoré majú za následok stratu kontroly, zahŕňa rozdelenie akcií dcérskej spoločnosti medzi vlastníkov konajúcich v rámci svojej právomoci vlastníkov, toto rozdelenie a |
| --- | --- |

ii)

v prípade, ak transakcia, udalosť alebo okolností, ktoré majú za následok stratu kontroly, zahŕňa rozdelenie akcií dcérskej spoločnosti medzi vlastníkov konajúcich v rámci svojej právomoci vlastníkov, toto rozdelenie a

| iii) | každú investíciu ponechanú v bývalej dcérskej spoločnosti v jej reálnej hodnote k dátumu straty kontroly, |
| --- | --- |

iii)

každú investíciu ponechanú v bývalej dcérskej spoločnosti v jej reálnej hodnote k dátumu straty kontroly,

| c) | preklasifikuje do hospodárskeho výsledku alebo prevedie priamo do nerozdeleného zisku, ak to vyžadujú iné štandardy IFRS, sumy vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súvislosti s dcérskou spoločnosťou, ako je opísané v odseku B99, |
| --- | --- |

c)

preklasifikuje do hospodárskeho výsledku alebo prevedie priamo do nerozdeleného zisku, ak to vyžadujú iné štandardy IFRS, sumy vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súvislosti s dcérskou spoločnosťou, ako je opísané v odseku B99,

| d) | vykáže akýkoľvek výsledný rozdiel ako zisk alebo stratu v hospodárskom výsledku priraditeľnom materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

d)

vykáže akýkoľvek výsledný rozdiel ako zisk alebo stratu v hospodárskom výsledku priraditeľnom materskej spoločnosti.

| B99 | Ak materská spoločnosť stratí kontrolu nad dcérskou spoločnosťou, zaúčtuje všetky sumy predtým vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku vo vzťahu k tejto dcérskej spoločnosti na rovnakom základe, ako by sa vyžadovalo v prípade, keď by materská spoločnosť priamo vyradila súvisiace aktíva alebo záväzky. Preto v prípade, keď by sa zisk alebo strata z vyradenia súvisiacich aktív alebo záväzkov predtým vykázaných v ostatných súčastiach komplexného výsledku preklasifikovali do hospodárskeho výsledku, materská spoločnosť preklasifikuje zisk alebo stratu z vlastného imania do hospodárskeho výsledku (ako úpravu z preklasifikovania) vtedy, keď stratí kontrolu nad dcérskou spoločnosťou. Ak by sa prebytok z precenenia z vyradenia aktíva, ktoré bolo predtým vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku, previedol priamo do nerozdelených ziskov, materská spoločnosť prevedie prebytok z precenenia priamo do nerozdelených ziskov, keď stratí kontrolu nad dcérskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

B99

Ak materská spoločnosť stratí kontrolu nad dcérskou spoločnosťou, zaúčtuje všetky sumy predtým vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku vo vzťahu k tejto dcérskej spoločnosti na rovnakom základe, ako by sa vyžadovalo v prípade, keď by materská spoločnosť priamo vyradila súvisiace aktíva alebo záväzky. Preto v prípade, keď by sa zisk alebo strata z vyradenia súvisiacich aktív alebo záväzkov predtým vykázaných v ostatných súčastiach komplexného výsledku preklasifikovali do hospodárskeho výsledku, materská spoločnosť preklasifikuje zisk alebo stratu z vlastného imania do hospodárskeho výsledku (ako úpravu z preklasifikovania) vtedy, keď stratí kontrolu nad dcérskou spoločnosťou. Ak by sa prebytok z precenenia z vyradenia aktíva, ktoré bolo predtým vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku, previedol priamo do nerozdelených ziskov, materská spoločnosť prevedie prebytok z precenenia priamo do nerozdelených ziskov, keď stratí kontrolu nad dcérskou spoločnosťou.

Dodatok C

Dátum nadobudnutia účinnosti a prechodné ustanovenia

Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť tohto IFRS a má rovnakú platnosť, ako ostatné časti tohto IFRS.

DÁTUM NADOBUDNUTIA ÚČINNOSTI

| C1 | Účtovná jednotka uplatní tento IFRS na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2013 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatní tento IFRS skôr, zverejní túto skutočnosť a súčasne uplatní IFRS 11, IFRS 12, IAS 27 Individuálna účtovná závierka a IAS 28 (v znení zmien a doplnení z roku 2011). |
| --- | --- |

C1

Účtovná jednotka uplatní tento IFRS na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2013 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatní tento IFRS skôr, zverejní túto skutočnosť a súčasne uplatní IFRS 11, IFRS 12, IAS 27 Individuálna účtovná závierka a IAS 28 (v znení zmien a doplnení z roku 2011).

PRECHODNÉ USTANOVENIA

| C2 | Účtovná jednotka úplatní tento IFRS so spätnou platnosťou v súlade so štandardom IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v účtovných odhadoch a chyby, okrem výnimiek uvedených v odsekoch C3 až C6. |
| --- | --- |

C2

Účtovná jednotka úplatní tento IFRS so spätnou platnosťou v súlade so štandardom IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v účtovných odhadoch a chyby, okrem výnimiek uvedených v odsekoch C3 až C6.

| C3 | Pri uplatnení tohto IFRS po prvýkrát sa od účtovnej jednotky nevyžaduje, aby robila úpravy účtovania svojho podielu buď






  a) | v účtovných jednotkách, ktoré sa predtým konsolidovali v súlade s IAS 27 Konsolidovaná a individuálna účtovná závierka a SIC-12 Konsolidácia – subjekty špeciálneho určenia a sú naďalej konsolidované v súlade s týmto IFRS, alebo |
| --- | --- | --- |

C3

Pri uplatnení tohto IFRS po prvýkrát sa od účtovnej jednotky nevyžaduje, aby robila úpravy účtovania svojho podielu buď

a)

v účtovných jednotkách, ktoré sa predtým konsolidovali v súlade s IAS 27 Konsolidovaná a individuálna účtovná závierka a SIC-12 Konsolidácia – subjekty špeciálneho určenia a sú naďalej konsolidované v súlade s týmto IFRS, alebo

| b) | v účtovných jednotkách, ktoré sa predtým nekonsolidovali v súlade s IAS 27 a SIC-12 a naďalej sa nekonsolidujú v súlade s týmto IFRS. |
| --- | --- |

b)

v účtovných jednotkách, ktoré sa predtým nekonsolidovali v súlade s IAS 27 a SIC-12 a naďalej sa nekonsolidujú v súlade s týmto IFRS.

| C4 | Ak uplatnenie tohto IFRS po prvýkrát vedie k tomu, že investor konsoliduje subjekt, do ktorého investuje, ktorý predtým nekonsolidoval v súlade so štandardom IAS 27 a SIC-12, investor:






  a) | v prípade, ak subjekt, do ktorého investuje, je podnik (ako je vymedzený v IFRS 3), ocení aktíva, záväzky a nekontrolné podiely v tomto subjekte, do ktorého investuje a ktorý predtým nebol konsolidovaný, k dátumu prvotného uplatnenia, ako keby bol subjekt, do ktorého investuje, konsolidovaný (a teda uplatnil účtovanie nadobudnutia v súlade so štandardom IFRS 3) odo dňa, keď investor získa ovládanie nad subjektom, do ktorého investuje, na základe požiadaviek tohto IFRS, |
| --- | --- | --- |

C4

Ak uplatnenie tohto IFRS po prvýkrát vedie k tomu, že investor konsoliduje subjekt, do ktorého investuje, ktorý predtým nekonsolidoval v súlade so štandardom IAS 27 a SIC-12, investor:

a)

v prípade, ak subjekt, do ktorého investuje, je podnik (ako je vymedzený v IFRS 3), ocení aktíva, záväzky a nekontrolné podiely v tomto subjekte, do ktorého investuje a ktorý predtým nebol konsolidovaný, k dátumu prvotného uplatnenia, ako keby bol subjekt, do ktorého investuje, konsolidovaný (a teda uplatnil účtovanie nadobudnutia v súlade so štandardom IFRS 3) odo dňa, keď investor získa ovládanie nad subjektom, do ktorého investuje, na základe požiadaviek tohto IFRS,

| b) | v prípade, ak subjekt, do ktorého investuje, nie je podnik (ako je vymedzený v IFRS 3), ocení aktíva, záväzky a nekontrolné podiely v tomto subjekte, do ktorého investuje a ktorý predtým nebol konsolidovaný, k dátumu prvotného uplatnenia, ako keby subjekt, do ktorého investuje, bol konsolidovaný (a teda uplatnil metódu akvizície, ktorá je opísaná v štandarde IFRS 3 bez vykázania akéhokoľvek goodwillu za subjekt, do ktorého investuje) odo dňa, keď investor získal ovládanie nad subjektom, do ktorého investuje, na základe požiadaviek tohto IFRS. Každý prípadný rozdiel medzi vykázanou hodnotou aktív, záväzkov a nekontrolných podielov a predchádzajúcou účtovnou hodnotou podielu investora v subjekte, do ktorého investuje, sa vykáže ako zodpovedajúca úprava počiatočného zostatku vlastného imania, |
| --- | --- |

b)

v prípade, ak subjekt, do ktorého investuje, nie je podnik (ako je vymedzený v IFRS 3), ocení aktíva, záväzky a nekontrolné podiely v tomto subjekte, do ktorého investuje a ktorý predtým nebol konsolidovaný, k dátumu prvotného uplatnenia, ako keby subjekt, do ktorého investuje, bol konsolidovaný (a teda uplatnil metódu akvizície, ktorá je opísaná v štandarde IFRS 3 bez vykázania akéhokoľvek goodwillu za subjekt, do ktorého investuje) odo dňa, keď investor získal ovládanie nad subjektom, do ktorého investuje, na základe požiadaviek tohto IFRS. Každý prípadný rozdiel medzi vykázanou hodnotou aktív, záväzkov a nekontrolných podielov a predchádzajúcou účtovnou hodnotou podielu investora v subjekte, do ktorého investuje, sa vykáže ako zodpovedajúca úprava počiatočného zostatku vlastného imania,

| c) | v prípade, ak ocenenie aktív, záväzkov subjektu, do ktorého investuje, a nekontrolného podielu v ňom, je neuskutočniteľné v súlade s písm. a) alebo písm. b) (ako je vymedzené v štandarde IAS 8), investor:






  i) | v prípade, ak subjekt, do ktorého investuje, je podnik, uplatní požiadavky štandardu IFRS 3. Predpokladaný dátum nadobudnutia je začiatok najskoršieho obdobia, v ktorom je možné uplatniť štandard IFRS 3, ktoré môže byť bežným obdobím, |
| --- | --- | --- |

c)

v prípade, ak ocenenie aktív, záväzkov subjektu, do ktorého investuje, a nekontrolného podielu v ňom, je neuskutočniteľné v súlade s písm. a) alebo písm. b) (ako je vymedzené v štandarde IAS 8), investor:

i)

v prípade, ak subjekt, do ktorého investuje, je podnik, uplatní požiadavky štandardu IFRS 3. Predpokladaný dátum nadobudnutia je začiatok najskoršieho obdobia, v ktorom je možné uplatniť štandard IFRS 3, ktoré môže byť bežným obdobím,

| ii) | v prípade, ak subjekt, do ktorého investuje, nie je podnik, uplatní metódu akvizície, ktorá je opísaná v štandarde IFRS 3 bez vykázania akéhokoľvek goodwillu za subjekt, do ktorého investuje, k predpokladanému dátumu nadobudnutia. Predpokladaný dátum akvizície je začiatok najskoršieho obdobia, v ktorom je možné uplatniť tento odsek, ktoré môže byť bežným obdobím. |
| --- | --- |

ii)

v prípade, ak subjekt, do ktorého investuje, nie je podnik, uplatní metódu akvizície, ktorá je opísaná v štandarde IFRS 3 bez vykázania akéhokoľvek goodwillu za subjekt, do ktorého investuje, k predpokladanému dátumu nadobudnutia. Predpokladaný dátum akvizície je začiatok najskoršieho obdobia, v ktorom je možné uplatniť tento odsek, ktoré môže byť bežným obdobím.

Investor vykáže každý prípadný rozdiel medzi hodnotou aktív, záväzkov a nekontrolných podielov vykázanou k predpokladanému dátumu nadobudnutia a predchádzajúcimi vykázanými hodnotami podielu, ako úpravu vlastného imania za dané obdobie. Okrem toho investor poskytne porovnávacie informácie a zverejnenia v súlade so štandardom IAS 8.

| C5 | Keď uplatnenie tohto IFRS po prvýkrát vedie k tomu, že investor už nekonsoliduje subjekt, do ktorého investuje a ktorý konsolidoval v súlade so štandardom IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2008) a SIC-12, investor ocení svoj ponechaný podiel v subjekte, do ktorého investuje, k dátumu prvotného uplatnenia, sumou, ktorou by bol ocenený, ak by boli požiadavky tohto IFRS účinné v čase, keď investor získal podiel v subjekte, do ktorého investuje, alebo keď stratil kontrolu nad týmto subjektom. Ak ocenenie ponechaného podielu nie je uskutočniteľné (ako je vymedzené v štandarde IAS 8), investor uplatní požiadavky tohto IFRS na účtovanie straty ovládania na začiatku najskoršieho obdobia, v ktorom je možné uplatniť tento IFRS, ktoré môže byť bežným obdobím. Investor vykáže každý prípadný rozdiel medzi predchádzajúcou vykázanou hodnotou aktív, záväzkov a nekontrolných podielov a účtovnou hodnotou podielu investora v subjekte, do ktorého investuje, ako úpravu vlastného imania za dané obdobie. Okrem toho investor poskytne porovnávacie informácie a zverejnenia v súlade so štandardom IAS 8. |
| --- | --- |

C5

Keď uplatnenie tohto IFRS po prvýkrát vedie k tomu, že investor už nekonsoliduje subjekt, do ktorého investuje a ktorý konsolidoval v súlade so štandardom IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2008) a SIC-12, investor ocení svoj ponechaný podiel v subjekte, do ktorého investuje, k dátumu prvotného uplatnenia, sumou, ktorou by bol ocenený, ak by boli požiadavky tohto IFRS účinné v čase, keď investor získal podiel v subjekte, do ktorého investuje, alebo keď stratil kontrolu nad týmto subjektom. Ak ocenenie ponechaného podielu nie je uskutočniteľné (ako je vymedzené v štandarde IAS 8), investor uplatní požiadavky tohto IFRS na účtovanie straty ovládania na začiatku najskoršieho obdobia, v ktorom je možné uplatniť tento IFRS, ktoré môže byť bežným obdobím. Investor vykáže každý prípadný rozdiel medzi predchádzajúcou vykázanou hodnotou aktív, záväzkov a nekontrolných podielov a účtovnou hodnotou podielu investora v subjekte, do ktorého investuje, ako úpravu vlastného imania za dané obdobie. Okrem toho investor poskytne porovnávacie informácie a zverejnenia v súlade so štandardom IAS 8.

| C6 | Odseky 23, 25, B94 a B96 až B99 sú zmeny a doplnenia štandardu IAS 27 urobené v roku 2008, ktoré sa preniesli do štandardu IFRS 10. S výnimkou prípadu, keď účtovná jednotka uplatňuje odsek C3, účtovná jednotka uplatní požiadavky uvedené v týchto odsekoch takto:






  a) | Účtovná jednotka neupraví priradenie zisku alebo straty za obdobia vykazovania pred prvým uplatnením zmeny a doplnenia uvedenej v odseku B94. |
| --- | --- | --- |

C6

Odseky 23, 25, B94 a B96 až B99 sú zmeny a doplnenia štandardu IAS 27 urobené v roku 2008, ktoré sa preniesli do štandardu IFRS 10. S výnimkou prípadu, keď účtovná jednotka uplatňuje odsek C3, účtovná jednotka uplatní požiadavky uvedené v týchto odsekoch takto:

a)

Účtovná jednotka neupraví priradenie zisku alebo straty za obdobia vykazovania pred prvým uplatnením zmeny a doplnenia uvedenej v odseku B94.

| b) | Požiadavky uvedené v odsekoch 23 a B96 na účtovanie zmien vlastníckych podielov v dcérskej spoločnosti po získaní ovládania sa neuplatnia na zmeny, ku ktorým došlo predtým, ako účtovná jednotka uplatnila tieto zmeny a doplnenia po prvýkrát. |
| --- | --- |

b)

Požiadavky uvedené v odsekoch 23 a B96 na účtovanie zmien vlastníckych podielov v dcérskej spoločnosti po získaní ovládania sa neuplatnia na zmeny, ku ktorým došlo predtým, ako účtovná jednotka uplatnila tieto zmeny a doplnenia po prvýkrát.

| c) | Účtovná jednotka neupraví účtovnú hodnotu investície do bývalej dcérskej spoločnosti, ak došlo k strate ovládania predtým, ako uplatnila zmeny a doplnenia v odsekoch 25 and B97 až B99 po prvýkrát. Okrem toho účtovná jednotka neprepočíta zisk alebo stratu zo straty ovládania dcérskej spoločnosti, ku ktorým došlo predtým, ako sa zmeny a doplnenia uvedené v odsekoch 25 and B97 až B99 uplatnili po prvýkrát. |
| --- | --- |

c)

Účtovná jednotka neupraví účtovnú hodnotu investície do bývalej dcérskej spoločnosti, ak došlo k strate ovládania predtým, ako uplatnila zmeny a doplnenia v odsekoch 25 and B97 až B99 po prvýkrát. Okrem toho účtovná jednotka neprepočíta zisk alebo stratu zo straty ovládania dcérskej spoločnosti, ku ktorým došlo predtým, ako sa zmeny a doplnenia uvedené v odsekoch 25 and B97 až B99 uplatnili po prvýkrát.

Odkazy na IFRS 9

| C7 | Ak účtovná jednotka uplatní tento IFRS, ale zatiaľ neuplatňuje IFRS 9, každý odkaz v tomto IFRS na IFRS 9 sa považuje za odkaz na štandard IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie. |
| --- | --- |

C7

Ak účtovná jednotka uplatní tento IFRS, ale zatiaľ neuplatňuje IFRS 9, každý odkaz v tomto IFRS na IFRS 9 sa považuje za odkaz na štandard IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie.

UKONČENIE PLATNOSTI INÝCH IFRS

| C8 | Týmto IFRS sa nahrádzajú požiadavky týkajúce sa konsolidovanej účtovnej závierky v IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2008). |
| --- | --- |

C8

Týmto IFRS sa nahrádzajú požiadavky týkajúce sa konsolidovanej účtovnej závierky v IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2008).

| C9 | Týmto IFRS sa nahrádza aj SIC-12 Konsolidácia – subjekty špeciálneho určenia. |
| --- | --- |

C9

Týmto IFRS sa nahrádza aj SIC-12 Konsolidácia – subjekty špeciálneho určenia.

Dodatok D

Zmeny a doplnenia iných IFRS

V tomto dodatku sú uvedené zmeny a doplnenia iných IFRS, ktoré sú dôsledkom vydania tohto IFRS radou. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ročné obdobia začínajúce sa 1. januára 2013 alebo neskôr. Ak účtovná jednotka uplatní tento IFRS na skoršie obdobie, uplatní v tom skoršom období aj tieto zmeny a doplnenia. V zmenených a doplnených odsekoch je nový text podčiarknutý a vypustený text je preškrtnutý.

IFRS 1   
  Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného výkazníctva

| D1 | Dopĺňa sa tento odsek 39I:






  39I | Štandardami IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 31, B7, C1, D1, D14 a D15 a pridal sa odsek D31. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D1

Dopĺňa sa tento odsek 39I:

39I

Štandardami IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 31, B7, C1, D1, D14 a D15 a pridal sa odsek D31. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

| D2 | V dodatku B sa odsek B7 mení a dopĺňa takto:






  B7 | Prvouplatňovateľ uplatní tieto požiadavky štandardu IFRS 10 prospektívne od dátumu prechodu na štandardy IFRS:






  a) | požiadavka uvedená v odseku B94, že celkový komplexný výsledok je priradený vlastníkom materskej spoločnosti a nekontrolným podielom, aj keď by to malo za následok mínusový zostatok nekontrolných podielov, |
| --- | --- | --- | --- |

D2

V dodatku B sa odsek B7 mení a dopĺňa takto:

B7

Prvouplatňovateľ uplatní tieto požiadavky štandardu IFRS 10 prospektívne od dátumu prechodu na štandardy IFRS:

a)

požiadavka uvedená v odseku B94, že celkový komplexný výsledok je priradený vlastníkom materskej spoločnosti a nekontrolným podielom, aj keď by to malo za následok mínusový zostatok nekontrolných podielov,

| b) | požiadavky uvedené v odsekoch 23 a B93 o účtovaní zmien vlastníckeho podielu materskej spoločnosti v dcérskej spoločnosti, ktoré nemajú za následok stratu kontroly a |
| --- | --- |

b)

požiadavky uvedené v odsekoch 23 a B93 o účtovaní zmien vlastníckeho podielu materskej spoločnosti v dcérskej spoločnosti, ktoré nemajú za následok stratu kontroly a

| c) | požiadavky uvedené v odsekoch B97 až B99 o účtovaní straty kontroly nad dcérskou spoločnosťou a súvisiace požiadavky odseku 8A štandardu IFRS 5 Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončené činnosti. |
| --- | --- |

c)

požiadavky uvedené v odsekoch B97 až B99 o účtovaní straty kontroly nad dcérskou spoločnosťou a súvisiace požiadavky odseku 8A štandardu IFRS 5 Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončené činnosti.

Ak sa však prvouplatňovateľ rozhodne uplatňovať IFRS 3 spätne na minulé podnikové kombinácie, uplatní aj štandard IFRS 10 v súlade s odsekom C1 tohto štandardu.

| D3 | V dodatku C sa odsek C1 mení a dopĺňa takto:






  C1 | Prvouplatňovateľ sa môže rozhodnúť, že nebude uplatňovať štandard IFRS 3 spätne na minulé podnikové kombinácie (podnikové kombinácie, ktoré sa uskutočnili pred dátumom prechodu na IFRS). Ak však prvouplatňovateľ prehodnotí akúkoľvek podnikovú kombináciu tak, aby bola v súlade so štandardom IFRS 3, prehodnotí aj všetky neskoršie podnikové kombinácie a súčasne od toho istého dátumu uplatní IFRS 10. Ak si napríklad prvouplatňovateľ zvolí zmenu vykazovania podnikovej kombinácie, ku ktorej došlo 30. júna 20X6, zmení sa vykazovanie všetkých podnikových kombinácií, ku ktorým došlo medzi 30. júnom 20X6 a dátumom prechodu na štandardy IFRS, a od 30. júna 20X6 uplatní aj štandard IFRS 10. |
| --- | --- | --- |

D3

V dodatku C sa odsek C1 mení a dopĺňa takto:

C1

Prvouplatňovateľ sa môže rozhodnúť, že nebude uplatňovať štandard IFRS 3 spätne na minulé podnikové kombinácie (podnikové kombinácie, ktoré sa uskutočnili pred dátumom prechodu na IFRS). Ak však prvouplatňovateľ prehodnotí akúkoľvek podnikovú kombináciu tak, aby bola v súlade so štandardom IFRS 3, prehodnotí aj všetky neskoršie podnikové kombinácie a súčasne od toho istého dátumu uplatní IFRS 10. Ak si napríklad prvouplatňovateľ zvolí zmenu vykazovania podnikovej kombinácie, ku ktorej došlo 30. júna 20X6, zmení sa vykazovanie všetkých podnikových kombinácií, ku ktorým došlo medzi 30. júnom 20X6 a dátumom prechodu na štandardy IFRS, a od 30. júna 20X6 uplatní aj štandard IFRS 10.

IFRS 2   
  Platby na základe podielov

| D4 | Dopĺňa sa tento odsek 63A:






  63A | Štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, vydaným v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek 5 a dodatok A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D4

Dopĺňa sa tento odsek 63A:

63A

Štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, vydaným v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek 5 a dodatok A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

V dodatku A sa poznámka pod čiarou k definícii „dohoda o zaplatení na základe podielov“ mení a dopĺňa takto:

| * | „Skupina" je v dodatku A štandardu IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka vymedzená ako „materská spoločnosť a jej dcérske spoločnosti" z pohľadu najvyššej materskej spoločnosti vykazujúcej účtovnej jednotky. |
| --- | --- |

*

„Skupina" je v dodatku A štandardu IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka vymedzená ako „materská spoločnosť a jej dcérske spoločnosti" z pohľadu najvyššej materskej spoločnosti vykazujúcej účtovnej jednotky.

IFRS 3   
  Podnikové kombinácie

| D5 | Odsek 7 sa mení a dopĺňa a pridáva sa tento odsek 64E:






  7 | Návod uvedený v štandarde IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka sa používa na identifikovanie nadobúdateľa – účtovnej jednotky, ktorá ovládne inú účtovnú jednotku, t. j. nadobúdaný subjekt. Ak došlo k podnikovej kombinácii, ale uplatnenie návodu uvedeného v štandarde IFRS 10 jasne nenaznačuje, ktorá z kombinujúcich sa účtovných jednotiek je nadobúdateľom, pri tomto určovaní sa berú do úvahy faktory uvedené v odsekoch B14 až B18. |
| --- | --- | --- |

D5

Odsek 7 sa mení a dopĺňa a pridáva sa tento odsek 64E:

7

Návod uvedený v štandarde IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka sa používa na identifikovanie nadobúdateľa – účtovnej jednotky, ktorá ovládne inú účtovnú jednotku, t. j. nadobúdaný subjekt. Ak došlo k podnikovej kombinácii, ale uplatnenie návodu uvedeného v štandarde IFRS 10 jasne nenaznačuje, ktorá z kombinujúcich sa účtovných jednotiek je nadobúdateľom, pri tomto určovaní sa berú do úvahy faktory uvedené v odsekoch B14 až B18.

| 64E | Štandardom IFRS 10, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 7, B13, B63 písm. e) a dodatok A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 10. |
| --- | --- |

64E

Štandardom IFRS 10, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 7, B13, B63 písm. e) a dodatok A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 10.

| D6 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D6

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D7 | V dodatku A sa vymedzenie pojmu „ovládanie“ vypúšťa. |
| --- | --- |

D7

V dodatku A sa vymedzenie pojmu „ovládanie“ vypúšťa.

| D8 | V dodatku B sa odsek B13 a odsek B63 písm. e) menia a dopĺňajú takto:






  B13 | Návod uvedený v štandarde IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka sa používa na identifikovanie nadobúdateľa – účtovnej jednotky, ktorá ovládne nadobúdaný subjekt. Ak došlo k podnikovej kombinácii, ale uplatnenie návodu uvedeného v štandarde IFRS 10 jasne nenaznačuje, ktorá z kombinujúcich sa účtovných jednotiek je nadobúdateľom, pri tomto určovaní sa berú do úvahy faktory uvedené v odsekoch B14 až B18. |
| --- | --- | --- |

D8

V dodatku B sa odsek B13 a odsek B63 písm. e) menia a dopĺňajú takto:

B13

Návod uvedený v štandarde IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka sa používa na identifikovanie nadobúdateľa – účtovnej jednotky, ktorá ovládne nadobúdaný subjekt. Ak došlo k podnikovej kombinácii, ale uplatnenie návodu uvedeného v štandarde IFRS 10 jasne nenaznačuje, ktorá z kombinujúcich sa účtovných jednotiek je nadobúdateľom, pri tomto určovaní sa berú do úvahy faktory uvedené v odsekoch B14 až B18.

| B63 | Medzi príklady iných štandardov IFRS, v ktorých sa poskytuje návod na následné oceňovanie a účtovanie nadobudnutých aktív a prevzatých alebo vzniknutých záväzkov v rámci podnikovej kombinácie, patria:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

B63

Medzi príklady iných štandardov IFRS, v ktorých sa poskytuje návod na následné oceňovanie a účtovanie nadobudnutých aktív a prevzatých alebo vzniknutých záväzkov v rámci podnikovej kombinácie, patria:

a)

...

| e) | IFRS 10 poskytuje návod na účtovanie zmien vlastníckych podielov materskej spoločnosti v dcérskej spoločnosti po dosiahnutí ovládania. |
| --- | --- |

e)

IFRS 10 poskytuje návod na účtovanie zmien vlastníckych podielov materskej spoločnosti v dcérskej spoločnosti po dosiahnutí ovládania.

IFRS 7   
  Finančné nástroje: zverejnenia

| D9 | Odsek 3 písm. a) sa mení a dopĺňa a pridáva sa tento odsek 44O:






  3 | Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:






  a) | tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku použitím štandardu IAS 39, v takých prípadoch .... |
| --- | --- | --- | --- |

D9

Odsek 3 písm. a) sa mení a dopĺňa a pridáva sa tento odsek 44O:

3

Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:

a)

tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku použitím štandardu IAS 39, v takých prípadoch ....

| 44O | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 3. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- |

44O

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 3. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IFRS 9   
  Finančné nástroje (v znení vydanom v novembri 2009)

| D10 | Dopĺňa sa tento odsek 8.1.2:






  8.1.2 | Štandardmi IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek C8 a zrušili sa nadpisy nad odsekom C18 a odsekmi C18 až C23. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D10

Dopĺňa sa tento odsek 8.1.2:

8.1.2

Štandardmi IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek C8 a zrušili sa nadpisy nad odsekom C18 a odsekmi C18 až C23. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

| D11 | V dodatku C sa odseky C18 a C19 a nadpisy nad odsekmi C18 a C19 vypúšťajú a odsek C8 sa mení a dopĺňa takto:






  C83 | Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:






  a) | tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch a spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo spoločnom podniku použitím štandardov IAS 39 a IFRS 9, v takých prípadoch .... |
| --- | --- | --- | --- |

D11

V dodatku C sa odseky C18 a C19 a nadpisy nad odsekmi C18 a C19 vypúšťajú a odsek C8 sa mení a dopĺňa takto:

C83

Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:

a)

tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch a spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo spoločnom podniku použitím štandardov IAS 39 a IFRS 9, v takých prípadoch ....

IFRS 9   
  Finančné nástroje (v znení vydanom v októbri 2010)

| D12 | Odsek 3.2.1 sa mení a dopĺňa a pridáva sa tento odsek 7.1.2:






  3.2.1 | V konsolidovanej účtovnej závierke sa odseky 3.2.2 až 3.2.9, B3.1.1, B3.1.2 a B3.2.1 až B3.2.17 uplatňujú na konsolidovanej úrovni. Preto účtovná jednotka najskôr vykoná konsolidáciu všetkých dcérskych spoločností v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a potom uplatní uvedené odseky na výslednú skupinu. |
| --- | --- | --- |

D12

Odsek 3.2.1 sa mení a dopĺňa a pridáva sa tento odsek 7.1.2:

3.2.1

V konsolidovanej účtovnej závierke sa odseky 3.2.2 až 3.2.9, B3.1.1, B3.1.2 a B3.2.1 až B3.2.17 uplatňujú na konsolidovanej úrovni. Preto účtovná jednotka najskôr vykoná konsolidáciu všetkých dcérskych spoločností v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a potom uplatní uvedené odseky na výslednú skupinu.

| 7.1.2 | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 3.2.1, B3.2.1 až B3.2.3, B4.3.12 písm. c), B5.7.15, C11 a C30 a zrušili sa odseky C23 až C28 a súvisiace nadpisy. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- |

7.1.2

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 3.2.1, B3.2.1 až B3.2.3, B4.3.12 písm. c), B5.7.15, C11 a C30 a zrušili sa odseky C23 až C28 a súvisiace nadpisy. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

| D13 | V dodatku B sa odseky B3.2.1 až B3.2.3 a B5.7.15 menia a dopĺňajú takto:
  V odseku B3.2.1 sa vypúšťa text „(vrátane všetkých SPE)“ v prvom rámčeku diagramu.






  B3.2.2 | K situácii opísanej v odseku 3.2.4 písm. b) (ak si účtovná jednotka ponechá zmluvné práva na príjem peňažných tokov z finančného aktíva, avšak prevezme zmluvný záväzok platiť peňažné toky v prospech jedného alebo viacerých príjemcov) dochádza napríklad vtedy, ak účtovná jednotka je trust a vydáva investorom podiely na úžitkoch z podkladových finančných aktív, ktoré vlastní, a poskytuje obsluhu pre tieto finančné aktíva. V takom prípade, ak sú splnené podmienky uvedené v odsekoch 3.2.5 a 3.2.6, spĺňajú finančné aktíva podmienky na ukončenie vykazovania. |
| --- | --- | --- |

D13

V dodatku B sa odseky B3.2.1 až B3.2.3 a B5.7.15 menia a dopĺňajú takto:

V odseku B3.2.1 sa vypúšťa text „(vrátane všetkých SPE)“ v prvom rámčeku diagramu.

B3.2.2

K situácii opísanej v odseku 3.2.4 písm. b) (ak si účtovná jednotka ponechá zmluvné práva na príjem peňažných tokov z finančného aktíva, avšak prevezme zmluvný záväzok platiť peňažné toky v prospech jedného alebo viacerých príjemcov) dochádza napríklad vtedy, ak účtovná jednotka je trust a vydáva investorom podiely na úžitkoch z podkladových finančných aktív, ktoré vlastní, a poskytuje obsluhu pre tieto finančné aktíva. V takom prípade, ak sú splnené podmienky uvedené v odsekoch 3.2.5 a 3.2.6, spĺňajú finančné aktíva podmienky na ukončenie vykazovania.

| B3.2.3 | V rámci uplatňovania odseku 3.2.5 by účtovná jednotka mohla napríklad byť pôvodcom vzniku finančného aktíva, alebo by mohla byť skupinou, ktorá zahŕňa , ktorá nadobudla finančné aktívum a prevádza peňažné toky na nespriaznených investorov, ktorí sú treťou stranou. |
| --- | --- |

B3.2.3

V rámci uplatňovania odseku 3.2.5 by účtovná jednotka mohla napríklad byť pôvodcom vzniku finančného aktíva, alebo by mohla byť skupinou, ktorá zahŕňa , ktorá nadobudla finančné aktívum a prevádza peňažné toky na nespriaznených investorov, ktorí sú treťou stranou.

| B5.7.15 | Ďalej sú uvedené príklady rizika výkonnosti aktív:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

B5.7.15

Ďalej sú uvedené príklady rizika výkonnosti aktív:

a)

...

| b) | záväzok vydaný štruktúrovanou účtovnou jednotkou s týmito vlastnosťami. Účtovná jednotka je právne izolovaná, takže aktíva účtovnej jednotky sú vyhradené výlučne v prospech jej investorov, dokonca aj v prípade konkurzu. Účtovná jednotka nevstupuje do žiadnej inej transakcie a aktíva účtovnej jednotky nie je možné zaťažiť hypotékou. Sumy sú splatné investorom účtovnej jednotky len vtedy, keď vyhradené aktíva vytvárajú peňažné toky. Preto, ... |
| --- | --- |

b)

záväzok vydaný štruktúrovanou účtovnou jednotkou s týmito vlastnosťami. Účtovná jednotka je právne izolovaná, takže aktíva účtovnej jednotky sú vyhradené výlučne v prospech jej investorov, dokonca aj v prípade konkurzu. Účtovná jednotka nevstupuje do žiadnej inej transakcie a aktíva účtovnej jednotky nie je možné zaťažiť hypotékou. Sumy sú splatné investorom účtovnej jednotky len vtedy, keď vyhradené aktíva vytvárajú peňažné toky. Preto, ...

| D14 | V dodatku C sa vypúšťajú odseky C23 a C24 a nadpis nad odsekom C23, a odseky C11 a C30 sa menia a dopĺňajú takto:







  C11 | 3 | Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:






  a) | tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku použitím štandardu IFRS 9, v takých prípadoch .... |
| --- | --- | --- | --- | --- |

D14

V dodatku C sa vypúšťajú odseky C23 a C24 a nadpis nad odsekom C23, a odseky C11 a C30 sa menia a dopĺňajú takto:

C11

3

Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:

a)

tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku použitím štandardu IFRS 9, v takých prípadoch ....

C30

4

Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov, s výnimkou:

| a) | tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku použitím štandardu IFRS 9, v takých prípadoch .... |
| --- | --- |

a)

tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku použitím štandardu IFRS 9, v takých prípadoch ....

IAS 1   
  Prezentácia účtovnej závierky

| D15 | Odseky 4 a 123 sa menia a dopĺňajú a vkladá sa tento odsek 139H:






  4 | Tento štandard sa nevzťahuje na štruktúru a obsah účtovnej závierky v priebehu účtovného roka v skrátenej štruktúre, ktorá sa pripravuje v súlade so štandardom IAS 34 Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka. Na takúto účtovnú závierku sa však vzťahujú odseky 15 až 35. Tento štandard sa vzťahuje rovnako na všetky účtovné jednotky vrátane tých, ktoré prezentujú konsolidované účtovné závierky v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, a tých, ktoré prezentujú individuálne účtovné závierky v súlade so štandardom IAS 27 Individuálna účtovná závierka. |
| --- | --- | --- |

D15

Odseky 4 a 123 sa menia a dopĺňajú a vkladá sa tento odsek 139H:

4

Tento štandard sa nevzťahuje na štruktúru a obsah účtovnej závierky v priebehu účtovného roka v skrátenej štruktúre, ktorá sa pripravuje v súlade so štandardom IAS 34 Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka. Na takúto účtovnú závierku sa však vzťahujú odseky 15 až 35. Tento štandard sa vzťahuje rovnako na všetky účtovné jednotky vrátane tých, ktoré prezentujú konsolidované účtovné závierky v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, a tých, ktoré prezentujú individuálne účtovné závierky v súlade so štandardom IAS 27 Individuálna účtovná závierka.

| 123 | Okrem hodnotení zahŕňajúcich odhady robí manažment v procese uplatňovania účtovných politík účtovnej jednotky aj rôzne úsudky, ktoré môžu mať významný vplyv na sumy, ktoré vykazuje v účtovnej závierke. Manažment napríklad robí úsudky pri určovaní:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

123

Okrem hodnotení zahŕňajúcich odhady robí manažment v procese uplatňovania účtovných politík účtovnej jednotky aj rôzne úsudky, ktoré môžu mať významný vplyv na sumy, ktoré vykazuje v účtovnej závierke. Manažment napríklad robí úsudky pri určovaní:

a)

...

| b) | kedy sa všetky významné riziká a odmeny súvisiace s vlastníctvom finančných aktív a prenajímaného majetku vo významnej miere prevedú na iné účtovné jednotky, a |
| --- | --- |

b)

kedy sa všetky významné riziká a odmeny súvisiace s vlastníctvom finančných aktív a prenajímaného majetku vo významnej miere prevedú na iné účtovné jednotky, a

| c) | či určité predaje tovaru sú vo svojej podstate dohodami o financovaní, a teda nevytvárajú výnosy. |
| --- | --- |

c)

či určité predaje tovaru sú vo svojej podstate dohodami o financovaní, a teda nevytvárajú výnosy.

| | |
| --- | --- |

139H

| 139H | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 12, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 4, 119, 123 a 124. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 12. |
| --- | --- |

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 12, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 4, 119, 123 a 124. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 12.

IAS 7   
  Výkaz peňažných tokov

| D16 | Odsek 42B sa mení a dopĺňa a pridáva sa tento odsek 57:






  42B | Zmeny vlastníckych podielov v dcérskej spoločnosti, ktoré nemajú za následok stratu kontroly, ako napríklad následný nákup alebo predaj nástrojov vlastného imania dcérskej spoločnosti materskou spoločnosťou, sa účtujú ako transakcie s vlastným imaním (pozri štandard IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka). Preto ... |
| --- | --- | --- |

D16

Odsek 42B sa mení a dopĺňa a pridáva sa tento odsek 57:

42B

Zmeny vlastníckych podielov v dcérskej spoločnosti, ktoré nemajú za následok stratu kontroly, ako napríklad následný nákup alebo predaj nástrojov vlastného imania dcérskej spoločnosti materskou spoločnosťou, sa účtujú ako transakcie s vlastným imaním (pozri štandard IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka). Preto ...

| 57 | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 37, 38 a 42B a zrušil sa odsek 50 písm. b). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- |

57

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 37, 38 a 42B a zrušil sa odsek 50 písm. b). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IAS 21   
  Vplyvy zmien kurzov cudzích mien

| D17 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D17

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D18 | Odseky 19, 45 a 46 sa menia a dopĺňajú a vkladá sa tento odsek 60F:






  19 | Tento štandard takisto povoľuje samostatnej účtovnej jednotke pripravujúcej účtovnú závierku alebo účtovnej jednotke pripravujúcej individuálnu účtovnú závierku v súlade s IAS 27 Individuálna účtovná závierka, aby prezentovali svoju účtovnú závierku v akejkoľvek mene (alebo menách). Ak ... |
| --- | --- | --- |

D18

Odseky 19, 45 a 46 sa menia a dopĺňajú a vkladá sa tento odsek 60F:

19

Tento štandard takisto povoľuje samostatnej účtovnej jednotke pripravujúcej účtovnú závierku alebo účtovnej jednotke pripravujúcej individuálnu účtovnú závierku v súlade s IAS 27 Individuálna účtovná závierka, aby prezentovali svoju účtovnú závierku v akejkoľvek mene (alebo menách). Ak ...

| 45 | Zahrnutie výsledkov a finančnej situácie zahraničnej prevádzky do výsledkov a finančnej situácie vykazujúcej účtovnej jednotky sa riadi bežnými konsolidačnými postupmi, ako je eliminácia vnútroskupinových zostatkov a vnútroskupinových transakcií dcérskej spoločnosti (pozri štandard IFRS 10 Konsolidovaná účtovná jednotka). Avšak, ... |
| --- | --- |

45

Zahrnutie výsledkov a finančnej situácie zahraničnej prevádzky do výsledkov a finančnej situácie vykazujúcej účtovnej jednotky sa riadi bežnými konsolidačnými postupmi, ako je eliminácia vnútroskupinových zostatkov a vnútroskupinových transakcií dcérskej spoločnosti (pozri štandard IFRS 10 Konsolidovaná účtovná jednotka). Avšak, ...

| 46 | Ak je účtovná závierka zahraničnej prevádzky zostavená k odlišnému dátumu vykazovania, ako je dátum vykazujúcej účtovnej jednotky, zahraničná prevádzka často zostavuje dodatočné výkazy k rovnakému dátumu, ako je dátum účtovnej závierky vykazujúcej účtovnej jednotky. Keď sa tak nestane, štandard IFRS 10 umožňuje použiť iný dátum, pokiaľ nie je rozdiel väčší ako tri mesiace a vykonajú sa úpravy zohľadňujúce účinky všetkých významných transakcií alebo iných udalostí, ku ktorým dôjde medzi jednotlivými dátumami. V takom prípade sa aktíva a záväzky zahraničnej prevádzky prepočítajú výmenným kurzom k dátumu konca obdobia vykazovania zahraničnej prevádzky. Úpravy so zreteľom na podstatné zmeny výmenných kurzov sa vykonajú až do konca obdobia vykazovania vykazujúcej účtovnej jednotky v súlade so štandardom IFRS 10. To isté ... |
| --- | --- |

46

Ak je účtovná závierka zahraničnej prevádzky zostavená k odlišnému dátumu vykazovania, ako je dátum vykazujúcej účtovnej jednotky, zahraničná prevádzka často zostavuje dodatočné výkazy k rovnakému dátumu, ako je dátum účtovnej závierky vykazujúcej účtovnej jednotky. Keď sa tak nestane, štandard IFRS 10 umožňuje použiť iný dátum, pokiaľ nie je rozdiel väčší ako tri mesiace a vykonajú sa úpravy zohľadňujúce účinky všetkých významných transakcií alebo iných udalostí, ku ktorým dôjde medzi jednotlivými dátumami. V takom prípade sa aktíva a záväzky zahraničnej prevádzky prepočítajú výmenným kurzom k dátumu konca obdobia vykazovania zahraničnej prevádzky. Úpravy so zreteľom na podstatné zmeny výmenných kurzov sa vykonajú až do konca obdobia vykazovania vykazujúcej účtovnej jednotky v súlade so štandardom IFRS 10. To isté ...

| 60F | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odsek 3 písm. b a odseky 8, 11, 18, 19, 33, 44 až 46 a 48A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- |

60F

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odsek 3 písm. b a odseky 8, 11, 18, 19, 33, 44 až 46 a 48A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IAS 24   
  Zverejnenia o spriaznených osobách

| D19 | Odsek 3 sa mení a dopĺňa takto:







  3 | Tento štandard vyžaduje zverejnenie vzťahov, transakcií a neuhradených zostatkov so spriaznenými osobami, vrátane záväzkov, v konsolidovanej a individuálnej účtovnej závierke materskej spoločnosti alebo investorov, ktorí spoločne ovládajú alebo majú podstatný vplyv nad subjektom, do ktorého investujú, prezentovanej v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a IAS 27 Individuálna účtovná závierka. Tento štandard sa uplatňuje aj na individuálne účtovné závierky. |
| --- | --- | --- |

D19

Odsek 3 sa mení a dopĺňa takto:

3

Tento štandard vyžaduje zverejnenie vzťahov, transakcií a neuhradených zostatkov so spriaznenými osobami, vrátane záväzkov, v konsolidovanej a individuálnej účtovnej závierke materskej spoločnosti alebo investorov, ktorí spoločne ovládajú alebo majú podstatný vplyv nad subjektom, do ktorého investujú, prezentovanej v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a IAS 27 Individuálna účtovná závierka. Tento štandard sa uplatňuje aj na individuálne účtovné závierky.

V odseku 9 sa vypúšťa vymedzenie pojmov „ovládanie“, „spoločné ovládanie“ a „podstatný vplyv“ a vkladá sa táto veta:

Pojmy „ovládanie“, „spoločné ovládanie“ a „podstatný vplyv“ sú vymedzené v štandarde IFRS 10, IFRS 11 Spoločné dohody a IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch a v tomto štandarde sa používajú v zmysle vymedzenom v uvedených štandardoch IFRS.

Dopĺňa sa tento odsek 28A:

| 28A | Štandardmi IFRS 10, IFRS 11 Spoločné dohody a IFRS 12, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 3, 9, 11 písm. b), 15, 19 písm. b) a e) a 25. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10, IFRS 11 a IFRS 12. |
| --- | --- |

28A

Štandardmi IFRS 10, IFRS 11 Spoločné dohody a IFRS 12, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 3, 9, 11 písm. b), 15, 19 písm. b) a e) a 25. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10, IFRS 11 a IFRS 12.

IAS 27   
  Konsolidovaná a individuálna účtovná závierka

| D20 | V štandarde IAS 27 Konsolidovaná a individuálna účtovná závierka sa vypúšťajú požiadavky týkajúce sa konsolidovanej účtovnej závierky a presúvajú sa, kde to prichádza do úvahy, do štandardu IFRS 10. Požiadavky na účtovanie a zverejňovanie pre individuálnu účtovnú závierku ostávajú v štandarde IAS 27, názov sa mení na Individuálna účtovná závierka, zvyšné odseky sú chronologicky prečíslované, rozsah pôsobnosti sa upravuje a vykonali sa ďalšie redakčné zmeny. Požiadavky na účtovanie a zverejňovanie, ktoré zostali v štandarde IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2011) sa takisto aktualizujú tak, aby odrážali usmernenia k štandardom IFRS 10, IFRS 11, IFRS 12 a IAS 28 (v znení zmien a doplnení z roku 2011). Podrobné informácie o zoradení odsekov v štandarde IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2008) sú uvedené v tabuľke zhody, ktorá tvorí prílohu štandardu IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2011). |
| --- | --- |

D20

V štandarde IAS 27 Konsolidovaná a individuálna účtovná závierka sa vypúšťajú požiadavky týkajúce sa konsolidovanej účtovnej závierky a presúvajú sa, kde to prichádza do úvahy, do štandardu IFRS 10. Požiadavky na účtovanie a zverejňovanie pre individuálnu účtovnú závierku ostávajú v štandarde IAS 27, názov sa mení na Individuálna účtovná závierka, zvyšné odseky sú chronologicky prečíslované, rozsah pôsobnosti sa upravuje a vykonali sa ďalšie redakčné zmeny. Požiadavky na účtovanie a zverejňovanie, ktoré zostali v štandarde IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2011) sa takisto aktualizujú tak, aby odrážali usmernenia k štandardom IFRS 10, IFRS 11, IFRS 12 a IAS 28 (v znení zmien a doplnení z roku 2011). Podrobné informácie o zoradení odsekov v štandarde IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2008) sú uvedené v tabuľke zhody, ktorá tvorí prílohu štandardu IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2011).

IAS 32   
  Finančné nástroje: prezentácia

| D21 | Odsek 4 písm. a) sa mení a dopĺňa a vkladá sa tento odsek 97I:







  4 | Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov, s výnimkou:








  a) | tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo spoločnom podniku použitím štandardu IAS 39... |
| --- | --- | --- | --- |

D21

Odsek 4 písm. a) sa mení a dopĺňa a vkladá sa tento odsek 97I:

4

Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov, s výnimkou:

a)

tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo spoločnom podniku použitím štandardu IAS 39...

| 97I | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 4 písm. a) a AG29. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- |

97I

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 4 písm. a) a AG29. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

| D22 | V dodatku sa odsek AG29 mení a dopĺňa takto:






  AG29 | V konsolidovanej účtovnej závierke účtovná jednotka prezentuje nekontrolné podiely – t. j. podiely iných strán na vlastnom imaní a príjme jej dcérskych spoločností – v súlade so štandardmi IAS 1 a IFRS 10. Keď... |
| --- | --- | --- |

D22

V dodatku sa odsek AG29 mení a dopĺňa takto:

AG29

V konsolidovanej účtovnej závierke účtovná jednotka prezentuje nekontrolné podiely – t. j. podiely iných strán na vlastnom imaní a príjme jej dcérskych spoločností – v súlade so štandardmi IAS 1 a IFRS 10. Keď...

IAS 33   
  Zisk na akciu

| D23 | Odsek 4 sa mení a dopĺňa a vkladá sa tento odsek 74B:







  4 | Ak účtovná jednotka prezentuje aj konsolidovanú účtovnú závierku aj individuálnu účtovnú závierku zostavené v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, resp. IAS 27 Individuálna účtovná závierka, zverejnenia požadované týmto štandardom sa musia prezentovať len na základe konsolidovaných informácií. ... |
| --- | --- | --- |

D23

Odsek 4 sa mení a dopĺňa a vkladá sa tento odsek 74B:

4

Ak účtovná jednotka prezentuje aj konsolidovanú účtovnú závierku aj individuálnu účtovnú závierku zostavené v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, resp. IAS 27 Individuálna účtovná závierka, zverejnenia požadované týmto štandardom sa musia prezentovať len na základe konsolidovaných informácií. ...

| 74B | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 4, 40 a A11. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- |

74B

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 4, 40 a A11. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IAS 36   
  Zníženie hodnoty majetku

| D24 | Odsek 4 písm. a) sa mení a dopĺňa a vkladá sa tento odsek 140H:






  4 | Tento štandard sa vzťahuje na finančné aktíva klasifikované ako:






  a) | dcérske spoločnosti, ako sú vymedzené v štandarde IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, |
| --- | --- | --- | --- |

D24

Odsek 4 písm. a) sa mení a dopĺňa a vkladá sa tento odsek 140H:

4

Tento štandard sa vzťahuje na finančné aktíva klasifikované ako:

a)

dcérske spoločnosti, ako sú vymedzené v štandarde IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka,

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

| 140H | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11, vydanými v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek 4, nadpis nad odsekom 12 písm. h) a odsek 12 písm. h). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- |

140H

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11, vydanými v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek 4, nadpis nad odsekom 12 písm. h) a odsek 12 písm. h). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

| D25 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D25

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

IAS 38   
  Nehmotný majetok

| D26 | Odsek 3 písm. e) sa mení a dopĺňa a vkladá sa tento odsek 130F:






  3 | Ak sa v inom štandarde predpisuje spôsob účtovania konkrétneho druhu nehmotného majetku, účtovná jednotka uplatní daný štandard namiesto tohto štandardu. Napríklad tento štandard sa neuplatňuje na:






  a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

D26

Odsek 3 písm. e) sa mení a dopĺňa a vkladá sa tento odsek 130F:

3

Ak sa v inom štandarde predpisuje spôsob účtovania konkrétneho druhu nehmotného majetku, účtovná jednotka uplatní daný štandard namiesto tohto štandardu. Napríklad tento štandard sa neuplatňuje na:

a)

...

| b) | finančné aktíva, ako sú vymedzené v štandarde IAS 32. Vykazovanie a oceňovanie niektorých finančných aktív je predmetom štandardu IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka, IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch, |
| --- | --- |

b)

finančné aktíva, ako sú vymedzené v štandarde IAS 32. Vykazovanie a oceňovanie niektorých finančných aktív je predmetom štandardu IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka, IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch,

| f) | ... |
| --- | --- |

f)

...

| 130F | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 3 písm. e). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- |

130F

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 3 písm. e). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IAS 39   
  Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie (v znení zmien a doplnení z októbra 2009)

| D27 | Odsek 2 písm. a) a odsek 15 sa menia a dopĺňajú a vkladá sa tento odsek 103P:






  2 | Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov, s výnimkou:







  a) | tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. Účtovné jednotky však uplatňujú tento štandard na podiely v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo spoločnom podniku, ktoré sa podľa štandardov IAS 27 alebo IAS 28 účtujú v súlade s týmto štandardom. ... |
| --- | --- | --- | --- |

D27

Odsek 2 písm. a) a odsek 15 sa menia a dopĺňajú a vkladá sa tento odsek 103P:

2

Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov, s výnimkou:

a)

tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. Účtovné jednotky však uplatňujú tento štandard na podiely v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo spoločnom podniku, ktoré sa podľa štandardov IAS 27 alebo IAS 28 účtujú v súlade s týmto štandardom. ...

| 15 | V konsolidovanej účtovnej závierke sa odseky 16 až 23 a dodatok A odseky AG34 až AG52 uplatňujú na konsolidovanej úrovni. Preto účtovná jednotka najskôr vykoná konsolidáciu všetkých dcérskych spoločností v súlade so štandardom IFRS 10 a následne uplatní odseky 16 až 23 a dodatok A odseky AG34 až AG52 na výslednú skupinu. |
| --- | --- |

15

V konsolidovanej účtovnej závierke sa odseky 16 až 23 a dodatok A odseky AG34 až AG52 uplatňujú na konsolidovanej úrovni. Preto účtovná jednotka najskôr vykoná konsolidáciu všetkých dcérskych spoločností v súlade so štandardom IFRS 10 a následne uplatní odseky 16 až 23 a dodatok A odseky AG34 až AG52 na výslednú skupinu.

| 103P | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 2 písm. a), 15, AG3, AG36 až AG38 a AG41 písm. a). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- |

103P

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 2 písm. a), 15, AG3, AG36 až AG38 a AG41 písm. a). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

| D28 | V dodatku A sa odseky AG36 až AG38 menia a dopĺňajú takto:
  V odseku AG36 sa vypúšťa text „(vrátane všetkých SPE)“ v prvom rámčeku diagramu.






  AG37 | K situácii opísanej v odseku 18 písm. b) (ak si účtovná jednotka ponechá zmluvné práva na príjem peňažných tokov z finančného aktíva, avšak prevezme zmluvný záväzok platiť peňažné toky v prospech jedného alebo viacerých príjemcov) dochádza napríklad vtedy, ak účtovná jednotka je trust a vydáva investorom podiely na úžitkoch z podkladových finančných aktív, ktoré vlastní, a poskytuje obsluhu pre tieto finančné aktíva. V takom prípade, ak sú splnené podmienky uvedené v odsekoch 19 a 20, spĺňajú finančné aktíva podmienky na ukončenie vykazovania. |
| --- | --- | --- |

D28

V dodatku A sa odseky AG36 až AG38 menia a dopĺňajú takto:

V odseku AG36 sa vypúšťa text „(vrátane všetkých SPE)“ v prvom rámčeku diagramu.

AG37

K situácii opísanej v odseku 18 písm. b) (ak si účtovná jednotka ponechá zmluvné práva na príjem peňažných tokov z finančného aktíva, avšak prevezme zmluvný záväzok platiť peňažné toky v prospech jedného alebo viacerých príjemcov) dochádza napríklad vtedy, ak účtovná jednotka je trust a vydáva investorom podiely na úžitkoch z podkladových finančných aktív, ktoré vlastní, a poskytuje obsluhu pre tieto finančné aktíva. V takom prípade, ak sú splnené podmienky uvedené v odsekoch 19 a 20, spĺňajú finančné aktíva podmienky na ukončenie vykazovania.

| AG38 | V rámci uplatňovania odseku 19 by účtovná jednotka mohla napríklad byť pôvodcom vzniku finančného aktíva alebo by mohla byť skupinou, ktorá zahŕňa dcérsku spoločnosť, ktorá nadobudla finančné aktívum a prevádza peňažné toky na nespriaznených investorov, ktorí sú treťou stranou. |
| --- | --- |

AG38

V rámci uplatňovania odseku 19 by účtovná jednotka mohla napríklad byť pôvodcom vzniku finančného aktíva alebo by mohla byť skupinou, ktorá zahŕňa dcérsku spoločnosť, ktorá nadobudla finančné aktívum a prevádza peňažné toky na nespriaznených investorov, ktorí sú treťou stranou.

IFRIC 5   
  Práva na podiely z fondov určených na ukončenie prevádzky, recykláciu a na obnovu životného prostredia

| D29 | V časti „odkazy“ sa vypúšťajú odkazy na štandardy IAS 27 a IAS 31, odkaz na štandard IAS 28 sa mení a dopĺňa takto: „IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch“ a vkladajú sa odkazy na štandardy IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a IFRS 11 Spoločné dohody.
  Odsek 8 sa mení a dopĺňa a vkladá sa tento odsek 14B:






  8 | Prispievateľ stanoví, či fond ovláda, spoločne ovláda alebo má v ňom podstatný vplyv s odkazom na štandardy IFRS 10, IFRS 11 a IAS 28. Ak áno, prispievateľ postupuje pri účtovaní svojho podielu vo fonde v súlade s uvedenými štandardmi. |
| --- | --- | --- |

D29

V časti „odkazy“ sa vypúšťajú odkazy na štandardy IAS 27 a IAS 31, odkaz na štandard IAS 28 sa mení a dopĺňa takto: „IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch“ a vkladajú sa odkazy na štandardy IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a IFRS 11 Spoločné dohody.

Odsek 8 sa mení a dopĺňa a vkladá sa tento odsek 14B:

8

Prispievateľ stanoví, či fond ovláda, spoločne ovláda alebo má v ňom podstatný vplyv s odkazom na štandardy IFRS 10, IFRS 11 a IAS 28. Ak áno, prispievateľ postupuje pri účtovaní svojho podielu vo fonde v súlade s uvedenými štandardmi.

| 14B | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 8 a 9. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- |

14B

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 8 a 9. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IFRIC 17   
  Rozdelenia nepeňažných aktív vlastníkom

| D30 | V časti "Odkazy" sa vkladá odkaz na štandard „IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka".
  Odsek 7 sa mení a dopĺňa a vkladá sa tento odsek 19:






  7 | Podľa odseku 5 sa táto interpretácia neuplatní, keď účtovná jednotka rozdelí niektoré svoje vlastnícke podiely v dcérskej spoločnosti, ale ponechá si kontrolu nad dcérskou spoločnosťou. Keď rozdelenie podielov účtovnou jednotkou má za následok vykázanie nekontrolného podielu v dcérskej spoločnosti účtovnou jednotkou, účtuje toto rozdelenie v súlade so štandardom IFRS 10. |
| --- | --- | --- |

D30

V časti "Odkazy" sa vkladá odkaz na štandard „IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka".

Odsek 7 sa mení a dopĺňa a vkladá sa tento odsek 19:

7

Podľa odseku 5 sa táto interpretácia neuplatní, keď účtovná jednotka rozdelí niektoré svoje vlastnícke podiely v dcérskej spoločnosti, ale ponechá si kontrolu nad dcérskou spoločnosťou. Keď rozdelenie podielov účtovnou jednotkou má za následok vykázanie nekontrolného podielu v dcérskej spoločnosti účtovnou jednotkou, účtuje toto rozdelenie v súlade so štandardom IFRS 10.

| 19 | Štandardom IFRS 10, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 7. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 10. |
| --- | --- |

19

Štandardom IFRS 10, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 7. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 10.

MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINANČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 11

MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINANČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 11

Spoločné dohody

Spoločné dohody

CIEĽ

| 1 | Cieľom tohto IFRS je stanoviť zásady finančného vykazovania pre účtovné jednotky, ktoré majú záujem o dohody, ktoré sú ovládané spoločne (t. j. spoločné dohody). |
| --- | --- |

1

1

Cieľom tohto IFRS je stanoviť zásady finančného vykazovania pre účtovné jednotky, ktoré majú záujem o dohody, ktoré sú ovládané spoločne (t. j. spoločné dohody

Plnenie cieľa

Plnenie cieľa

| 2 | Na splnenie cieľa v odseku 1 sa v tomto IFRS vymedzuje spoluovládanie a vyžaduje sa, aby účtovná jednotka, ktorá je stranou spoločnej dohody, určila typ spoločnej dohody, na ktorej sa podieľa, posúdením svojich práv a povinností a aby účtovala tieto práva a povinnosti v súlade s týmto typom spoločnej dohody. |
| --- | --- |

2

Na splnenie cieľa v odseku 1 sa v tomto IFRS vymedzuje spoluovládanie a vyžaduje sa, aby účtovná jednotka, ktorá je stranou spoločnej dohody, určila typ spoločnej dohody, na ktorej sa podieľa, posúdením svojich práv a povinností a aby účtovala tieto práva a povinnosti v súlade s týmto typom spoločnej dohody.

spoluovládanie

stranou spoločnej dohody

ROZSAH PÔSOBNOSTI

| 3 | Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky, ktoré sú stranou spoločnej dohody. |
| --- | --- |

3

3

Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky, ktoré sú stranou spoločnej dohody.

SPOLOČNÉ DOHODY

| 4 | Spoločná dohoda je dohoda, ktorú spoluovládajú dve alebo viaceré strany. |
| --- | --- |

4

4

Spoločná dohoda je dohoda, ktorú spoluovládajú dve alebo viaceré strany.

| 5 | Spoločná dohoda má tieto charakteristiky:






  a) | Strany sú viazané zmluvnou dohodou (pozri odsek B2 až B4). |
| --- | --- | --- |

5

5

Spoločná dohoda má tieto charakteristiky:

a)

Strany sú viazané zmluvnou dohodou (pozri odsek B2 až B4).

Strany sú viazané zmluvnou dohodou (pozri odsek B2 až B4).

| b) | Zmluvná dohoda umožňuje dvom alebo viacerým stranám spoluovládať dohodu (pozri odseky 7 až 13). |
| --- | --- |

b)

Zmluvná dohoda umožňuje dvom alebo viacerým stranám spoluovládať dohodu (pozri odseky 7 až 13).

Zmluvná dohoda umožňuje dvom alebo viacerým stranám spoluovládať dohodu (pozri odseky 7 až 13).

| 6 | Spoločnou dohodou môže byť buď spoločná prevádzka alebo spoločný podnik. |
| --- | --- |

6

6

Spoločnou dohodou môže byť buď spoločná prevádzka

spoločný podnik.

Spoluovládanie

Spoluovládanie

| 7 | Spoluovládanie je zmluvne dohodnuté podieľanie sa na ovládaní dohody, ktoré existuje len v prípade, keď si rozhodnutia o relevantných činnostiach vyžadujú jednomyseľný súhlas strán, ktoré sa na tomto spoluovládaní podieľajú. |
| --- | --- |

7

7

Spoluovládanie je zmluvne dohodnuté podieľanie sa na ovládaní dohody, ktoré existuje len v prípade, keď si rozhodnutia o relevantných činnostiach vyžadujú jednomyseľný súhlas strán, ktoré sa na tomto spoluovládaní podieľajú.

| 8 | Účtovná jednotka, ktorá je stranou dohody, posúdi, či zmluvná dohoda umožňuje všetkým stranám alebo skupine strán ovládať dohodu spoločne. Všetky strany alebo skupina strán ovládajú dohodu spoločne, keď musia konať spoločne pri riadení činností, ktoré významne ovplyvňujú výnosy z dohody (t. j. relevantné činnosti). |
| --- | --- |

8

Účtovná jednotka, ktorá je stranou dohody, posúdi, či zmluvná dohoda umožňuje všetkým stranám alebo skupine strán ovládať dohodu spoločne. Všetky strany alebo skupina strán ovládajú dohodu spoločne, keď musia konať spoločne pri riadení činností, ktoré významne ovplyvňujú výnosy z dohody (t. j. relevantné činnosti).

| 9 | Keď sa určí, že všetky strany alebo skupina strán ovládajú dohodu spoločne, spoluovládanie existuje len vtedy, keď si rozhodnutia o relevantných činnostiach vyžadujú jednomyseľný súhlas strán, ktoré ovládajú dohodu spoločne. |
| --- | --- |

9

Keď sa určí, že všetky strany alebo skupina strán ovládajú dohodu spoločne, spoluovládanie existuje len vtedy, keď si rozhodnutia o relevantných činnostiach vyžadujú jednomyseľný súhlas strán, ktoré ovládajú dohodu spoločne.

| 10 | Pri spoločnej dohode žiadna zo strán neovláda dohodu sama. Strana, ktorá spoluovláda dohodu, môže zabrániť ktorejkoľvek z ostatných strán alebo skupine strán, aby ovládali dohodu. |
| --- | --- |

10

Pri spoločnej dohode žiadna zo strán neovláda dohodu sama. Strana, ktorá spoluovláda dohodu, môže zabrániť ktorejkoľvek z ostatných strán alebo skupine strán, aby ovládali dohodu.

| 11 | Dohoda môže byť spoločnou dohodou dokonca aj vtedy, keď nie všetky jej strany dohodu spoluovládajú. V tomto IFRS sa rozlišuje medzi stranami, ktoré spoluovládajú spoločnú dohodu (spoloční prevádzkovatelia alebo spoločníci) a strany, ktoré sa podieľajú na spoločnej dohode, ale nepodieľajú sa na spoluovládaní. |
| --- | --- |

11

Dohoda môže byť spoločnou dohodou dokonca aj vtedy, keď nie všetky jej strany dohodu spoluovládajú. V tomto IFRS sa rozlišuje medzi stranami, ktoré spoluovládajú spoločnú dohodu (spoloční prevádzkovatelia alebo spoločníci) a strany, ktoré sa podieľajú na spoločnej dohode, ale nepodieľajú sa na spoluovládaní.

spoloční prevádzkovatelia

spoločníci

| 12 | Pri posudzovaní, či všetky strany alebo skupina strán spoluovládajú dohodu, bude účtovná jednotka musieť uplatniť úsudok. Účtovná jednotka to posúdi zvážením všetky skutočností a okolností (pozri odseky B5 až B11). |
| --- | --- |

12

Pri posudzovaní, či všetky strany alebo skupina strán spoluovládajú dohodu, bude účtovná jednotka musieť uplatniť úsudok. Účtovná jednotka to posúdi zvážením všetky skutočností a okolností (pozri odseky B5 až B11).

| 13 | Ak sa skutočnosti a okolnosti zmenia, účtovná jednotka opätovne posúdi, či stále dohodu spoluovláda. |
| --- | --- |

13

Ak sa skutočnosti a okolnosti zmenia, účtovná jednotka opätovne posúdi, či stále dohodu spoluovláda.

Typy spoločných dohôd

Typy spoločných dohôd

| 14 | Účtovná jednotka určí typ spoločnej dohody, na ktorej sa podieľa. Klasifikácia spoločnej dohody ako spoločnej prevádzky alebo spoločného podniku závisí od práv a povinností strán dohody. |
| --- | --- |

14

14

Účtovná jednotka určí typ spoločnej dohody, na ktorej sa podieľa. Klasifikácia spoločnej dohody ako spoločnej prevádzky alebo spoločného podniku závisí od práv a povinností strán dohody.

| 15 | Spoločná prevádzka je spoločná dohoda, pri ktorej strany, ktoré dohodu spoluovládajú, majú práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami súvisiacimi s dohodou. Tieto strany sa nazývajú spoloční prevádzkovatelia. |
| --- | --- |

15

15

Spoločná prevádzka je spoločná dohoda, pri ktorej strany, ktoré dohodu spoluovládajú, majú práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami súvisiacimi s dohodou. Tieto strany sa nazývajú spoloční prevádzkovatelia.

| 16 | Spoločný podnik je spoločná dohoda, pri ktorej strany, ktoré dohodu spoluovládajú, majú práva na čisté aktíva, súvisiace s dohodou. Tieto strany sa nazývajú spoločníci. |
| --- | --- |

16

16

Spoločný podnik je spoločná dohoda, pri ktorej strany, ktoré dohodu spoluovládajú, majú práva na čisté aktíva, súvisiace s dohodou. Tieto strany sa nazývajú spoločníci.

| 17 | Pri posudzovaní, či je spoločná dohoda spoločnou prevádzkou alebo spoločným podnikom, uplatní účtovná jednotka úsudok. Účtovná jednotka určí typ spoločnej dohody, na ktorej sa podieľa, posúdením svojich práv a povinností vyplývajúcich z dohody. Účtovná jednotka posúdi svoje práva a povinnosti zvážením štruktúry a právnej formy dohody, podmienok dohodnutých stranami v zmluvnej dohode, a keď to prichádza do úvahy, aj ostatných skutočností a okolností (pozri odseky B12 až B33). |
| --- | --- |

17

Pri posudzovaní, či je spoločná dohoda spoločnou prevádzkou alebo spoločným podnikom, uplatní účtovná jednotka úsudok. Účtovná jednotka určí typ spoločnej dohody, na ktorej sa podieľa, posúdením svojich práv a povinností vyplývajúcich z dohody. Účtovná jednotka posúdi svoje práva a povinnosti zvážením štruktúry a právnej formy dohody, podmienok dohodnutých stranami v zmluvnej dohode, a keď to prichádza do úvahy, aj ostatných skutočností a okolností (pozri odseky B12 až B33).

| 18 | Niekedy sú strany viazané rámcovou dohodou, ktorá stanovuje všeobecné zmluvné podmienky vykonávania jednej alebo viacerých činností. V rámcovej dohode sa môže stanoviť, že strany uzavrú rozličné spoločné dohody na riešenie špecifických činností, ktoré tvoria súčasť dohody. Dokonca aj keď sa tieto spoločné dohody týkajú tej istej rámcovej dohody, ich typ sa môže líšiť, keď sa líšia práva a povinnosti strán pri vykonávaní rozličných činností, ktoré sa riešia v rámcovej dohode. Z toho vyplýva, že spoločné prevádzky a spoločné podniky môžu existovať súčasne, keď strany vykonávajú rozličné činnosti, ktoré tvoria súčasť tej istej rámcovej dohody. |
| --- | --- |

18

Niekedy sú strany viazané rámcovou dohodou, ktorá stanovuje všeobecné zmluvné podmienky vykonávania jednej alebo viacerých činností. V rámcovej dohode sa môže stanoviť, že strany uzavrú rozličné spoločné dohody na riešenie špecifických činností, ktoré tvoria súčasť dohody. Dokonca aj keď sa tieto spoločné dohody týkajú tej istej rámcovej dohody, ich typ sa môže líšiť, keď sa líšia práva a povinnosti strán pri vykonávaní rozličných činností, ktoré sa riešia v rámcovej dohode. Z toho vyplýva, že spoločné prevádzky a spoločné podniky môžu existovať súčasne, keď strany vykonávajú rozličné činnosti, ktoré tvoria súčasť tej istej rámcovej dohody.

| 19 | Ak sa skutočnosti a okolnosti zmenia, účtovná jednotka opätovne posúdi, či sa zmenil typ spoločnej dohody, na ktorej sa podieľa. |
| --- | --- |

19

Ak sa skutočnosti a okolnosti zmenia, účtovná jednotka opätovne posúdi, či sa zmenil typ spoločnej dohody, na ktorej sa podieľa.

ÚČTOVNÁ ZÁVIERKA STRÁN SPOLOČNEJ DOHODY

Spoločné prevádzky

Spoločné prevádzky

| 20 | Spoločný prevádzkovateľ vykáže v súvislosti so svojim podielom na spoločnej prevádzke:






  a) | svoje aktíva vrátane svojho podielu na akýchkoľvek aktívach vlastnených spoločne, |
| --- | --- | --- |

20

20

Spoločný prevádzkovateľ vykáže v súvislosti so svojim podielom na spoločnej prevádzke:

a)

svoje aktíva vrátane svojho podielu na akýchkoľvek aktívach vlastnených spoločne,

svoje aktíva vrátane svojho podielu na akýchkoľvek aktívach vlastnených spoločne,

| b) | svoje záväzky vrátane svojho podielu na akýchkoľvek záväzkoch vzniknutých spoločne, |
| --- | --- |

b)

svoje záväzky vrátane svojho podielu na akýchkoľvek záväzkoch vzniknutých spoločne,

svoje záväzky vrátane svojho podielu na akýchkoľvek záväzkoch vzniknutých spoločne,

| c) | svoj výnos z predaja svojho podielu produkcie zo spoločnej prevádzky, |
| --- | --- |

c)

svoj výnos z predaja svojho podielu produkcie zo spoločnej prevádzky,

svoj výnos z predaja svojho podielu produkcie zo spoločnej prevádzky,

| d) | svoj podiel na výnose z predaja produkcie spoločnou prevádzkou a |
| --- | --- |

d)

svoj podiel na výnose z predaja produkcie spoločnou prevádzkou a

svoj podiel na výnose z predaja produkcie spoločnou prevádzkou a

| e) | svoje náklady vrátane svojho podielu na nákladoch vynaložených spoločne. |
| --- | --- |

e)

svoje náklady vrátane svojho podielu na nákladoch vynaložených spoločne.

svoje náklady vrátane svojho podielu na nákladoch vynaložených spoločne.

| 21 | Spoločný prevádzkovateľ účtuje aktíva, záväzky, výnosy a náklady týkajúce sa jeho podielu v spoločnej prevádzke v súlade so štandardom IFRS uplatniteľnými na konkrétne aktíva, záväzky, výnosy a náklady. |
| --- | --- |

21

Spoločný prevádzkovateľ účtuje aktíva, záväzky, výnosy a náklady týkajúce sa jeho podielu v spoločnej prevádzke v súlade so štandardom IFRS uplatniteľnými na konkrétne aktíva, záväzky, výnosy a náklady.

| 22 | Účtovanie transakcií, ako je predaj, vklad alebo nákup aktív medzi účtovnou jednotkou a spoločnou prevádzkou, v ktorej je spoločným prevádzkovateľom, je špecifikované v odsekoch B34 až B37. |
| --- | --- |

22

Účtovanie transakcií, ako je predaj, vklad alebo nákup aktív medzi účtovnou jednotkou a spoločnou prevádzkou, v ktorej je spoločným prevádzkovateľom, je špecifikované v odsekoch B34 až B37.

| 23 | Strana, ktorá sa podieľa na spoločnej prevádzke, ale túto spoločnú prevádzku spoločne neovláda, taktiež účtuje svoj podiel na spoločnej dohode v súlade s odsekmi 20 až 22, ak táto zmluvná strana má práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami týkajúce sa spoločnej prevádzky. Ak strana, ktorá sa podieľa na spoločnej prevádzke, ale ju neovláda spoločne s inými, nemá práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami týkajúce sa spoločnej prevádzky, účtuje svoj podiel v spoločnej prevádzke v súlade so štandardmi IFRS, ktoré sa na tento podiel uplatňujú. |
| --- | --- |

23

Strana, ktorá sa podieľa na spoločnej prevádzke, ale túto spoločnú prevádzku spoločne neovláda, taktiež účtuje svoj podiel na spoločnej dohode v súlade s odsekmi 20 až 22, ak táto zmluvná strana má práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami týkajúce sa spoločnej prevádzky. Ak strana, ktorá sa podieľa na spoločnej prevádzke, ale ju neovláda spoločne s inými, nemá práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami týkajúce sa spoločnej prevádzky, účtuje svoj podiel v spoločnej prevádzke v súlade so štandardmi IFRS, ktoré sa na tento podiel uplatňujú.

Spoločné podniky

Spoločné podniky

| 24 | Spoločník vykáže svoj podiel v spoločnom podniku ako investíciu a túto investíciu účtuje použitím metódy vlastného imania v súlade so štandardom IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch, pokiaľ sa na túto účtovnú jednotku nevzťahuje výnimka z uplatňovania metódy vlastného imania, ako sa špecifikuje v uvedenom štandarde. |
| --- | --- |

24

24

Spoločník vykáže svoj podiel v spoločnom podniku ako investíciu a túto investíciu účtuje použitím metódy vlastného imania v súlade so štandardom IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch

| 25 | Strana, ktorá sa podieľa na spoločnom podniku, ale ho neovláda spoločne, účtuje svoj podiel na dohode v súlade so štandardom IFRS 9 Finančné nástroje, pokiaľ nemá podstatný vplyv nad spoločným podnikom, v opačnom prípade účtuje svoj podiel v súlade so štandardom IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011). |
| --- | --- |

25

Strana, ktorá sa podieľa na spoločnom podniku, ale ho neovláda spoločne, účtuje svoj podiel na dohode v súlade so štandardom IFRS 9 Finančné nástroje, pokiaľ nemá podstatný vplyv nad spoločným podnikom, v opačnom prípade účtuje svoj podiel v súlade so štandardom IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011).

Finančné nástroje

INDIVIDUÁLNA ÚČTOVNÁ ZÁVIERKA

| 26 | V individuálnej účtovnej závierke spoločný prevádzkovateľ alebo spoločník účtujú svoj podiel v:






  a) | spoločnej prevádzke v súlade s odsekmi 20 až 22, |
| --- | --- | --- |

26

26

V individuálnej účtovnej závierke spoločný prevádzkovateľ alebo spoločník účtujú svoj podiel v:

a)

spoločnej prevádzke v súlade s odsekmi 20 až 22,

spoločnej prevádzke v súlade s odsekmi 20 až 22,

| b) | spoločnom podniku v súlade s odsekom 10 štandardu IAS 27 Individuálna účtovná závierka. |
| --- | --- |

b)

spoločnom podniku v súlade s odsekom 10 štandardu IAS 27 Individuálna účtovná závierka.

spoločnom podniku v súlade s odsekom 10 štandardu IAS 27 Individuálna účtovná závierka.

| 27 | V individuálnej účtovnej závierke strana, ktorá sa podieľa na spoločnej dohode, ale ju spoločne neovláda, účtuje svoj podiel v:






  a) | spoločnej prevádzke v súlade s odsekom 23, |
| --- | --- | --- |

27

27

V individuálnej účtovnej závierke strana, ktorá sa podieľa na spoločnej dohode, ale ju spoločne neovláda, účtuje svoj podiel v:

a)

spoločnej prevádzke v súlade s odsekom 23,

spoločnej prevádzke v súlade s odsekom 23,

| b) | spoločnom podniku v súlade so štandardom IFRS 9, pokiaľ nemá účtovná jednotka významný vplyv nad spoločným podnikom, v opačnom prípade uplatní odsek 10 štandardu IAS 27 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011). |
| --- | --- |

b)

spoločnom podniku v súlade so štandardom IFRS 9, pokiaľ nemá účtovná jednotka významný vplyv nad spoločným podnikom, v opačnom prípade uplatní odsek 10 štandardu IAS 27 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011).

spoločnom podniku v súlade so štandardom IFRS 9, pokiaľ nemá účtovná jednotka významný vplyv nad spoločným podnikom, v opačnom prípade uplatní odsek 10 štandardu IAS 27 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011).

Dodatok A

Vymedzenie pojmov

Tento dodatok je neoddeliteľnou súčasťou tohto IFRS.

| Spoločná dohoda | Dohoda, ktorú spoluovládajú dve alebo viaceré strany. |
| --- | --- |
| Spoluovládanie | Zmluvne dohodnuté podieľanie sa na ovládaní dohody, ktorá existuje len v prípade, keď si rozhodnutia o relevantných činnostiach vyžadujú jednomyseľný súhlas strán, ktoré sa na tomto spoločnom ovládaní podieľajú. |
| Spoločná prevádzka | Spoločná dohoda, pri ktorej strany, ktoré spoluovládajú dohodu, majú práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami súvisiacimi s dohodou. |
| Spoločný prevádzkovateľ | Strana spoločnej prevádzky, ktorá spoluovláda túto spoločnú prevádzku. |
| Spoločný podnik | Spoločná dohoda, pri ktorej strany, ktoré dohodu spoluovládajú, majú práva na čisté aktíva súvisiace s dohodou. |
| Spoločník | Strana spoločného podniku, ktorá tento spoločný podnik spoluovláda. |
| Strana spoločnej dohody | Účtovná jednotka, ktorá sa zúčastňuje na spoločnej dohode bez ohľadu na to, či dohodu spoluovláda. |
| Osobitný subjekt | Samostatne identifikovateľná finančná štruktúra vrátane samostatných právnych subjektov alebo subjektov uznaných zákonom bez ohľadu na to, či tieto subjekty majú právnu subjektivitu. |

Spoločná dohoda

Dohoda, ktorú spoluovládajú dve alebo viaceré strany.

Spoluovládanie

Zmluvne dohodnuté podieľanie sa na ovládaní dohody, ktorá existuje len v prípade, keď si rozhodnutia o relevantných činnostiach vyžadujú jednomyseľný súhlas strán, ktoré sa na tomto spoločnom ovládaní podieľajú.

Spoločná prevádzka

Spoločná dohoda, pri ktorej strany, ktoré spoluovládajú dohodu, majú práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami súvisiacimi s dohodou.

Spoločný prevádzkovateľ

Strana spoločnej prevádzky, ktorá spoluovláda túto spoločnú prevádzku.

Spoločný podnik

Spoločná dohoda, pri ktorej strany, ktoré dohodu spoluovládajú, majú práva na čisté aktíva súvisiace s dohodou.

Spoločník

Strana spoločného podniku, ktorá tento spoločný podnik spoluovláda.

Strana spoločnej dohody

Účtovná jednotka, ktorá sa zúčastňuje na spoločnej dohode bez ohľadu na to, či dohodu spoluovláda.

Osobitný subjekt

Samostatne identifikovateľná finančná štruktúra vrátane samostatných právnych subjektov alebo subjektov uznaných zákonom bez ohľadu na to, či tieto subjekty majú právnu subjektivitu.

Ďalej uvedené pojmy sú vymedzené v IAS 27 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011), IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011) alebo IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a sú použité v tomto IFRS v zmysle vymedzenom v uvedených štandardoch IFRS:

| — | ovládanie subjektu, do ktorého sa investuje |
| --- | --- |

—

ovládanie subjektu, do ktorého sa investuje

| — | metóda vlastného imania |
| --- | --- |

—

metóda vlastného imania

| — | právomoci |
| --- | --- |

—

právomoci

| — | práva ochranného charakteru |
| --- | --- |

—

práva ochranného charakteru

| — | relevantné činnosti |
| --- | --- |

—

relevantné činnosti

| — | individuálna účtovná závierka |
| --- | --- |

—

individuálna účtovná závierka

| — | podstatný vplyv. |
| --- | --- |

—

podstatný vplyv.

Dodatok B

Návod na uplatňovanie

Tento dodatok je neoddeliteľnou súčasťou IFRS. Opisuje sa v ňom uplatňovanie odsekov 1 až 27 a má rovnakú právoplatnosť ako ostatné časti tohto IFRS.

| B1 | Príklady v tomto dodatku predstavujú hypotetické situácie. Hoci niektoré aspekty príkladov sa môžu vyskytnúť v skutočných prípadoch, pri uplatňovaní štandardu IFRS 11 bude potrebné vyhodnotiť všetky relevantné skutočnosti a okolnosti konkrétneho prípadu. |
| --- | --- |

B1

Príklady v tomto dodatku predstavujú hypotetické situácie. Hoci niektoré aspekty príkladov sa môžu vyskytnúť v skutočných prípadoch, pri uplatňovaní štandardu IFRS 11 bude potrebné vyhodnotiť všetky relevantné skutočnosti a okolnosti konkrétneho prípadu.

SPOLOČNÉ DOHODY

Zmluvná dohoda (odsek 5)

| B2 | Zmluvné dohody možno preukázať niekoľkými spôsobmi. Vymáhateľná zmluvná dohoda je často, ale nie vždy písomná, obvykle vo forme zmluvy alebo zdokumentovanej diskusie strán. Aj zákonné mechanizmy môžu vytvárať vymáhateľné dohody, a to samostatne alebo v spojení so zmluvami medzi stranami. |
| --- | --- |

B2

Zmluvné dohody možno preukázať niekoľkými spôsobmi. Vymáhateľná zmluvná dohoda je často, ale nie vždy písomná, obvykle vo forme zmluvy alebo zdokumentovanej diskusie strán. Aj zákonné mechanizmy môžu vytvárať vymáhateľné dohody, a to samostatne alebo v spojení so zmluvami medzi stranami.

| B3 | Keď sa spoločné dohody realizujú prostredníctvom osobitného subjektu (pozri odseky B19 až B33), zmluvná dohoda alebo niektoré aspekty zmluvnej dohody budú v niektorých prípadoch zahrnuté v stanovách, charte alebo interných nariadeniach osobitného subjektu. |
| --- | --- |

B3

Keď sa spoločné dohody realizujú prostredníctvom osobitného subjektu (pozri odseky B19 až B33), zmluvná dohoda alebo niektoré aspekty zmluvnej dohody budú v niektorých prípadoch zahrnuté v stanovách, charte alebo interných nariadeniach osobitného subjektu.

| B4 | V zmluvnej dohode sa stanovujú podmienky, za ktorých sa strany zúčastňujú na činnosti, ktorá je predmetom dohody. Zmluvná dohoda sa vo všeobecnosti zaoberá záležitosťami ako napríklad:






  a) | účel, činnosť a trvanie spoločnej dohody, |
| --- | --- | --- |

B4

V zmluvnej dohode sa stanovujú podmienky, za ktorých sa strany zúčastňujú na činnosti, ktorá je predmetom dohody. Zmluvná dohoda sa vo všeobecnosti zaoberá záležitosťami ako napríklad:

a)

účel, činnosť a trvanie spoločnej dohody,

| b) | ako sú vymenovávaní členovia predstavenstva alebo rovnocenného riadiaceho orgánu spoločnej dohody; |
| --- | --- |

b)

ako sú vymenovávaní členovia predstavenstva alebo rovnocenného riadiaceho orgánu spoločnej dohody;

| c) | rozhodovací proces: záležitosti, ktoré si vyžadujú rozhodnutia strán, hlasovacie práva strán a požadovaná úroveň podpory týchto záležitostí. Rozhodovací proces premietnutý v zmluvnej dohode zakladá spoluovládanie dohody (pozri odseky B5 až B11), |
| --- | --- |

c)

rozhodovací proces: záležitosti, ktoré si vyžadujú rozhodnutia strán, hlasovacie práva strán a požadovaná úroveň podpory týchto záležitostí. Rozhodovací proces premietnutý v zmluvnej dohode zakladá spoluovládanie dohody (pozri odseky B5 až B11),

| d) | kapitál alebo iné príspevky vyžadované od strán, |
| --- | --- |

d)

kapitál alebo iné príspevky vyžadované od strán,

| e) | ako sa strany podieľajú na aktívach, záväzkoch, výnosoch, nákladoch alebo na ziskoch alebo stratách súvisiacich so spoločnou dohodou. |
| --- | --- |

e)

ako sa strany podieľajú na aktívach, záväzkoch, výnosoch, nákladoch alebo na ziskoch alebo stratách súvisiacich so spoločnou dohodou.

Spoluovládanie (odseky 7 až 13)

| B5 | Účtovná jednotka pri posudzovaní, či dohodu spoluovláda, najprv posúdi, či dohodu ovládajú všetky strany alebo skupina strán. Pojem ovládanie sa vymedzuje v štandarde IFRS 10 a používa sa na určenie, či sa všetky strany alebo skupina strán angažujú na variabilných výnosoch z ich podielu na dohode alebo či majú na tieto podiely právo, a či sú schopné tieto výnosy ovplyvniť pomocou svojich právomocí v rámci dohody. Keď všetky strany alebo skupina strán sú ako celok schopné riadiť činnosti, ktoré majú významný vplyv na výnosy z dohody (t. j. relevantné činnosti), strany ovládajú dohodu spoločne. |
| --- | --- |

B5

Účtovná jednotka pri posudzovaní, či dohodu spoluovláda, najprv posúdi, či dohodu ovládajú všetky strany alebo skupina strán. Pojem ovládanie sa vymedzuje v štandarde IFRS 10 a používa sa na určenie, či sa všetky strany alebo skupina strán angažujú na variabilných výnosoch z ich podielu na dohode alebo či majú na tieto podiely právo, a či sú schopné tieto výnosy ovplyvniť pomocou svojich právomocí v rámci dohody. Keď všetky strany alebo skupina strán sú ako celok schopné riadiť činnosti, ktoré majú významný vplyv na výnosy z dohody (t. j. relevantné činnosti), strany ovládajú dohodu spoločne.

| B6 | Potom, ako účtovná jednotka dospeje k záveru, že všetky strany alebo skupina strán ovládajú dohodu spoločne, účtovná jednotka posúdi, či spoluovláda dohodu. Spoluovládanie existuje len v prípade, keď si rozhodnutia o relevantných činnostiach vyžadujú jednomyseľný súhlas strán, ktoré dohodu spoločne ovládajú. Posúdenie, či je dohoda spoluovládaná všetkými stranami alebo skupinou strán alebo je ovládaná len jednou zo strán, si môže vyžadovať úsudok. |
| --- | --- |

B6

Potom, ako účtovná jednotka dospeje k záveru, že všetky strany alebo skupina strán ovládajú dohodu spoločne, účtovná jednotka posúdi, či spoluovláda dohodu. Spoluovládanie existuje len v prípade, keď si rozhodnutia o relevantných činnostiach vyžadujú jednomyseľný súhlas strán, ktoré dohodu spoločne ovládajú. Posúdenie, či je dohoda spoluovládaná všetkými stranami alebo skupinou strán alebo je ovládaná len jednou zo strán, si môže vyžadovať úsudok.

| B7 | Niekedy rozhodovací proces, na ktorom sa strany v zmluvnej dohode dohodnú, implicitne vedie k spoluovládaniu. Napríklad, predpokladajme, že dve strany uzavrú dohodu, na základe ktorej má každá strana 50 percent hlasovacích práv a v zmluvnej dohode medzi nimi sa uvádza, že na prijímanie rozhodnutí o relevantných činnostiach sa vyžaduje aspoň 51 percent hlasovacích práv. V takom prípade sa strany implicitne dohodli, že dohodu spoluovládajú, pretože rozhodnutia o relevantných činnostiach sa nemôžu prijímať bez súhlasu oboch strán. |
| --- | --- |

B7

Niekedy rozhodovací proces, na ktorom sa strany v zmluvnej dohode dohodnú, implicitne vedie k spoluovládaniu. Napríklad, predpokladajme, že dve strany uzavrú dohodu, na základe ktorej má každá strana 50 percent hlasovacích práv a v zmluvnej dohode medzi nimi sa uvádza, že na prijímanie rozhodnutí o relevantných činnostiach sa vyžaduje aspoň 51 percent hlasovacích práv. V takom prípade sa strany implicitne dohodli, že dohodu spoluovládajú, pretože rozhodnutia o relevantných činnostiach sa nemôžu prijímať bez súhlasu oboch strán.

| B8 | Za takých okolností sa v zmluvnej dohode na prijímanie rozhodnutí o relevantných činnostiach vyžaduje minimálny podiel hlasovacích práv. Keď tento minimálny požadovaný podiel hlasovacích práv možno dosiahnuť viac ako jednou kombináciou spoločnej dohody strán, táto dohoda nie je spoločnou dohodou, pokiaľ sa v zmluvnej dohode nešpecifikuje, od ktorých strán (alebo kombinácie strán) sa na rozhodnutia o relevantných činnostiach v rámci dohody vyžaduje jednomyseľný súhlas. |
| --- | --- |

B8

Za takých okolností sa v zmluvnej dohode na prijímanie rozhodnutí o relevantných činnostiach vyžaduje minimálny podiel hlasovacích práv. Keď tento minimálny požadovaný podiel hlasovacích práv možno dosiahnuť viac ako jednou kombináciou spoločnej dohody strán, táto dohoda nie je spoločnou dohodou, pokiaľ sa v zmluvnej dohode nešpecifikuje, od ktorých strán (alebo kombinácie strán) sa na rozhodnutia o relevantných činnostiach v rámci dohody vyžaduje jednomyseľný súhlas.

Príklady uplatňovania

Príklad 1

Predpokladajme, že dohodu uzavrú tri strany. Strana A má v rámci dohody 50 percent hlasovacích práv, strana B má 30 percent a strana C má 20 percent. V zmluvnej dohode medzi A, B a C sa uvádza, že na prijímanie rozhodnutí o relevantných činnostiach v rámci dohody sa vyžaduje aspoň 75 percent hlasovacích práv. Aj keď strana A môže blokovať akékoľvek rozhodnutie, neovláda dohodu, pretože potrebuje súhlas strany B. Podmienky ich zmluvnej dohody, ktoré na prijímanie rozhodnutí o relevantných činnostiach vyžadujú aspoň 75 percent hlasovacích práv, znamenajú, že strany A a B spoluovládajú dohodu, pretože rozhodnutia o relevantných činnostiach dohody nemožno prijímať bez súhlasu obdivoch strán, A i B.

Príklad 2

Predpokladajme, že dohoda má tri strany: Strana A má v rámci dohody 50 percent hlasovacích práv, strany B a C majú po 25 percent. V zmluvnej dohode medzi A, B a C sa uvádza, že na prijímanie rozhodnutí o relevantných činnostiach v rámci dohody sa vyžaduje aspoň 75 percent hlasovacích práv. Aj keď strana A môže blokovať akékoľvek rozhodnutie, neovláda dohodu, pretože potrebuje súhlas strany B alebo strany C. V tomto príklade strany A, B a C spoločne ovládajú dohodu. Existuje však viac ako jedna kombinácia strán, ktoré sa môžu dohodnúť, aby dosiahli 75 percent hlasovacích strán (t. j. buď A a B alebo A a C). V takej situácii, aby bola zmluvná dohoda medzi týmito stranami spoločnou dohodou, muselo by sa v nej špecifikovať, ktorá kombinácia strán sa vyžaduje na jednomyseľné schvaľovanie rozhodnutí o relevantných činnostiach v rámci dohody.

Príklad 3

Predpokladajme dohodu, v rámci ktorej majú strany A a B po 35 percent hlasovacích práv a zvyšných 30 percent je veľmi rozptýlených. Rozhodnutia o relevantných činnostiach si vyžadujú schválenie väčšinou hlasovacích práv. Strany A a B spoluovládajú dohodu len vtedy, keď sa v zmluvnej dohode špecifikuje, že rozhodnutia o relevantných činnostiach v rámci dohody vyžadujú schválenie oboma stranami, A i B.

| B9 | Požiadavka jednomyseľného súhlasu znamená, že ktorákoľvek strana spoluovládajúca dohodu môže zabrániť ktorejkoľvek inej strane alebo skupine strán, aby bez jej súhlasu prijali jednostranné rozhodnutia (o relevantných činnostiach). Ak sa požiadavka jednomyseľného súhlasu týka len rozhodnutí, ktoré priznávajú niektorej strane práva ochranného charakteru, a nie rozhodnutí o relevantných činnostiach v rámci dohody, takáto strana nie je stranou spoluovládajúcou dohodu. |
| --- | --- |

B9

Požiadavka jednomyseľného súhlasu znamená, že ktorákoľvek strana spoluovládajúca dohodu môže zabrániť ktorejkoľvek inej strane alebo skupine strán, aby bez jej súhlasu prijali jednostranné rozhodnutia (o relevantných činnostiach). Ak sa požiadavka jednomyseľného súhlasu týka len rozhodnutí, ktoré priznávajú niektorej strane práva ochranného charakteru, a nie rozhodnutí o relevantných činnostiach v rámci dohody, takáto strana nie je stranou spoluovládajúcou dohodu.

| B10 | Zmluvná dohoda môže obsahovať doložky o riešení sporov, ako napr. o rozhodcovskom konaní. Tieto ustanovenia môžu umožniť, aby sa rozhodnutia prijímali bez jednomyseľného súhlasu strán, ktoré dohodu spoluovládajú. Existencia takýchto ustanovení nebráni tomu, aby bola dohoda spoluovládaná a následne aby bola spoločnou dohodou. |
| --- | --- |

B10

Zmluvná dohoda môže obsahovať doložky o riešení sporov, ako napr. o rozhodcovskom konaní. Tieto ustanovenia môžu umožniť, aby sa rozhodnutia prijímali bez jednomyseľného súhlasu strán, ktoré dohodu spoluovládajú. Existencia takýchto ustanovení nebráni tomu, aby bola dohoda spoluovládaná a následne aby bola spoločnou dohodou.

Posúdenie spoluovládania

Image

| B11 | Keď dohoda nepatrí do pôsobnosti štandardu IFRS 11, účtovná jednotka účtuje svoj podiel v dohode v súlade s príslušnými štandardmi IFRS, ako je IFRS 10, IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011) alebo IFRS 9. |
| --- | --- |

B11

Keď dohoda nepatrí do pôsobnosti štandardu IFRS 11, účtovná jednotka účtuje svoj podiel v dohode v súlade s príslušnými štandardmi IFRS, ako je IFRS 10, IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011) alebo IFRS 9.

TYPY SPOLOČNÝCH DOHÔD (ODSEKY 14 AŽ 19)

| B12 | Spoločné dohody sa uzatvárajú na rôzne účely (napr. spôsob, ako strany zdieľajú náklady a riziká alebo spôsob poskytovania prístupu stranám k novým technológiám alebo na nové trhy) a môžu sa uzatvárať tak, že využívajú rozličné štruktúry a právne formy. |
| --- | --- |

B12

Spoločné dohody sa uzatvárajú na rôzne účely (napr. spôsob, ako strany zdieľajú náklady a riziká alebo spôsob poskytovania prístupu stranám k novým technológiám alebo na nové trhy) a môžu sa uzatvárať tak, že využívajú rozličné štruktúry a právne formy.

| B13 | Niektoré dohody nevyžadujú, aby činnosť, ktorá je predmetom dohody, vykonával osobitný subjekt. Iné dohody si však vyžadujú založenie osobitného subjektu. |
| --- | --- |

B13

Niektoré dohody nevyžadujú, aby činnosť, ktorá je predmetom dohody, vykonával osobitný subjekt. Iné dohody si však vyžadujú založenie osobitného subjektu.

| B14 | Klasifikácia spoločných dohôd, ktorú si vyžaduje tento IFRS, závisí od práv a povinností strán vyplývajúcich z dohody v rámci bežného podnikania. V tomto IFRS sa spoločné dohody klasifikujú buď ako spoločné prevádzky alebo ako spoločné podniky. Keď má účtovná jednotka práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami týkajúce sa dohody, táto dohoda je spoločnou prevádzkou. Keď má účtovná jednotka práva na čisté aktíva vyplývajúce z dohody, táto dohoda je spoločným podnikom. V odsekoch B16 až B33 sa uvádza posúdenie, ktoré účtovná jednotka vykonáva pri určovaní, či má podiel v spoločnej prevádzke alebo podiel v spoločnom podniku. |
| --- | --- |

B14

Klasifikácia spoločných dohôd, ktorú si vyžaduje tento IFRS, závisí od práv a povinností strán vyplývajúcich z dohody v rámci bežného podnikania. V tomto IFRS sa spoločné dohody klasifikujú buď ako spoločné prevádzky alebo ako spoločné podniky. Keď má účtovná jednotka práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami týkajúce sa dohody, táto dohoda je spoločnou prevádzkou. Keď má účtovná jednotka práva na čisté aktíva vyplývajúce z dohody, táto dohoda je spoločným podnikom. V odsekoch B16 až B33 sa uvádza posúdenie, ktoré účtovná jednotka vykonáva pri určovaní, či má podiel v spoločnej prevádzke alebo podiel v spoločnom podniku.

Klasifikácia spoločnej dohody

| B15 | Ako sa uvádza v odseku B14, klasifikácia spoločných dohôd si vyžaduje, aby strany posúdili svoje práva a povinnosti vyplývajúce z dohody. Pri posudzovaní účtovná jednotka zváži tieto skutočnosti:






  a) | štruktúru spoločnej dohody (pozri odseky B16 až B21), |
| --- | --- | --- |

B15

Ako sa uvádza v odseku B14, klasifikácia spoločných dohôd si vyžaduje, aby strany posúdili svoje práva a povinnosti vyplývajúce z dohody. Pri posudzovaní účtovná jednotka zváži tieto skutočnosti:

a)

štruktúru spoločnej dohody (pozri odseky B16 až B21),

| b) | keď je spoločná dohoda vytvorená prostredníctvom osobitného subjektu,






  i) | právnu formu osobitného subjektu (pozri odseky B22 až B24), |
| --- | --- | --- |

b)

keď je spoločná dohoda vytvorená prostredníctvom osobitného subjektu,

i)

právnu formu osobitného subjektu (pozri odseky B22 až B24),

| ii) | podmienky zmluvnej dohody (pozri odseky B25 až B28) a |
| --- | --- |

ii)

podmienky zmluvnej dohody (pozri odseky B25 až B28) a

| iii) | keď to prichádza do úvahy, ostatné skutočnosti a okolnosti (pozri odseky B29 až B33). |
| --- | --- |

iii)

keď to prichádza do úvahy, ostatné skutočnosti a okolnosti (pozri odseky B29 až B33).

Štruktúra spoločnej dohody

Spoločné dohody nevytvorené prostredníctvom osobitného subjektu

| B16 | Spoločná dohoda, ktorá sa nerealizuje prostredníctvom osobitného subjektu, je spoločná prevádzka. V takých prípadoch zakladá zmluvná dohoda práva strán na aktíva a ukladá povinnosti súvisiace so záväzkami týkajúce sa dohody a práva strán na zodpovedajúce výnosy a povinnosti za zodpovedajúce náklady. |
| --- | --- |

B16

Spoločná dohoda, ktorá sa nerealizuje prostredníctvom osobitného subjektu, je spoločná prevádzka. V takých prípadoch zakladá zmluvná dohoda práva strán na aktíva a ukladá povinnosti súvisiace so záväzkami týkajúce sa dohody a práva strán na zodpovedajúce výnosy a povinnosti za zodpovedajúce náklady.

| B17 | V zmluvnej dohode je často opísaná povaha činností, ktoré sú predmetom dohody, a ako stany zamýšľajú tieto činnosti vykonávať spoločne. Niektoré strany spoločnej dohody by sa mohli napríklad dohodnúť na spoločnej výrobe nejakého výrobku, pričom každá strana je zodpovedná za konkrétnu úlohu a každá používa svoje vlastné aktíva a znáša svoje vlastné záväzky. V zmluvnej dohode by sa mohlo takisto špecifikovať, ako sa majú strany podieľať na výnosoch a nákladoch, ktoré sú spoločné. V takom prípade každý spoločný prevádzkovateľ vykáže vo svojej účtovnej závierke aktíva a záväzky spojené s konkrétnou úlohou a vykáže svoj podiel na nákladoch a výnosoch v súlade so zmluvnou dohodou. |
| --- | --- |

B17

V zmluvnej dohode je často opísaná povaha činností, ktoré sú predmetom dohody, a ako stany zamýšľajú tieto činnosti vykonávať spoločne. Niektoré strany spoločnej dohody by sa mohli napríklad dohodnúť na spoločnej výrobe nejakého výrobku, pričom každá strana je zodpovedná za konkrétnu úlohu a každá používa svoje vlastné aktíva a znáša svoje vlastné záväzky. V zmluvnej dohode by sa mohlo takisto špecifikovať, ako sa majú strany podieľať na výnosoch a nákladoch, ktoré sú spoločné. V takom prípade každý spoločný prevádzkovateľ vykáže vo svojej účtovnej závierke aktíva a záväzky spojené s konkrétnou úlohou a vykáže svoj podiel na nákladoch a výnosoch v súlade so zmluvnou dohodou.

| B18 | V iných prípadoch by sa strany spoločnej dohody mohli dohodnúť napríklad na spoločnom zdieľaní a prevádzke aktíva. V takom prípade zmluvná dohoda zakladá práva strán na aktívum, ktoré prevádzkujú spoločne, a stanovuje, ako sa medzi tieto strany rozdelí produkcia alebo výnosy z tohto aktíva a prevádzkové náklady. Každý spoločný prevádzkovateľ účtuje svoj podiel na spoločnom aktíve a svoj dohodnutý podiel na akýchkoľvek záväzkoch a vykáže svoj podiel na produkcii, výnosoch a nákladoch v súlade so zmluvnou dohodou. |
| --- | --- |

B18

V iných prípadoch by sa strany spoločnej dohody mohli dohodnúť napríklad na spoločnom zdieľaní a prevádzke aktíva. V takom prípade zmluvná dohoda zakladá práva strán na aktívum, ktoré prevádzkujú spoločne, a stanovuje, ako sa medzi tieto strany rozdelí produkcia alebo výnosy z tohto aktíva a prevádzkové náklady. Každý spoločný prevádzkovateľ účtuje svoj podiel na spoločnom aktíve a svoj dohodnutý podiel na akýchkoľvek záväzkoch a vykáže svoj podiel na produkcii, výnosoch a nákladoch v súlade so zmluvnou dohodou.

Spoločné dohody vytvorené prostredníctvom osobitného subjektu

| B19 | Spoločná dohoda, v rámci ktorej sa aktíva a záväzky týkajúce sa dohody držia v osobitnom subjekte, môže byť buď spoločným podnikom alebo spoločnou prevádzkou. |
| --- | --- |

B19

Spoločná dohoda, v rámci ktorej sa aktíva a záväzky týkajúce sa dohody držia v osobitnom subjekte, môže byť buď spoločným podnikom alebo spoločnou prevádzkou.

| B20 | To, či je strana spoločným prevádzkovateľom alebo spoločníkom závisí od práv tejto strany na aktíva a od jej povinností spojených so záväzkami súvisiacimi s dohodou, ktoré sú držané v osobitnom subjekte. |
| --- | --- |

B20

To, či je strana spoločným prevádzkovateľom alebo spoločníkom závisí od práv tejto strany na aktíva a od jej povinností spojených so záväzkami súvisiacimi s dohodou, ktoré sú držané v osobitnom subjekte.

| B21 | Ako sa uvádza v odseku B15, keď strany realizujú spoločnú dohodu ako osobitný subjekt, strany musia posúdiť, či im právna forma osobitného subjektu, podmienky zmluvnej dohody, a kde je to relevantné, akékoľvek ďalšie skutočnosti a okolnosti dávajú:






  a) | práva na aktíva a ukladajú povinnosti spojené so záväzkami týkajúce sa dohody (t. j. táto dohoda je spoločnou prevádzkou), alebo |
| --- | --- | --- |

B21

Ako sa uvádza v odseku B15, keď strany realizujú spoločnú dohodu ako osobitný subjekt, strany musia posúdiť, či im právna forma osobitného subjektu, podmienky zmluvnej dohody, a kde je to relevantné, akékoľvek ďalšie skutočnosti a okolnosti dávajú:

a)

práva na aktíva a ukladajú povinnosti spojené so záväzkami týkajúce sa dohody (t. j. táto dohoda je spoločnou prevádzkou), alebo

| b) | práva na čisté aktíva vyplývajúce z dohody (t. j. táto dohoda je spoločným podnikom). |
| --- | --- |

b)

práva na čisté aktíva vyplývajúce z dohody (t. j. táto dohoda je spoločným podnikom).

Klasifikácia spoločnej dohody: posúdenie práv a povinností strán vyplývajúcich z dohody

Image

Právna forma osobitného subjektu

| B22 | Právna forma osobitného subjektu je pri posudzovaní typu spoločnej dohody dôležitá. Právna forma pomáha pri prvotnom posúdení práv strán na aktíva a povinností spojených so záväzkami držanými v osobitnom subjekte, ako napríklad, či strany majú podiely na aktívach v držbe osobitného subjektu a či sú zodpovedné za záväzky v držbe osobitného subjektu. |
| --- | --- |

B22

Právna forma osobitného subjektu je pri posudzovaní typu spoločnej dohody dôležitá. Právna forma pomáha pri prvotnom posúdení práv strán na aktíva a povinností spojených so záväzkami držanými v osobitnom subjekte, ako napríklad, či strany majú podiely na aktívach v držbe osobitného subjektu a či sú zodpovedné za záväzky v držbe osobitného subjektu.

| B23 | Strany by napríklad mohli vykonávať spoločnú dohodu prostredníctvom osobitného subjektu, ktorého právna forma je dôvodom, že sa tento osobitný subjekt posudzuje samostatne (t. j. aktíva a záväzky držané v osobitnom subjekte sú aktívami a záväzkami osobitného subjektu a nie aktívami a záväzkami strán). V takom prípade posúdenie práv a povinností delegovaných na strany právnou formou osobitného subjektu naznačuje, že táto dohoda je spoločným podnikom. Avšak podmienky dohodnuté stranami v ich zmluvnej dohode (pozri odseky B25 až B28) a, keď je to relevantné, aj ďalšie skutočnosti a okolností (pozri odseky B29 až B33) môžu prevážiť posúdenie práv a povinností delegovaných na strany právnou formou osobitného subjektu. |
| --- | --- |

B23

Strany by napríklad mohli vykonávať spoločnú dohodu prostredníctvom osobitného subjektu, ktorého právna forma je dôvodom, že sa tento osobitný subjekt posudzuje samostatne (t. j. aktíva a záväzky držané v osobitnom subjekte sú aktívami a záväzkami osobitného subjektu a nie aktívami a záväzkami strán). V takom prípade posúdenie práv a povinností delegovaných na strany právnou formou osobitného subjektu naznačuje, že táto dohoda je spoločným podnikom. Avšak podmienky dohodnuté stranami v ich zmluvnej dohode (pozri odseky B25 až B28) a, keď je to relevantné, aj ďalšie skutočnosti a okolností (pozri odseky B29 až B33) môžu prevážiť posúdenie práv a povinností delegovaných na strany právnou formou osobitného subjektu.

| B24 | Posúdenie práv a povinností delegovaných na strany právnou formou osobitného subjektu stačí na vyvodenie záveru, že dohoda je spoločnou prevádzkou len vtedy, keď strany vykonávajú spoločnú dohodu v osobitnom subjekte, ktorého právna forma nerozlišuje medzi stranami a osobitným subjektom (t. j. aktíva a záväzky v držbe osobitného subjektu sú aktívami a záväzkami strán). |
| --- | --- |

B24

Posúdenie práv a povinností delegovaných na strany právnou formou osobitného subjektu stačí na vyvodenie záveru, že dohoda je spoločnou prevádzkou len vtedy, keď strany vykonávajú spoločnú dohodu v osobitnom subjekte, ktorého právna forma nerozlišuje medzi stranami a osobitným subjektom (t. j. aktíva a záväzky v držbe osobitného subjektu sú aktívami a záväzkami strán).

Posudzovanie podmienok zmluvnej dohody

| B25 | V mnohých prípadoch práva a povinnosti, na ktorých sa strany vo svojich zmluvných dohodách dohodli, zodpovedajú alebo nie sú v rozpore s právami a povinnosťami vyplývajúcimi pre tieto strany z právnej formy osobitného subjektu, v rámci ktorého sa dohoda realizuje. |
| --- | --- |

B25

V mnohých prípadoch práva a povinnosti, na ktorých sa strany vo svojich zmluvných dohodách dohodli, zodpovedajú alebo nie sú v rozpore s právami a povinnosťami vyplývajúcimi pre tieto strany z právnej formy osobitného subjektu, v rámci ktorého sa dohoda realizuje.

| B26 | V iných prípadoch strany využívajú zmluvnú dohodu na zvrátenie alebo zmenu práv a povinností vyplývajúcich z právnej formy osobitného subjektu, v rámci ktorého sa dohoda realizuje. |
| --- | --- |

B26

V iných prípadoch strany využívajú zmluvnú dohodu na zvrátenie alebo zmenu práv a povinností vyplývajúcich z právnej formy osobitného subjektu, v rámci ktorého sa dohoda realizuje.

Príklad uplatňovania

Príklad 4

Predpokladajme, že dve strany realizujú spoločnú dohodu prostredníctvom subjektu zapísaného do obchodného registra. Každá strana má 50 percent vlastníckeho podielu v tomto subjekte. Zápis v obchodnom registri umožňuje oddelenie subjektu od jeho vlastníkov, a preto aktíva a záväzky v držbe tohto subjektu sú aktívami a záväzkami subjektu zapísaného v obchodnom registri. V takom prípade posúdenie práv a povinností delegovaných na strany právnou formou osobitného subjektu naznačuje, že strany majú práva na čisté aktíva vyplývajúce z dohody.

Strany však upravia vlastnosti spoločnosti prostredníctvom svojej zmluvnej dohody tak, aby každá strana mala stanovený podiel na aktívach samostatného subjektu a každá bola stanoveným podielom zodpovedná za záväzky samostatného subjektu. Takéto zmluvné úpravy vlastností spoločnosti môžu spôsobiť, že dohoda bude spoločnou prevádzkou.

| B27 | V nasledujúcej tabuľke sú porovnané bežné podmienky zmluvných dohôd strán spoločnej prevádzky a bežné podmienky zmluvných dohôd strán spoločného podniku. Príklady zmluvných podmienok uvedené v tabuľke nie sú vyčerpávajúce.

  Posudzovanie podmienok zmluvnej dohody | Spoločná prevádzka | Spoločný podnik |
| --- | --- | --- | --- |
| Podmienky zmluvnej dohody | Zmluvná dohoda zabezpečuje stranám spoločnej dohody práva na aktíva a ukladá povinnosti spojené so záväzkami súvisiacimi s dohodou. | Zmluvná dohoda zabezpečuje stranám spoločnej dohody práva na čisté aktíva vyplývajúce z dohody (t. j. práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami súvisiacimi s dohodou má osobitný subjekt, a nie strany). |
| Práva na aktíva | V zmluvnej dohode sa ustanovuje, že strany spoločnej dohody zdieľajú všetky podiely (napr. práva, nároky alebo vlastníctvo) na aktíva súvisiace s dohodou v stanovenom pomere (napr. úmerne k vlastníckemu podielu strán na dohode alebo úmerne k činnosti vykonávanej v rámci dohody, ktorú možno priradiť priamo týmto stranám). | V zmluvnej strane sa ustanovuje, že aktíva vložené do dohody alebo následne nadobudnuté spoločnou dohodou sú aktívami dohody. Strany nemajú žiadne podiely (t. j. žiadne práva, nároky alebo vlastníctvo) na aktívach dohody. |
| Povinnosti spojené so záväzkami | V zmluvnej dohode sa ustanovuje, že strany spoločnej dohody zdieľajú všetky záväzky, povinnosti, náklady a výdavky v stanovenom pomere (napr. úmerne k vlastníckemu podielu strán na dohode alebo úmerne k činnosti vykonávanej v rámci dohody, ktorú možno priradiť priamo týmto stranám). | V zmluvnej dohode sa ustanovuje, že spoločná dohoda je zodpovedná za dlhy a povinnosti v rámci dohody. |
| V zmluvnej strane sa ustanovuje, že strany spoločnej dohody sú zodpovedné za dohodu len do výšky ich príslušných investícií do dohody alebo ich príslušných povinností zaplatiť akýkoľvek nesplatený alebo dodatočný kapitál v rámci dohody, alebo keď sú splnené obe tieto podmienky. |
| V zmluvnej dohode sa ustanovuje, že strany spoločnej dohody sú zodpovedné za nároky vznesené tretími stranami. | V zmluvnej dohode sa ustanovuje, že veritelia spoločnej dohody nemajú právo na uplatnenie si nároku v súvislosti s dlhmi alebo povinnosťami vyplývajúcimi z dohody u ktorejkoľvek strany. |
| Výnosy, náklady, zisk alebo strata | V zmluvnej dohode sa ustanovuje rozdelenie výnosov a nákladov na základe relatívnej výkonnosti každej strany spoločnej dohody. V zmluvnej dohode by sa napríklad mohlo ustanovovať, že výnosy a náklady sa rozdelia na základe kapacity, ktorú každá strana využíva v spoločne prevádzkovanom závode, ktorá by sa mohla líšiť od jej vlastníckeho podielu v spoločnej dohode. V iných prípadoch by sa strany mohli dohodnúť na rozdelení zisku alebo straty súvisiacich s dohodou na základe stanoveného podielu, ako je napríklad vlastnícky podiel strán na dohode. Nebránilo by to tomu, aby dohoda bola spoločnou prevádzkou, ak by strany mali práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami súvisiacimi s dohodou. | V zmluvnej dohode sa ustanovuje podiel každej strany na zisku alebo strate súvisiacej s činnosťami dohody. |
| Záruky | Od strán spoločnej dohody sa často vyžaduje, aby poskytovali záruky tretím stranám, ktoré napríklad využívajú služby spoločnej dohody alebo ktoré jej poskytujú finančné prostriedky. Poskytnutie takýchto záruk alebo záväzku stranami samo o sebe nerozhoduje o tom, či je spoločná dohoda spoločnou prevádzkou. O tom, či je spoločná dohoda spoločnou prevádzkou alebo spoločným podnikom, rozhoduje, či sú strany zodpovedné za záväzky týkajúce sa dohody (napr. na niektoré z nich strany mohli, ale nemuseli poskytnúť záruku). |

B27

V nasledujúcej tabuľke sú porovnané bežné podmienky zmluvných dohôd strán spoločnej prevádzky a bežné podmienky zmluvných dohôd strán spoločného podniku. Príklady zmluvných podmienok uvedené v tabuľke nie sú vyčerpávajúce.

Posudzovanie podmienok zmluvnej dohody

Spoločná prevádzka

Spoločný podnik

Podmienky zmluvnej dohody

Zmluvná dohoda zabezpečuje stranám spoločnej dohody práva na aktíva a ukladá povinnosti spojené so záväzkami súvisiacimi s dohodou.

Zmluvná dohoda zabezpečuje stranám spoločnej dohody práva na čisté aktíva vyplývajúce z dohody (t. j. práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami súvisiacimi s dohodou má osobitný subjekt, a nie strany).

Práva na aktíva

V zmluvnej dohode sa ustanovuje, že strany spoločnej dohody zdieľajú všetky podiely (napr. práva, nároky alebo vlastníctvo) na aktíva súvisiace s dohodou v stanovenom pomere (napr. úmerne k vlastníckemu podielu strán na dohode alebo úmerne k činnosti vykonávanej v rámci dohody, ktorú možno priradiť priamo týmto stranám).

V zmluvnej strane sa ustanovuje, že aktíva vložené do dohody alebo následne nadobudnuté spoločnou dohodou sú aktívami dohody. Strany nemajú žiadne podiely (t. j. žiadne práva, nároky alebo vlastníctvo) na aktívach dohody.

Povinnosti spojené so záväzkami

V zmluvnej dohode sa ustanovuje, že strany spoločnej dohody zdieľajú všetky záväzky, povinnosti, náklady a výdavky v stanovenom pomere (napr. úmerne k vlastníckemu podielu strán na dohode alebo úmerne k činnosti vykonávanej v rámci dohody, ktorú možno priradiť priamo týmto stranám).

V zmluvnej dohode sa ustanovuje, že spoločná dohoda je zodpovedná za dlhy a povinnosti v rámci dohody.

V zmluvnej strane sa ustanovuje, že strany spoločnej dohody sú zodpovedné za dohodu len do výšky ich príslušných investícií do dohody alebo ich príslušných povinností zaplatiť akýkoľvek nesplatený alebo dodatočný kapitál v rámci dohody, alebo keď sú splnené obe tieto podmienky.

V zmluvnej dohode sa ustanovuje, že strany spoločnej dohody sú zodpovedné za nároky vznesené tretími stranami.

V zmluvnej dohode sa ustanovuje, že veritelia spoločnej dohody nemajú právo na uplatnenie si nároku v súvislosti s dlhmi alebo povinnosťami vyplývajúcimi z dohody u ktorejkoľvek strany.

Výnosy, náklady, zisk alebo strata

V zmluvnej dohode sa ustanovuje rozdelenie výnosov a nákladov na základe relatívnej výkonnosti každej strany spoločnej dohody. V zmluvnej dohode by sa napríklad mohlo ustanovovať, že výnosy a náklady sa rozdelia na základe kapacity, ktorú každá strana využíva v spoločne prevádzkovanom závode, ktorá by sa mohla líšiť od jej vlastníckeho podielu v spoločnej dohode. V iných prípadoch by sa strany mohli dohodnúť na rozdelení zisku alebo straty súvisiacich s dohodou na základe stanoveného podielu, ako je napríklad vlastnícky podiel strán na dohode. Nebránilo by to tomu, aby dohoda bola spoločnou prevádzkou, ak by strany mali práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami súvisiacimi s dohodou.

V zmluvnej dohode sa ustanovuje podiel každej strany na zisku alebo strate súvisiacej s činnosťami dohody.

Záruky

Od strán spoločnej dohody sa často vyžaduje, aby poskytovali záruky tretím stranám, ktoré napríklad využívajú služby spoločnej dohody alebo ktoré jej poskytujú finančné prostriedky. Poskytnutie takýchto záruk alebo záväzku stranami samo o sebe nerozhoduje o tom, či je spoločná dohoda spoločnou prevádzkou. O tom, či je spoločná dohoda spoločnou prevádzkou alebo spoločným podnikom, rozhoduje, či sú strany zodpovedné za záväzky týkajúce sa dohody (napr. na niektoré z nich strany mohli, ale nemuseli poskytnúť záruku).

| B28 | Keď sa v zmluvnej dohode špecifikuje, že strany majú práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami týkajúce sa dohody, tieto strany sú stranami spoločnej prevádzky a na účely klasifikácie spoločnej dohody sa už nemusia zvažovať ďalšie skutočnosti a okolnosti (odseky B29 a B33). |
| --- | --- |

B28

Keď sa v zmluvnej dohode špecifikuje, že strany majú práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami týkajúce sa dohody, tieto strany sú stranami spoločnej prevádzky a na účely klasifikácie spoločnej dohody sa už nemusia zvažovať ďalšie skutočnosti a okolnosti (odseky B29 a B33).

Posudzovanie ďalších skutočností a okolností

| B29 | Keď sa v podmienkach zmluvnej dohody nešpecifikuje, že strany majú práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami týkajúce sa dohody, strany na účely posúdenia, či je dohoda spoločnou prevádzkou alebo spoločným podnikom, zvážia ďalšie skutočnosti a okolnosti. |
| --- | --- |

B29

Keď sa v podmienkach zmluvnej dohody nešpecifikuje, že strany majú práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami týkajúce sa dohody, strany na účely posúdenia, či je dohoda spoločnou prevádzkou alebo spoločným podnikom, zvážia ďalšie skutočnosti a okolnosti.

| B30 | Spoločná dohoda sa môže realizovať prostredníctvom osobitného subjektu, ktorého právna forma rozlišuje medzi stranami a osobitným subjektom. Zmluvné podmienky dohodnuté stranami nemusia špecifikovať práva strán na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami, zatiaľ čo posúdenie ďalších skutočností a okolností môže viesť k záveru, že sa táto dohoda bude klasifikovať ako spoločná prevádzka. Bude to prípad, keď ďalšie skutočnosti a okolnosti dávajú stranám práva na aktíva a ukladajú im povinnosti spojené so záväzkami týkajúce sa dohody. |
| --- | --- |

B30

Spoločná dohoda sa môže realizovať prostredníctvom osobitného subjektu, ktorého právna forma rozlišuje medzi stranami a osobitným subjektom. Zmluvné podmienky dohodnuté stranami nemusia špecifikovať práva strán na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami, zatiaľ čo posúdenie ďalších skutočností a okolností môže viesť k záveru, že sa táto dohoda bude klasifikovať ako spoločná prevádzka. Bude to prípad, keď ďalšie skutočnosti a okolnosti dávajú stranám práva na aktíva a ukladajú im povinnosti spojené so záväzkami týkajúce sa dohody.

| B31 | Keď sú činnosti dohody v prvom rade určené na zabezpečovanie produkcie pre strany, naznačuje to, že strany majú práva v podstate na všetky ekonomické úžitky z aktív dohody. Strany takejto dohody často zabezpečujú prístup k produkcii zabezpečovanej dohodou tým, že bránia predaju produkcie tretím stranám. |
| --- | --- |

B31

Keď sú činnosti dohody v prvom rade určené na zabezpečovanie produkcie pre strany, naznačuje to, že strany majú práva v podstate na všetky ekonomické úžitky z aktív dohody. Strany takejto dohody často zabezpečujú prístup k produkcii zabezpečovanej dohodou tým, že bránia predaju produkcie tretím stranám.

| B32 | Účinkom dohody s takýmto zámerom a účelom je, že záväzky, ktoré vzniknú na základe dohody sa v podstate uspokojujú z peňažných tokov získaných od strán prostredníctvom nákupu produkcie týmto stranami. Keď sú strany v podstate jediným zdrojom peňažných tokov prispievajúcich k zabezpečeniu kontinuity činností v rámci dohody, naznačuje to, že strany sú zodpovedné za záväzky súvisiace s dohodou. |
| --- | --- |

B32

Účinkom dohody s takýmto zámerom a účelom je, že záväzky, ktoré vzniknú na základe dohody sa v podstate uspokojujú z peňažných tokov získaných od strán prostredníctvom nákupu produkcie týmto stranami. Keď sú strany v podstate jediným zdrojom peňažných tokov prispievajúcich k zabezpečeniu kontinuity činností v rámci dohody, naznačuje to, že strany sú zodpovedné za záväzky súvisiace s dohodou.

Príklad uplatňovania

Príklad 5

Predpokladajme, že dve strany realizujú spoločnú dohodu prostredníctvom subjektu zapísaného v obchodnom registri (subjekt C), v ktorom má každá strana 50 percentný vlastnícky podiel. Účelom dohody je výroba materiálov, ktoré strany potrebujú pre svoje vlastné individuálne výrobné postupy. Dohoda zabezpečuje, že strany prevádzkujú zariadenie, ktoré vyrába materiály podľa špecifikácií strán týkajúcich sa kvantity a kvality.

Právna forma subjektu C (spoločnosť zapísaná v obchodnom registri), prostredníctvom ktorého sa uskutočňujú činnosti, spočiatku naznačuje, že aktíva a záväzky v držbe subjektu C sú aktívami a záväzkami subjektu C. V zmluvnej dohode medzi stranami sa nešpecifikuje, že strany majú práva na aktíva alebo povinnosti spojené so záväzkami subjektu C. Právna forma subjektu C a podmienky zmluvnej dohody preto naznačujú, že dohoda je spoločným podnikom.

Strany preto posúdia tieto aspekty dohody:

| — | Strany sa dohodli, že odkúpia všetku produkciu subjektu C v podiele 50:50. Subjekt C nemôže predať žiadnu časť produkcie tretím stranám bez súhlasu ostatných dvoch strán dohody. Keďže účelom dohody je zabezpečovať stranám produkciu, ktorú potrebujú, predpokladá sa, že predaj produkcie tretím stranám nebude bežný a bude nepodstatný. |
| --- | --- |

—

Strany sa dohodli, že odkúpia všetku produkciu subjektu C v podiele 50:50. Subjekt C nemôže predať žiadnu časť produkcie tretím stranám bez súhlasu ostatných dvoch strán dohody. Keďže účelom dohody je zabezpečovať stranám produkciu, ktorú potrebujú, predpokladá sa, že predaj produkcie tretím stranám nebude bežný a bude nepodstatný.

| — | Cena za produkciu predanú stranám je stanovená oboma stranami na úrovni, ktorá ma pokryť náklady na produkciu a administratívne náklady, ktoré vzniknú subjektu C. Podľa tohto modelu fungovania má dohoda fungovať na prahu rentability. |
| --- | --- |

—

Cena za produkciu predanú stranám je stanovená oboma stranami na úrovni, ktorá ma pokryť náklady na produkciu a administratívne náklady, ktoré vzniknú subjektu C. Podľa tohto modelu fungovania má dohoda fungovať na prahu rentability.

Pre uvedený príklad sú dôležité tieto skutočnosti a okolnosti:

| — | Povinnosť strán kupovať všetky výstupy produkcie subjektu C odráža výlučnú závislosť subjektu C od peňažných tokov strán, a preto sú strany povinné financovať vysporiadavanie záväzkov subjektu C. |
| --- | --- |

—

Povinnosť strán kupovať všetky výstupy produkcie subjektu C odráža výlučnú závislosť subjektu C od peňažných tokov strán, a preto sú strany povinné financovať vysporiadavanie záväzkov subjektu C.

| — | Skutočnosť, že strany majú právo na všetku výslednú produkciu subjektu C, znamená, že strany spotrebovávajú všetky ekonomické úžitky vyplývajúce z aktív subjektu C, a teda majú právo na tieto úžitky. |
| --- | --- |

—

Skutočnosť, že strany majú právo na všetku výslednú produkciu subjektu C, znamená, že strany spotrebovávajú všetky ekonomické úžitky vyplývajúce z aktív subjektu C, a teda majú právo na tieto úžitky.

Tieto skutočnosti a okolnosti naznačujú, že dohoda je spoločnou prevádzkou. Záver o klasifikácii spoločnej dohody by sa za týchto okolností nezmenil ani v prípade, ak by strany nevyužili svoj podiel produkcie vo svojom vlastnom následnom výrobnom procese, ale by namiesto toho svoj podiel produkcie predali tretím stranám.

Ak by strany zmenili podmienky zmluvnej dohody tak, aby bolo možné predávať produkciu vyrobenú na základe dohody tretím stranám, viedlo by to k tomu, že by subjekt C prevzal riziko spojené s dopytom, riziko spojené so zásobami a úverové riziko. Pri tomto scenári by si takáto zmena skutočností a okolnosti vyžiadala opätovné posúdenie klasifikácie spoločnej dohody. Tieto skutočnosti a okolnosti by naznačovali, že dohoda je spoločným podnikom.

| B33 | V nasledujúcom diagrame je znázornený postup účtovnej jednotky pri posudzovaní klasifikácie dohody, keď sa spoločná dohoda realizuje prostredníctvom osobitného subjektu:

  Klasifikácia spoločnej dohody vykonávanej prostredníctvom osobitného subjektu |
| --- | --- |

B33

V nasledujúcom diagrame je znázornený postup účtovnej jednotky pri posudzovaní klasifikácie dohody, keď sa spoločná dohoda realizuje prostredníctvom osobitného subjektu:

Klasifikácia spoločnej dohody vykonávanej prostredníctvom osobitného subjektu

Image

ÚČTOVNÁ ZÁVIERKA STRÁN SPOLOČNEJ DOHODY (ODSEK 22)

Účtovanie predaja alebo vkladu aktív do spoločnej prevádzky

| B34 | Keď účtovná jednotka uskutoční transakciu so spoločnou prevádzkou, ktorej je spoločným prevádzkovateľom, ako je napríklad predaj alebo vklad aktív, uskutočňuje transakciu s ostatnými stranami spoločnej prevádzky, a preto spoločný prevádzkovateľ vykáže zisky a straty vyplývajúce z takejto transakcie iba do výšky podielov ostatných strán v spoločnej prevádzke. |
| --- | --- |

B34

Keď účtovná jednotka uskutoční transakciu so spoločnou prevádzkou, ktorej je spoločným prevádzkovateľom, ako je napríklad predaj alebo vklad aktív, uskutočňuje transakciu s ostatnými stranami spoločnej prevádzky, a preto spoločný prevádzkovateľ vykáže zisky a straty vyplývajúce z takejto transakcie iba do výšky podielov ostatných strán v spoločnej prevádzke.

| B35 | Keď takéto transakcie poskytnú dôkaz o znížení čistej realizovateľnej hodnoty aktív, ktoré má predať alebo vložiť do spoločnej prevádzky, alebo o strate v dôsledku zníženia hodnoty týchto aktív, tieto straty vykáže v plnom rozsahu spoločný prevádzkovateľ. |
| --- | --- |

B35

Keď takéto transakcie poskytnú dôkaz o znížení čistej realizovateľnej hodnoty aktív, ktoré má predať alebo vložiť do spoločnej prevádzky, alebo o strate v dôsledku zníženia hodnoty týchto aktív, tieto straty vykáže v plnom rozsahu spoločný prevádzkovateľ.

Účtovanie nákupu aktív od spoločnej prevádzky

| B36 | Keď účtovná jednotka uskutoční transakciu so spoločnou prevádzkou, ktorej je spoločným prevádzkovateľom, ako je napríklad nákup aktív, nevykáže svoj podiel na ziskoch alebo stratách, pokiaľ tieto aktíva nepredá ďalej tretej strane. |
| --- | --- |

B36

Keď účtovná jednotka uskutoční transakciu so spoločnou prevádzkou, ktorej je spoločným prevádzkovateľom, ako je napríklad nákup aktív, nevykáže svoj podiel na ziskoch alebo stratách, pokiaľ tieto aktíva nepredá ďalej tretej strane.

| B37 | Keď takéto transakcie poskytnú dôkaz o znížení čistej realizovateľnej hodnoty aktív, ktoré má kúpiť, alebo o strate v dôsledku zníženia hodnoty týchto aktív, spoločný prevádzkovateľ vykáže svoj podiel na týchto stratách. |
| --- | --- |

B37

Keď takéto transakcie poskytnú dôkaz o znížení čistej realizovateľnej hodnoty aktív, ktoré má kúpiť, alebo o strate v dôsledku zníženia hodnoty týchto aktív, spoločný prevádzkovateľ vykáže svoj podiel na týchto stratách.

Dodatok C

Dátum nadobudnutia účinnosti, prechodné ustanovenia a ukončenie platnosti iných IFRS

Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť tohto IFRS a má rovnakú platnosť, ako ostatné časti tohto IFRS.

DÁTUM NADOBUDNUTIA ÚČINNOSTI

| C1 | Účtovná jednotka uplatní tento IFRS na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2013 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatní tento IFRS skôr, zverejní túto skutočnosť a súčasne uplatní IFRS 10, IFRS 12 Zverejňovanie podielov v ostatných subjektoch, IAS 27 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011) a IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011). |
| --- | --- |

C1

Účtovná jednotka uplatní tento IFRS na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2013 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatní tento IFRS skôr, zverejní túto skutočnosť a súčasne uplatní IFRS 10, IFRS 12 Zverejňovanie podielov v ostatných subjektoch, IAS 27 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011) a IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011).

PRECHODNÉ USTANOVENIA

Spoločné podniky – prechod od metódy podielovej konsolidácie na metódu vlastného imania

| C2 | Pri zmene z metódy podielovej konsolidácie na metódu vlastného imania účtovná jednotka vykáže svoj podiel v spoločnom podniku tak, ako na začiatku prvého prezentovaného obdobia. Počiatočná investícia sa ocení ako súhrn účtovných hodnôt aktív a záväzkov, ktoré účtovná jednotka predtým podielovo konsolidovala vrátane prípadného goodwillu vyplývajúceho z akvizície. Keď goodwill predtým patril väčšej peňazotvornej jednotke alebo skupine peňazotvorných jednotiek, účtovná jednotka pridelí goodwill spoločnému podniku na základe relatívnych účtovných hodnôt spoločného podniku a peňazotvornej jednotky alebo skupiny peňazotvorných jednotiek, ku ktorým patril. |
| --- | --- |

C2

Pri zmene z metódy podielovej konsolidácie na metódu vlastného imania účtovná jednotka vykáže svoj podiel v spoločnom podniku tak, ako na začiatku prvého prezentovaného obdobia. Počiatočná investícia sa ocení ako súhrn účtovných hodnôt aktív a záväzkov, ktoré účtovná jednotka predtým podielovo konsolidovala vrátane prípadného goodwillu vyplývajúceho z akvizície. Keď goodwill predtým patril väčšej peňazotvornej jednotke alebo skupine peňazotvorných jednotiek, účtovná jednotka pridelí goodwill spoločnému podniku na základe relatívnych účtovných hodnôt spoločného podniku a peňazotvornej jednotky alebo skupiny peňazotvorných jednotiek, ku ktorým patril.

| C3 | Počiatočný zostatok investície určený v súlade s odsekom C2 sa pri prvotnom vykázaní považuje za reprodukčnú cenu investície. Účtovná jednotka uplatní odseky 40 až 43 štandardu IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011) na počiatočný zostatok investície, aby posúdila, či došlo k zníženiu hodnoty investície a prípadnú stratu zo zníženia hodnoty vykáže na začiatku prvého prezentovaného obdobia ako úpravu nerozdelených ziskov. Výnimka z prvotného vykázania uvedená v odsekoch 15 a 24 štandardu IAS 12 Dane z príjmov sa neuplatní, keď účtovná jednotka vykáže investíciu do spoločného podniku ako dôsledok uplatnenia prechodných požiadaviek na spoločné podniky, ktoré sa predtým konsolidovali podielovo. |
| --- | --- |

C3

Počiatočný zostatok investície určený v súlade s odsekom C2 sa pri prvotnom vykázaní považuje za reprodukčnú cenu investície. Účtovná jednotka uplatní odseky 40 až 43 štandardu IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011) na počiatočný zostatok investície, aby posúdila, či došlo k zníženiu hodnoty investície a prípadnú stratu zo zníženia hodnoty vykáže na začiatku prvého prezentovaného obdobia ako úpravu nerozdelených ziskov. Výnimka z prvotného vykázania uvedená v odsekoch 15 a 24 štandardu IAS 12 Dane z príjmov sa neuplatní, keď účtovná jednotka vykáže investíciu do spoločného podniku ako dôsledok uplatnenia prechodných požiadaviek na spoločné podniky, ktoré sa predtým konsolidovali podielovo.

| C4 | Keď sú výsledkom súhrnu všetkých pôvodne podielovo konsolidovaných aktív a záväzkov záporné čisté aktíva, účtovná jednotka posúdi, či má zákonné alebo mimozmluvné povinnosti v súvislosti so zápornými čistými aktívami, a ak áno, účtovná jednotka vykáže zodpovedajúci záväzok. Ak účtovná jednotka dôjde k záveru, že nemá zákonné ani mimozmluvné povinnosti v súvislosti so zápornými čistými aktívami, nevykáže zodpovedajúci záväzok, ale upraví nerozdelené zisky na začiatku prvého prezentovaného obdobia. Účtovná jednotka zverejní túto skutočnosť zároveň s kumulovaným nevykázaným podielom na stratách svojich spoločných podnikov rovnako ako na začiatku prvého prezentovaného obdobia a k dátumu, keď po prvýkrát uplatní tento IFRS. |
| --- | --- |

C4

Keď sú výsledkom súhrnu všetkých pôvodne podielovo konsolidovaných aktív a záväzkov záporné čisté aktíva, účtovná jednotka posúdi, či má zákonné alebo mimozmluvné povinnosti v súvislosti so zápornými čistými aktívami, a ak áno, účtovná jednotka vykáže zodpovedajúci záväzok. Ak účtovná jednotka dôjde k záveru, že nemá zákonné ani mimozmluvné povinnosti v súvislosti so zápornými čistými aktívami, nevykáže zodpovedajúci záväzok, ale upraví nerozdelené zisky na začiatku prvého prezentovaného obdobia. Účtovná jednotka zverejní túto skutočnosť zároveň s kumulovaným nevykázaným podielom na stratách svojich spoločných podnikov rovnako ako na začiatku prvého prezentovaného obdobia a k dátumu, keď po prvýkrát uplatní tento IFRS.

| C5 | Účtovná jednotka zverejní členenie aktív a záväzkov, ktoré sa zhrnuli do jednej položky zostatku investície ako na začiatku prvého prezentovaného obdobia. Tieto zverejnené údaje sa pripravia agregovaným spôsobom za všetky spoločné podniky, na ktoré účtovná jednotka uplatňuje prechodné požiadavky uvedené v odsekoch C2 až C6. |
| --- | --- |

C5

Účtovná jednotka zverejní členenie aktív a záväzkov, ktoré sa zhrnuli do jednej položky zostatku investície ako na začiatku prvého prezentovaného obdobia. Tieto zverejnené údaje sa pripravia agregovaným spôsobom za všetky spoločné podniky, na ktoré účtovná jednotka uplatňuje prechodné požiadavky uvedené v odsekoch C2 až C6.

| C6 | Po prvotnom vykázaní účtovná jednotka účtuje svoju investíciu do spoločného podniku použitím metódy vlastného imania v súlade so štandardom IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011). |
| --- | --- |

C6

Po prvotnom vykázaní účtovná jednotka účtuje svoju investíciu do spoločného podniku použitím metódy vlastného imania v súlade so štandardom IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011).

Spoločné prevádzky – prechod od metódy vlastného imania k účtovaniu aktív a záväzkov

| C7 | Pri zmene z metódy vlastného imania na účtovanie aktív a záväzkov v súvislosti s podielom v spoločnej prevádzke účtovná jednotka prestane na začiatku prvého prezentovaného obdobia vykazovať investíciu, ktorú predtým účtovala použitím metódy vlastného imania, a akékoľvek ďalšie položky, ktoré tvorili súčasť čistej investície účtovnej jednotky v dohode v súlade s odsekom 38 štandardu IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011) a vykáže svoj podiel na každom z aktív a záväzkov v súvislosti so svojim podielom v spoločnej prevádzke vrátane akéhokoľvek goodwillu, ktorý by mohol tvoriť súčasť účtovnej hodnoty investície. |
| --- | --- |

C7

Pri zmene z metódy vlastného imania na účtovanie aktív a záväzkov v súvislosti s podielom v spoločnej prevádzke účtovná jednotka prestane na začiatku prvého prezentovaného obdobia vykazovať investíciu, ktorú predtým účtovala použitím metódy vlastného imania, a akékoľvek ďalšie položky, ktoré tvorili súčasť čistej investície účtovnej jednotky v dohode v súlade s odsekom 38 štandardu IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011) a vykáže svoj podiel na každom z aktív a záväzkov v súvislosti so svojim podielom v spoločnej prevádzke vrátane akéhokoľvek goodwillu, ktorý by mohol tvoriť súčasť účtovnej hodnoty investície.

| C8 | Účtovná jednotka určí svoj podiel na aktívach a záväzkoch týkajúcich sa spoločnej prevádzky na základe práv a povinností v podiele stanovenom v súlade so zmluvnou dohodou. Účtovná jednotka ocení počiatočné účtovné hodnoty aktív a záväzkov ich vyčlenením z účtovnej hodnoty investície na začiatku prvého prezentovaného obdobia na základe informácií, ktoré účtovná jednotka použila pri uplatňovaní metódy vlastného imania. |
| --- | --- |

C8

Účtovná jednotka určí svoj podiel na aktívach a záväzkoch týkajúcich sa spoločnej prevádzky na základe práv a povinností v podiele stanovenom v súlade so zmluvnou dohodou. Účtovná jednotka ocení počiatočné účtovné hodnoty aktív a záväzkov ich vyčlenením z účtovnej hodnoty investície na začiatku prvého prezentovaného obdobia na základe informácií, ktoré účtovná jednotka použila pri uplatňovaní metódy vlastného imania.

| C9 | Každý rozdiel vyplývajúci z investície, ktorá sa predtým účtovala použitím metódy vlastného imania, spolu s akýmikoľvek ďalšími položkami, ktoré tvorili súčasť čistej investície účtovnej jednotky v dohode v súlade s odsekom 38 štandardu IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011), a čistou hodnotou vykázaných aktív a záväzkov vrátane goodwillu sa






  a) | započíta s akýmkoľvek goodwillom týkajúcim sa investície s akýmkoľvek zvyšným rozdielom upraveným o nerozdelené zisky na začiatku prvého prezentovaného obdobia, ak čistá hodnota vykázaných aktív a záväzkov vrátane goodwillu je vyššia ako investícia (a akékoľvek ďalšie položky, ktoré tvorili súčasť čistej investície účtovnej jednotky), ktorej vykazovanie sa skončilo; |
| --- | --- | --- |

C9

Každý rozdiel vyplývajúci z investície, ktorá sa predtým účtovala použitím metódy vlastného imania, spolu s akýmikoľvek ďalšími položkami, ktoré tvorili súčasť čistej investície účtovnej jednotky v dohode v súlade s odsekom 38 štandardu IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011), a čistou hodnotou vykázaných aktív a záväzkov vrátane goodwillu sa

a)

započíta s akýmkoľvek goodwillom týkajúcim sa investície s akýmkoľvek zvyšným rozdielom upraveným o nerozdelené zisky na začiatku prvého prezentovaného obdobia, ak čistá hodnota vykázaných aktív a záväzkov vrátane goodwillu je vyššia ako investícia (a akékoľvek ďalšie položky, ktoré tvorili súčasť čistej investície účtovnej jednotky), ktorej vykazovanie sa skončilo;

| b) | upraví o nerozdelené zisky na začiatku prvého prezentovaného obdobia, ak čistá hodnota vykázaných aktív a záväzkov vrátane goodwillu je nižšia ako investícia (a akékoľvek ďalšie položky, ktoré tvorili súčasť čistej investície účtovnej jednotky), ktorej vykazovanie sa skončilo. |
| --- | --- |

b)

upraví o nerozdelené zisky na začiatku prvého prezentovaného obdobia, ak čistá hodnota vykázaných aktív a záväzkov vrátane goodwillu je nižšia ako investícia (a akékoľvek ďalšie položky, ktoré tvorili súčasť čistej investície účtovnej jednotky), ktorej vykazovanie sa skončilo.

| C10 | Účtovná jednotka, ktorá prechádza z metódy vlastného imania na účtovanie aktív a záväzkov, uvedie zosúhlasenie medzi investíciou, ktorú prestala vykazovať, a vykázanými aktívami a záväzkami, spolu s akýmkoľvek zostávajúcim rozdielom upraveným o nerozdelené zisky, na začiatku prvého prezentovaného obdobia. |
| --- | --- |

C10

Účtovná jednotka, ktorá prechádza z metódy vlastného imania na účtovanie aktív a záväzkov, uvedie zosúhlasenie medzi investíciou, ktorú prestala vykazovať, a vykázanými aktívami a záväzkami, spolu s akýmkoľvek zostávajúcim rozdielom upraveným o nerozdelené zisky, na začiatku prvého prezentovaného obdobia.

| C11 | Výnimka z prvotného vykázania uvedená v odsekoch 15 a 24 štandardu IAS 12 sa neuplatní, keď účtovná jednotka vykáže aktíva a záväzky týkajúce sa jej podielu v spoločnej prevádzke. |
| --- | --- |

C11

Výnimka z prvotného vykázania uvedená v odsekoch 15 a 24 štandardu IAS 12 sa neuplatní, keď účtovná jednotka vykáže aktíva a záväzky týkajúce sa jej podielu v spoločnej prevádzke.

Prechodné ustanovenia v individuálnej účtovnej závierke účtovnej jednotky

| C12 | Účtovná jednotka, ktorá predtým účtovala vo svojej individuálnej účtovnej závierke svoj podiel v spoločnej prevádzke v súlade s odsekom 10 štandardu IAS 27 ako investíciu v obstarávacej cene alebo v súlade so štandardom IFRS 9:






  a) | prestane vykazovať investíciu a vykáže aktíva a záväzky týkajúce sa jej podielu v spoločnej prevádzke v sumách určených v súlade s odsekmi C7 až C9, |
| --- | --- | --- |

C12

Účtovná jednotka, ktorá predtým účtovala vo svojej individuálnej účtovnej závierke svoj podiel v spoločnej prevádzke v súlade s odsekom 10 štandardu IAS 27 ako investíciu v obstarávacej cene alebo v súlade so štandardom IFRS 9:

a)

prestane vykazovať investíciu a vykáže aktíva a záväzky týkajúce sa jej podielu v spoločnej prevádzke v sumách určených v súlade s odsekmi C7 až C9,

| b) | uvedie zosúhlasenie medzi investíciou, ktorú prestala vykazovať, a vykázanými aktívami a záväzkami, spolu s akýmkoľvek zostávajúcim rozdielom upraveným o nerozdelené zisky, na začiatku prvého prezentovaného obdobia. |
| --- | --- |

b)

uvedie zosúhlasenie medzi investíciou, ktorú prestala vykazovať, a vykázanými aktívami a záväzkami, spolu s akýmkoľvek zostávajúcim rozdielom upraveným o nerozdelené zisky, na začiatku prvého prezentovaného obdobia.

| C13 | Výnimka z prvotného vykázania uvedená v odsekoch 15 a 24 štandardu IAS 12 sa neuplatní, keď účtovná jednotka vykazuje aktíva a záväzky týkajúce sa jej podielu v spoločnej prevádzke v individuálnej účtovnej závierke v dôsledku uplatnenia prechodných požiadaviek pre spoločné prevádzky uvedených v odseku C12. |
| --- | --- |

C13

Výnimka z prvotného vykázania uvedená v odsekoch 15 a 24 štandardu IAS 12 sa neuplatní, keď účtovná jednotka vykazuje aktíva a záväzky týkajúce sa jej podielu v spoločnej prevádzke v individuálnej účtovnej závierke v dôsledku uplatnenia prechodných požiadaviek pre spoločné prevádzky uvedených v odseku C12.

Odkazy na IFRS 9

| C14 | Ak účtovná jednotka uplatní tento IFRS, ale zatiaľ neuplatňuje IFRS 9, každý odkaz na IFRS 9 sa považuje za odkaz na štandard IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie. |
| --- | --- |

C14

Ak účtovná jednotka uplatní tento IFRS, ale zatiaľ neuplatňuje IFRS 9, každý odkaz na IFRS 9 sa považuje za odkaz na štandard IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie.

UKONČENIE PLATNOSTI INÝCH IFRS

| C15 | Týmto IFRS sa nahrádzajú tieto IFRS:






  a) | IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní a |
| --- | --- | --- |

C15

Týmto IFRS sa nahrádzajú tieto IFRS:

a)

IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní a

| b) | SIC-13 Spoluovládané účtovné jednotky – nepeňažné vklady spoločníkov. |
| --- | --- |

b)

SIC-13 Spoluovládané účtovné jednotky – nepeňažné vklady spoločníkov.

Dodatok D

Zmeny a doplnenia iných IFRS

V tomto dodatku sú uvedené zmeny a doplnenia iných IFRS, ktoré sú dôsledkom vydania IFRS 11 radou. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ročné obdobia začínajúce sa 1. januára 2013 alebo neskôr. Ak účtovná jednotka uplatní IFRS 11 na skoršie obdobie, uplatní v tom skoršom období aj tieto zmeny a doplnenia. V zmenených a doplnených odsekoch je nový text podčiarknutý a vypustený text je preškrtnutý.

| D1 | V tejto tabuľke je uvedené, ako sa uvedené odkazy zmenili v ostatných IFRS.









  Existujúci odkaz na | uvedený v | v časti | sa mení na odkaz na |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní | IFRS 2 | odsek 5 | IFRS 11 Spoločné dohody |
| IFRS 9 (vydaný v októbri 2010) | odsek B4.3.12 písm. c) |
| IAS 36 | odsek 4 písm. c); |
| IFRIC 5 | Odkazy |
| IFRIC 9 | odsek 5 písm. c); |
| IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch | IAS 18 | odsek 6 písm. b) | IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch |
| IAS 36 | odsek 4 písm. b) |
| IFRIC 5 | Odkazy |
| spoluovládanie nad | IAS 24 | ods. 9 písm. a) bod I) a ods. 11 písm. b) | spoluovládanie |
| spoluovládaná účtovná jednotka (jednotky) | IFRS 1 | nadpis pred odsekom 31, odsek 31 a odsek D1 písm. g), nadpis pred odseku D14, odseky D14 a D15 | spoločný podnik (y) |
| IAS 36 | nadpis pred odsekom 12 písm. h) a odseky 12 písm. h) a 12 písm. h) bod ii) |
| spoločný podnik (y) | IAS 12 | odseky 2, 15, 18 písm. e), 24, nadpis pred odsekom 38, odsek 38, odsek 38 písm. a), odsek 44, 45, odsek 81 písm. f), odsek 87 a odsek 87C | spoločná dohoda (dohody) |
| IAS 21 | definícia „zahraničná prevádzka“ v odseku 8 a odsekoch 11 a 18 |
| spoločník (spoločníci) | IAS 24 | odsek 11 písm. b) a ods. 19 písm. e) | spoločník (spoločníci) |

D1

V tejto tabuľke je uvedené, ako sa uvedené odkazy zmenili v ostatných IFRS.

Existujúci odkaz na

uvedený v

v časti

sa mení na odkaz na

IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní

IFRS 2

odsek 5

IFRS 11 Spoločné dohody

IFRS 9 (vydaný v októbri 2010)

odsek B4.3.12 písm. c)

IAS 36

odsek 4 písm. c);

IFRIC 5

Odkazy

IFRIC 9

odsek 5 písm. c);

IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch

IAS 18

odsek 6 písm. b)

IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch

IAS 36

odsek 4 písm. b)

IFRIC 5

Odkazy

spoluovládanie nad

IAS 24

ods. 9 písm. a) bod I) a ods. 11 písm. b)

spoluovládanie

spoluovládaná účtovná jednotka (jednotky)

IFRS 1

nadpis pred odsekom 31, odsek 31 a odsek D1 písm. g), nadpis pred odseku D14, odseky D14 a D15

spoločný podnik (y)

IAS 36

nadpis pred odsekom 12 písm. h) a odseky 12 písm. h) a 12 písm. h) bod ii)

spoločný podnik (y)

IAS 12

odseky 2, 15, 18 písm. e), 24, nadpis pred odsekom 38, odsek 38, odsek 38 písm. a), odsek 44, 45, odsek 81 písm. f), odsek 87 a odsek 87C

spoločná dohoda (dohody)

IAS 21

definícia „zahraničná prevádzka“ v odseku 8 a odsekoch 11 a 18

spoločník (spoločníci)

IAS 24

odsek 11 písm. b) a ods. 19 písm. e)

spoločník (spoločníci)

IFRS 1   
  Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného výkazníctva

| D2 | Vkladá sa tento odsek 39I:






  39I | Štandardmi IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 31, B7, C1, D1, D14 a D15 a vložil sa odsek D31. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D2

Vkladá sa tento odsek 39I:

39I

Štandardmi IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 31, B7, C1, D1, D14 a D15 a vložil sa odsek D31. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

| D3 | Odsek D1 sa mení a dopĺňa takto:






  D1 | Účtovná jednotka si môže zvoliť jednu alebo viacero z týchto výnimiek:






  a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

D3

Odsek D1 sa mení a dopĺňa takto:

D1

Účtovná jednotka si môže zvoliť jednu alebo viacero z týchto výnimiek:

a)

...

| p) | zánik finančných záväzkov s nástrojmi vlastného imania (odsek D25), |
| --- | --- |

p)

zánik finančných záväzkov s nástrojmi vlastného imania (odsek D25),

| q) | vážna hyperinflácia (odseky D26 až D30); |
| --- | --- |

q)

vážna hyperinflácia (odseky D26 až D30);

| r) | spoločné dohody (odsek D31). |
| --- | --- |

r)

spoločné dohody (odsek D31).

| D4 | Za odsek D30 sa vkladá nadpis a odsek D31.

  Spoločné dohody







  D31 | Prvouplatňovateľ môže uplatňovať prechodné ustanovenia uvedené v štandarde IFRS 11 s touto výnimkou. Pri zmene z podielovej konsolidácie na metódu vlastného imania prvouplatňovateľ urobí test zníženia hodnoty investície v súlade so štandardom IAS 36 na začiatku prvého prezentovaného obdobia bez ohľadu na to, či existuje nejaký náznak, že mohlo dôjsť k zníženiu hodnoty investície. Prípadné výsledné zníženie hodnoty sa vykáže ako úprava nerozdelených ziskov na začiatku prvého prezentovaného obdobia. |
| --- | --- | --- |

D4

Za odsek D30 sa vkladá nadpis a odsek D31.

Spoločné dohody

D31

Prvouplatňovateľ môže uplatňovať prechodné ustanovenia uvedené v štandarde IFRS 11 s touto výnimkou. Pri zmene z podielovej konsolidácie na metódu vlastného imania prvouplatňovateľ urobí test zníženia hodnoty investície v súlade so štandardom IAS 36 na začiatku prvého prezentovaného obdobia bez ohľadu na to, či existuje nejaký náznak, že mohlo dôjsť k zníženiu hodnoty investície. Prípadné výsledné zníženie hodnoty sa vykáže ako úprava nerozdelených ziskov na začiatku prvého prezentovaného obdobia.

IFRS 2   
  Platby na základe podielov

| D5 | Vkladá sa tento odsek 63A:






  63A | Štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a štandardom IFRS 11, vydanými v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek 5 a dodatok A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D5

Vkladá sa tento odsek 63A:

63A

Štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a štandardom IFRS 11, vydanými v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek 5 a dodatok A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IFRS 5   
  Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončenie činnosti

| D6 | Odsek 28 sa mení a dopĺňa takto:






  28 | Účtovná jednotka zahrnie každú požadovanú úpravu účtovnej hodnoty dlhodobého majetku, ktorý vyradila z kategórie držaný na predaj, do hospodárskeho výsledku [poznámka pod čiarou sa vypúšťa] z pokračujúcich činností toho obdobia, v ktorom už nespĺňa kritéria uvedené v odsekoch 7 až 9. Účtovné závierky za obdobia od klasifikácie ako „držaný na predaj“ sa príslušne upravia, ak skupina na vyradenie alebo dlhodobý majetok, ktorý prestáva byť klasifikovaný ako „držaný na predaj“, je dcérskou spoločnosťou, spoločnou prevádzkou, spoločným podnikom, pridruženým podnikom alebo časťou podielu v spoločnom podniku alebo pridruženom podniku. Účtovná jednotka prezentuje takúto úpravu v tej istej časti výkazu komplexného výsledku, v ktorej obvykle prezentuje zisk alebo stratu, ak existujú, vykázanú v súlade s odsekom 37. |
| --- | --- | --- |

D6

Odsek 28 sa mení a dopĺňa takto:

28

Účtovná jednotka zahrnie každú požadovanú úpravu účtovnej hodnoty dlhodobého majetku, ktorý vyradila z kategórie držaný na predaj, do hospodárskeho výsledku [poznámka pod čiarou sa vypúšťa] z pokračujúcich činností toho obdobia, v ktorom už nespĺňa kritéria uvedené v odsekoch 7 až 9. Účtovné závierky za obdobia od klasifikácie ako „držaný na predaj“ sa príslušne upravia, ak skupina na vyradenie alebo dlhodobý majetok, ktorý prestáva byť klasifikovaný ako „držaný na predaj“, je dcérskou spoločnosťou, spoločnou prevádzkou, spoločným podnikom, pridruženým podnikom alebo časťou podielu v spoločnom podniku alebo pridruženom podniku. Účtovná jednotka prezentuje takúto úpravu v tej istej časti výkazu komplexného výsledku, v ktorej obvykle prezentuje zisk alebo stratu, ak existujú, vykázanú v súlade s odsekom 37.

| D7 | Vkladá sa tento odsek 44G:






  44G | Štandardom IFRS 11 Spoločné dohody, vydaným v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek 28. Účtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie pri uplatňovaní štandardu IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D7

Vkladá sa tento odsek 44G:

44G

Štandardom IFRS 11 Spoločné dohody, vydaným v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek 28. Účtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie pri uplatňovaní štandardu IFRS 11.

IFRS 7   
  Finančné nástroje: zverejňovanie

| D8 | V odseku 3 sa písm. a) sa mení a dopĺňa takto:






  3 | Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:






  a) | tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo spoločnom podniku použitím štandardu IAS 39, v takých prípadoch .... |
| --- | --- | --- | --- |

D8

V odseku 3 sa písm. a) sa mení a dopĺňa takto:

3

Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:

a)

tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo spoločnom podniku použitím štandardu IAS 39, v takých prípadoch ....

| D9 | Vkladá sa tento odsek 44O:






  44O | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 3. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D9

Vkladá sa tento odsek 44O:

44O

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 3. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IFRS 9   
  Finančné nástroje (v znení vydanom v novembri 2009)

| D10 | Vkladá sa tento odsek 8.1.2:






  8.1.2 | Štandardami IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek C8 a zrušili sa odseky C18 až C23 a súvisiace nadpisy. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D10

Vkladá sa tento odsek 8.1.2:

8.1.2

Štandardami IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek C8 a zrušili sa odseky C18 až C23 a súvisiace nadpisy. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

| D11 | V dodatku C odseku C8 sa zmeny a doplnenia odseku 3 písm. a) štandardu IFRS 7 Finančné nástroje: zverejňovanie menia a dopĺňajú takto:






  3 | Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:






  a) | tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo spoločnom podniku použitím štandardov IAS 39 a IFRS 9, v takých prípadoch .... |
| --- | --- | --- | --- |

D11

V dodatku C odseku C8 sa zmeny a doplnenia odseku 3 písm. a) štandardu IFRS 7 Finančné nástroje: zverejňovanie menia a dopĺňajú takto:

3

Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:

a)

tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo spoločnom podniku použitím štandardov IAS 39 a IFRS 9, v takých prípadoch ....

| D12 | Nadpis nad odsekom C20 a odseky C20 a C21 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D12

Nadpis nad odsekom C20 a odseky C20 a C21 sa vypúšťajú.

| D13 | Nadpis nad odsekom C22 a odseky C22 a C23 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D13

Nadpis nad odsekom C22 a odseky C22 a C23 sa vypúšťajú.

IFRS 9   
  Finančné nástroje (v znení vydanom v októbri 2010)

| D14 | Vkladá sa tento odsek 7.1.2:






  7.1.2 | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 3.2.1, B3.2.1 až B3.2.3, B4.3.12 písm. c), B5.7.15, C11 a C30 a zrušili sa odseky C23 až C28 a súvisiace nadpisy. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D14

Vkladá sa tento odsek 7.1.2:

7.1.2

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 3.2.1, B3.2.1 až B3.2.3, B4.3.12 písm. c), B5.7.15, C11 a C30 a zrušili sa odseky C23 až C28 a súvisiace nadpisy. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

| D15 | V dodatku C odseku C11 sa zmeny a doplnenia odseku 3 písm. a) štandardu IFRS 7 Finančné nástroje: zverejňovanie menia a dopĺňajú takto:






  3 | Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:






  a) | tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku použitím štandardu IFRS 9, v takých prípadoch .... |
| --- | --- | --- | --- |

D15

V dodatku C odseku C11 sa zmeny a doplnenia odseku 3 písm. a) štandardu IFRS 7 Finančné nástroje: zverejňovanie menia a dopĺňajú takto:

3

Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:

a)

tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku použitím štandardu IFRS 9, v takých prípadoch ....

| D16 | Nadpis nad odsekom C25 a odseky C25 a C26 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D16

Nadpis nad odsekom C25 a odseky C25 a C26 sa vypúšťajú.

| D17 | Nadpis nad odsekom C27 a odseky C27 a C28 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D17

Nadpis nad odsekom C27 a odseky C27 a C28 sa vypúšťajú.

| D18 | V odseku C30 sa zmeny a doplnenia odseku 4 písm. a) štandardu IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia menia a dopĺňajú takto:







  4 | Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov, s výnimkou:








  a) | tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku použitím štandardu IFRS 9, v takých prípadoch .... |
| --- | --- | --- | --- |

D18

V odseku C30 sa zmeny a doplnenia odseku 4 písm. a) štandardu IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia menia a dopĺňajú takto:

4

Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov, s výnimkou:

a)

tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku použitím štandardu IFRS 9, v takých prípadoch ....

IAS 7   
  Výkaz peňažných tokov

| D19 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D19

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D20 | Odseky 37 a 38 sa menia a dopĺňajú takto:






  37 | Pri účtovaní investície do pridruženého podniku, spoločného podniku alebo dcérskej spoločnosti, ktorá sa účtuje metódou vlastného imania alebo metódou nákladov, investor obmedzuje svoje vykazovanie vo výkaze peňažných tokov na peňažné toky medzi sebou a subjektom, do ktorého investuje, napríklad na dividendy a preddavky. |
| --- | --- | --- |

D20

Odseky 37 a 38 sa menia a dopĺňajú takto:

37

Pri účtovaní investície do pridruženého podniku, spoločného podniku alebo dcérskej spoločnosti, ktorá sa účtuje metódou vlastného imania alebo metódou nákladov, investor obmedzuje svoje vykazovanie vo výkaze peňažných tokov na peňažné toky medzi sebou a subjektom, do ktorého investuje, napríklad na dividendy a preddavky.

| 38 | Účtovná jednotka, ktorá vykazuje svoj podiel v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku pomocou metódy vlastného imania, zahŕňa vo svojom výkaze peňažných tokov peňažné toky súvisiace so svojimi investíciami do pridruženého podniku alebo spoločného podniku a so zreteľom na prerozdelenia a ostatné platby alebo príjmy medzi ňou a pridruženým podnikom alebo spoločným podnikom. |
| --- | --- |

38

Účtovná jednotka, ktorá vykazuje svoj podiel v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku pomocou metódy vlastného imania, zahŕňa vo svojom výkaze peňažných tokov peňažné toky súvisiace so svojimi investíciami do pridruženého podniku alebo spoločného podniku a so zreteľom na prerozdelenia a ostatné platby alebo príjmy medzi ňou a pridruženým podnikom alebo spoločným podnikom.

| D21 | V odseku 50 sa vypúšťa písm. b). |
| --- | --- |

D21

V odseku 50 sa vypúšťa písm. b).

| D22 | Vkladá sa tento odsek 57:






  57 | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 37, 38 a 42B a vypustil sa odsek 50 písm. b). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D22

Vkladá sa tento odsek 57:

57

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 37, 38 a 42B a vypustil sa odsek 50 písm. b). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IAS 12   
  Dane z príjmov

| D23 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D23

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D24 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D24

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D25 | Odsek 39 sa mení a dopĺňa takto:







  39 | Účtovná jednotka vykáže odložený daňový záväzok pri všetkých zdaniteľných dočasných rozdieloch spojených s investíciami do dcérskych spoločností, pobočiek, pridružených podnikov a do podielov na spoločných dohodách s výnimkou prípadov, keď sú splnené obidve z týchto podmienok:








  a) | materský podnik, investor, spoločník alebo spoločný prevádzkovateľ je schopný ovládať načasovanie zrušenia dočasného rozdielu a |
| --- | --- | --- | --- |

D25

Odsek 39 sa mení a dopĺňa takto:

39

Účtovná jednotka vykáže odložený daňový záväzok pri všetkých zdaniteľných dočasných rozdieloch spojených s investíciami do dcérskych spoločností, pobočiek, pridružených podnikov a do podielov na spoločných dohodách s výnimkou prípadov, keď sú splnené obidve z týchto podmienok:

a)

materský podnik, investor, spoločník alebo spoločný prevádzkovateľ je schopný ovládať načasovanie zrušenia dočasného rozdielu a

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

| D26 | Odsek 43 sa mení a dopĺňa takto:






  43 | Dohoda medzi stranami spoločnej dohody sa väčšinou zaoberá rozdelením ziskov a stanovuje, či je na rozhodnutia o takýchto záležitostiach potrebný súhlas všetkých strán alebo skupiny strán. Keď môže spoločník alebo spoločný prevádzkovateľ ovládať načasovanie rozdelenia svojho podielu na zisku zo spoločnej dohody a je pravdepodobné, že sa podiel na ziskoch nebude rozdeľovať v blízkej budúcnosti, odložený daňový záväzok sa nevykáže. |
| --- | --- | --- |

D26

Odsek 43 sa mení a dopĺňa takto:

43

Dohoda medzi stranami spoločnej dohody sa väčšinou zaoberá rozdelením ziskov a stanovuje, či je na rozhodnutia o takýchto záležitostiach potrebný súhlas všetkých strán alebo skupiny strán. Keď môže spoločník alebo spoločný prevádzkovateľ ovládať načasovanie rozdelenia svojho podielu na zisku zo spoločnej dohody a je pravdepodobné, že sa podiel na ziskoch nebude rozdeľovať v blízkej budúcnosti, odložený daňový záväzok sa nevykáže.

| D27 | Vkladá sa tento odsek 98A:






  98A | Štandardom IFRS 11 Spoločné dohody, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 2,15, 18 písm. e), 24, 38, 39, 43 až 45, 81 písm. f), 87 a 87C. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D27

Vkladá sa tento odsek 98A:

98A

Štandardom IFRS 11 Spoločné dohody, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 2,15, 18 písm. e), 24, 38, 39, 43 až 45, 81 písm. f), 87 a 87C. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 11.

IAS 18   
  Výnosy

| D28 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D28

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D29 | Vkladá sa tento odsek 41:






  41 | Štandardom IFRS 11 Spoločné dohody, vydaným v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek 6 písm. b). Účtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie pri uplatňovaní štandardu IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D29

Vkladá sa tento odsek 41:

41

Štandardom IFRS 11 Spoločné dohody, vydaným v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek 6 písm. b). Účtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie pri uplatňovaní štandardu IFRS 11.

IAS 21   
  Vplyvy zmien kurzov cudzích mien

| D30 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D30

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D31 | V odseku 3 písm. b) a odseku 44 sa vypúšťajú slová „podielová konsolidácia“ a v odseku 33 sa vypúšťajú slová „konsolidujú podielovo“. |
| --- | --- |

D31

V odseku 3 písm. b) a odseku 44 sa vypúšťajú slová „podielová konsolidácia“ a v odseku 33 sa vypúšťajú slová „konsolidujú podielovo“.

| D32 | V odseku 45 sa vypúšťa odkaz na „IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní“. |
| --- | --- |

D32

V odseku 45 sa vypúšťa odkaz na „IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní“.

| D33 | V odseku 46 sa posledná veta mení a dopĺňa takto:






  46 | ... Rovnaký prístup sa použije pri uplatňovaní metódy vlastného imania na pridružené podniky a spoločné podniky v súlade so štandardom IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011). |
| --- | --- | --- |

D33

V odseku 46 sa posledná veta mení a dopĺňa takto:

46

... Rovnaký prístup sa použije pri uplatňovaní metódy vlastného imania na pridružené podniky a spoločné podniky v súlade so štandardom IAS 28 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011).

| D34 | Odsek 48A sa mení a dopĺňa takto:






  48A | Popri vyradení celého podielu účtovnej jednotky v zahraničnej prevádzke sa ďalej uvedené čiastočné vyradenia účtujú ako vyradenia:






  a) | keď je s čiastočným vyradením spojená strata ovládania dcérskej spoločnosti, ktorá zahŕňa zahraničnú prevádzku, bez ohľadu na to, či si účtovná jednotka po čiastočnom vyradení ponechá nekontrolný podiel vo svojej bývalej dcérskej spoločnosti a |
| --- | --- | --- | --- |

D34

Odsek 48A sa mení a dopĺňa takto:

48A

Popri vyradení celého podielu účtovnej jednotky v zahraničnej prevádzke sa ďalej uvedené čiastočné vyradenia účtujú ako vyradenia:

a)

keď je s čiastočným vyradením spojená strata ovládania dcérskej spoločnosti, ktorá zahŕňa zahraničnú prevádzku, bez ohľadu na to, či si účtovná jednotka po čiastočnom vyradení ponechá nekontrolný podiel vo svojej bývalej dcérskej spoločnosti a

| b) | keď ponechaný podiel po čiastočnom vyradení podielu v spoločnej dohode alebo čiastočné vyradenie podielu v pridruženom podniku, ktorý zahŕňa zahraničnú prevádzku, je finančným aktívom, ktoré zahŕňa zahraničnú prevádzku. |
| --- | --- |

b)

keď ponechaný podiel po čiastočnom vyradení podielu v spoločnej dohode alebo čiastočné vyradenie podielu v pridruženom podniku, ktorý zahŕňa zahraničnú prevádzku, je finančným aktívom, ktoré zahŕňa zahraničnú prevádzku.

| c) | vypúšťa sa] |
| --- | --- |

c)

vypúšťa sa]

| D35 | Vkladá sa tento odsek 60F:






  60F | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odsek 3 písm. b, a odseky 8, 11, 18, 19, 33, 44 až 46 a 48A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D35

Vkladá sa tento odsek 60F:

60F

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odsek 3 písm. b, a odseky 8, 11, 18, 19, 33, 44 až 46 a 48A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IAS 24   
  Zverejnenia o spriaznených osobách

| D36 | Odsek 3 sa mení a dopĺňa takto:







  3 | Tento štandard vyžaduje zverejnenie vzťahov so spriaznenými osobami, transakcií a neuhradených zostatkov, vrátane záväzkov, v konsolidovanej a individuálnej účtovnej závierke materskej spoločnosti alebo investorov, ktorí spoločne ovládajú alebo majú podstatný vplyv nad subjektom, do ktorého investujú, prezentovanej v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka alebo IAS 27 Individuálna účtovná závierka. Tento štandard sa uplatňuje aj na individuálne účtovné závierky. |
| --- | --- | --- |

D36

Odsek 3 sa mení a dopĺňa takto:

3

Tento štandard vyžaduje zverejnenie vzťahov so spriaznenými osobami, transakcií a neuhradených zostatkov, vrátane záväzkov, v konsolidovanej a individuálnej účtovnej závierke materskej spoločnosti alebo investorov, ktorí spoločne ovládajú alebo majú podstatný vplyv nad subjektom, do ktorého investujú, prezentovanej v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka alebo IAS 27 Individuálna účtovná závierka. Tento štandard sa uplatňuje aj na individuálne účtovné závierky.

| D37 | Odsek 19 sa mení a dopĺňa takto:







  19 | Zverejnenia požadované v odseku 18 sa vykonajú osobitne pri každej z týchto kategórií:








  a) | materská spoločnosť, |
| --- | --- | --- | --- |

D37

Odsek 19 sa mení a dopĺňa takto:

19

Zverejnenia požadované v odseku 18 sa vykonajú osobitne pri každej z týchto kategórií:

a)

materská spoločnosť,

| b) | účtovné jednotky spoluovládajúce účtovnú jednotku alebo účtovné jednotky s podstatným vplyvom na účtovnú jednotku, |
| --- | --- |

b)

účtovné jednotky spoluovládajúce účtovnú jednotku alebo účtovné jednotky s podstatným vplyvom na účtovnú jednotku,

| c) | dcérske spoločnosti, ... |
| --- | --- |

c)

dcérske spoločnosti, ...

| D38 | Odsek 25 sa mení a dopĺňa takto:







  25 | Vykazujúca účtovná jednotka je oslobodená od požiadaviek na zverejňovanie podľa odseku 18 vo vzťahu k transakciám a neuhradeným zostatkom so spriaznenou osobou, vrátane záväzkov, pri:








  a) | vláde, ktorá ovláda spoluovláda alebo má podstatný vplyv na vykazujúcu účtovnú jednotku a |
| --- | --- | --- | --- |

D38

Odsek 25 sa mení a dopĺňa takto:

25

Vykazujúca účtovná jednotka je oslobodená od požiadaviek na zverejňovanie podľa odseku 18 vo vzťahu k transakciám a neuhradeným zostatkom so spriaznenou osobou, vrátane záväzkov, pri:

a)

vláde, ktorá ovláda spoluovláda alebo má podstatný vplyv na vykazujúcu účtovnú jednotku a

| b) | inej účtovnej jednotke, ktorá je spriaznenou osobou, pretože tá istá vláda ovláda alebo spoluovláda alebo má podstatný vplyv tak na vykazujúcu účtovnú jednotku, ako aj na túto inú účtovnú jednotku. |
| --- | --- |

b)

inej účtovnej jednotke, ktorá je spriaznenou osobou, pretože tá istá vláda ovláda alebo spoluovláda alebo má podstatný vplyv tak na vykazujúcu účtovnú jednotku, ako aj na túto inú účtovnú jednotku.

| D39 | Vkladá sa tento odsek 28A:






  28A | Štandardmi IFRS 10, IFRS 11 Spoločné dohody a IFRS 12, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 3, 9, 11 písm. b), 15, 19 písm. b) a e) a 25. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10, IFRS 11 a IFRS 12. |
| --- | --- | --- |

D39

Vkladá sa tento odsek 28A:

28A

Štandardmi IFRS 10, IFRS 11 Spoločné dohody a IFRS 12, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 3, 9, 11 písm. b), 15, 19 písm. b) a e) a 25. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10, IFRS 11 a IFRS 12.

IAS 32   
  Finančné nástroje: prezentácia

| D40 | V odseku 4 sa písm. a) mení a dopĺňa takto:







  4 | Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov, s výnimkou:








  a) | tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku použitím štandardu IAS 39, ... |
| --- | --- | --- | --- |

D40

V odseku 4 sa písm. a) mení a dopĺňa takto:

4

Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov, s výnimkou:

a)

tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. V niektorých prípadoch však štandard IAS 27 alebo štandard IAS 28 povoľujú, aby účtovná jednotka účtovala o podiele v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku použitím štandardu IAS 39, ...

| D41 | Vkladá sa tento odsek 97I:






  97I | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 4 písm. a) a AG29. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D41

Vkladá sa tento odsek 97I:

97I

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 4 písm. a) a AG29. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IAS 33   
  Zisk na akciu

| D42 | Odseky 40 a A11 sa menia a dopĺňajú a vkladá sa tento odsek 74B:






  40 | Dcérska spoločnosť, spoločný podnik alebo pridružený podnik môže vydať aj iným stranám, ktoré nie sú materskou spoločnosťou alebo investormi spoluovládajúcimi alebo majúcimi podstatný vplyv na subjekt, do ktorého investujú, potenciálne kmeňové akcie, ktoré sú konvertibilné buď na kmeňové akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku, alebo kmeňové akcie materskej spoločnosti alebo investorov, ktorí spoluovládajú alebo majú významný vplyv (vykazujúca účtovná jednotka) na subjekt, do ktorého investujú. Ak tieto potenciálne kmeňové akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku majú za následok rozriedenie základného zisku na akciu vykazujúcej účtovnej jednotky, zahŕňajú sa do výpočtu zriedeného zisku na jednu akciu. |
| --- | --- | --- |

D42

Odseky 40 a A11 sa menia a dopĺňajú a vkladá sa tento odsek 74B:

40

Dcérska spoločnosť, spoločný podnik alebo pridružený podnik môže vydať aj iným stranám, ktoré nie sú materskou spoločnosťou alebo investormi spoluovládajúcimi alebo majúcimi podstatný vplyv na subjekt, do ktorého investujú, potenciálne kmeňové akcie, ktoré sú konvertibilné buď na kmeňové akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku, alebo kmeňové akcie materskej spoločnosti alebo investorov, ktorí spoluovládajú alebo majú významný vplyv (vykazujúca účtovná jednotka) na subjekt, do ktorého investujú. Ak tieto potenciálne kmeňové akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku majú za následok rozriedenie základného zisku na akciu vykazujúcej účtovnej jednotky, zahŕňajú sa do výpočtu zriedeného zisku na jednu akciu.

| A11 | Potenciálne kmeňové akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku, ktoré sú konvertibilné na kmeňové akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku, alebo na kmeňové akcie materskej spoločnosti alebo investorov, ktorí spoluovládajú alebo majú podstatný vplyv (vykazujúca účtovná jednotka) na subjekt, do ktorého investujú, sa do výpočtu zriedených ziskov na jednu akciu zahŕňajú takto: ... |
| --- | --- |

A11

Potenciálne kmeňové akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku, ktoré sú konvertibilné na kmeňové akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku, alebo na kmeňové akcie materskej spoločnosti alebo investorov, ktorí spoluovládajú alebo majú podstatný vplyv (vykazujúca účtovná jednotka) na subjekt, do ktorého investujú, sa do výpočtu zriedených ziskov na jednu akciu zahŕňajú takto: ...

| 74B | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 4, 40 a A11. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- |

74B

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 4, 40 a A11. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IAS 36   
  Zníženie hodnoty majetku

| D43 | Vkladá sa tento odsek 140H:






  140H | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11, vydanými v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek 4, nadpis nad odsekom 12 písm. h) a odsek 12 písm. h). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D43

Vkladá sa tento odsek 140H:

140H

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11, vydanými v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek 4, nadpis nad odsekom 12 písm. h) a odsek 12 písm. h). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IAS 38   
  Nehmotný majetok

| D44 | V odseku 3 sa písm. e) mení a dopĺňa takto:






  3 | Ak sa v inom štandarde predpisuje spôsob účtovania konkrétneho druhu nehmotného majetku, účtovná jednotka uplatní daný štandard namiesto tohto štandardu. Napríklad tento štandard sa neuplatňuje na:






  a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

D44

V odseku 3 sa písm. e) mení a dopĺňa takto:

3

Ak sa v inom štandarde predpisuje spôsob účtovania konkrétneho druhu nehmotného majetku, účtovná jednotka uplatní daný štandard namiesto tohto štandardu. Napríklad tento štandard sa neuplatňuje na:

a)

...

| e) | finančné aktíva, ako sú vymedzené v štandarde IAS 32. Vykazovanie a oceňovanie niektorých finančných aktív je predmetom štandardu IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka, IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch, |
| --- | --- |

e)

finančné aktíva, ako sú vymedzené v štandarde IAS 32. Vykazovanie a oceňovanie niektorých finančných aktív je predmetom štandardu IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka, IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch,

| f) | ... |
| --- | --- |

f)

...

| D45 | Vkladá sa tento odsek 130F:






  130F | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 3 písm. e). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D45

Vkladá sa tento odsek 130F:

130F

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 3 písm. e). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IAS 39   
  Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie (v znení zmien a doplnení z októbra 2009)

| D46 | V odseku 2 sa písm. a) mení a dopĺňa takto:







  2 | Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov, s výnimkou:








  a) | tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. Účtovné jednotky však uplatňujú tento štandard na podiely v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo spoločnom podniku, ktoré sa podľa štandardov IAS 27 alebo IAS 28 účtujú v súlade s týmto štandardom. ... |
| --- | --- | --- | --- |

D46

V odseku 2 sa písm. a) mení a dopĺňa takto:

2

Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov, s výnimkou:

a)

tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch. Účtovné jednotky však uplatňujú tento štandard na podiely v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo spoločnom podniku, ktoré sa podľa štandardov IAS 27 alebo IAS 28 účtujú v súlade s týmto štandardom. ...

| D47 | Odseky AG3 a AG4I písm. a) sa menia a dopĺňajú takto:






  AG3 | Niekedy účtovná jednotka investuje do nástrojov vlastného imania vydaných inou účtovnou jednotkou, ktoré vníma ako "strategickú investíciu", so zámerom vybudovať alebo udržiavať si dlhodobý prevádzkový vzťah s účtovnou jednotkou, do ktorej investuje. Na zistenie toho, či je účtovanie metódou vlastného imania vhodné na takúto investíciu, použije investor alebo spoločník štandard IAS 28. Ak metóda vlastného imania nie je vhodná, účtovná jednotka uplatní na danú strategickú investíciu tento štandard. |
| --- | --- | --- |

D47

Odseky AG3 a AG4I písm. a) sa menia a dopĺňajú takto:

AG3

Niekedy účtovná jednotka investuje do nástrojov vlastného imania vydaných inou účtovnou jednotkou, ktoré vníma ako "strategickú investíciu", so zámerom vybudovať alebo udržiavať si dlhodobý prevádzkový vzťah s účtovnou jednotkou, do ktorej investuje. Na zistenie toho, či je účtovanie metódou vlastného imania vhodné na takúto investíciu, použije investor alebo spoločník štandard IAS 28. Ak metóda vlastného imania nie je vhodná, účtovná jednotka uplatní na danú strategickú investíciu tento štandard.

| AG4I(a) | Účtovná jednotka je spoločnosťou investujúcou do rizikového kapitálu, podielovým fondom, investičným fondom alebo podobnou účtovnou jednotkou, ktorej podnikaním je investovanie do finančných aktív s cieľom profitovať na ich celkovom výnose vo forme úroku alebo dividend alebo zmien reálnej hodnoty. Štandard IAS 28 povoľuje, aby sa tieto investície oceňovali reálnou hodnotou v hospodárskom výsledku v súlade s týmto štandardom. Účtovná jednotka môže uplatňovať rovnakú účtovnú politiku na iné investície riadené na základe celkovej výnosnosti, ale na ktoré nemá dostatočný vplyv, aby patrili do rozsahu pôsobnosti štandardu IAS 28. |
| --- | --- |

AG4I(a)

Účtovná jednotka je spoločnosťou investujúcou do rizikového kapitálu, podielovým fondom, investičným fondom alebo podobnou účtovnou jednotkou, ktorej podnikaním je investovanie do finančných aktív s cieľom profitovať na ich celkovom výnose vo forme úroku alebo dividend alebo zmien reálnej hodnoty. Štandard IAS 28 povoľuje, aby sa tieto investície oceňovali reálnou hodnotou v hospodárskom výsledku v súlade s týmto štandardom. Účtovná jednotka môže uplatňovať rovnakú účtovnú politiku na iné investície riadené na základe celkovej výnosnosti, ale na ktoré nemá dostatočný vplyv, aby patrili do rozsahu pôsobnosti štandardu IAS 28.

| D48 | Vkladá sa tento odsek 103P:






  103P | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 2 písm. a), 15, AG3, AG36 až AG38 a AG4I písm. a). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D48

Vkladá sa tento odsek 103P:

103P

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 2 písm. a), 15, AG3, AG36 až AG38 a AG4I písm. a). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IFRIC 5   
  Práva na podiely z fondov určených na ukončenie prevádzky, recykláciu a obnovu životného prostredia

| D49 | Odseky 8 a 9 sa menia a dopĺňajú takto:






  8 | Prispievateľ stanoví, či fond ovláda, spoluovláda alebo má v ňom podstatný vplyv s odkazom na štandardy IFRS 10, IFRS 11 a IAS 28. Ak áno, prispievateľ postupuje pri účtovaní svojho podielu vo fonde v súlade s uvedenými štandardmi. |
| --- | --- | --- |

D49

Odseky 8 a 9 sa menia a dopĺňajú takto:

8

Prispievateľ stanoví, či fond ovláda, spoluovláda alebo má v ňom podstatný vplyv s odkazom na štandardy IFRS 10, IFRS 11 a IAS 28. Ak áno, prispievateľ postupuje pri účtovaní svojho podielu vo fonde v súlade s uvedenými štandardmi.

| 9 | Ak prispievateľ fond neovláda, neovláda spoločne alebo v ňom nemá podstatný vplyv, vykazuje právo prijať úhradu z fondu ako úhradu v súlade s ustanoveniami IAS 37. Ocenenie úhrady zodpovedá nižšej hodnote spomedzi:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

9

Ak prispievateľ fond neovláda, neovláda spoločne alebo v ňom nemá podstatný vplyv, vykazuje právo prijať úhradu z fondu ako úhradu v súlade s ustanoveniami IAS 37. Ocenenie úhrady zodpovedá nižšej hodnote spomedzi:

a)

...

| D50 | Vkladá sa tento odsek 14B:






  14B | Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 8 a 9. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D50

Vkladá sa tento odsek 14B:

14B

Štandardmi IFRS 10 a IFRS 11, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 8 a 9. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a IFRS 11.

IFRIC 9   
  Prehodnocovanie vložených derivátov

| D51 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D51

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D52 | Vkladá sa tento odsek 12:






  12 | Štandardom IFRS 11, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 5 písm. c). Účtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie pri uplatňovaní štandardu IFRS 11. |
| --- | --- | --- |

D52

Vkladá sa tento odsek 12:

12

Štandardom IFRS 11, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 5 písm. c). Účtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie pri uplatňovaní štandardu IFRS 11.

IFRIC 16   
  Zabezpečenie čistej investície do zahraničnej prevádzky

| D53 | Poznámka pod čarou k odseku 2 sa mení a dopĺňa takto:






  - | Bude to tak v prípade konsolidovanej účtovnej závierky, účtovnej závierky, v ktorej sa investície, ako napríklad pridružené podniky a spoločné podniky, účtujú použitím metódy vlastného imania a účtovnej závierky, ktorá zahŕňa pobočku alebo spoločnú prevádzku, ako sú vymedzené v štandarde IFRS 11 Spoločné dohody. |
| --- | --- | --- |

D53

Poznámka pod čarou k odseku 2 sa mení a dopĺňa takto:

*

Bude to tak v prípade konsolidovanej účtovnej závierky, účtovnej závierky, v ktorej sa investície, ako napríklad pridružené podniky a spoločné podniky, účtujú použitím metódy vlastného imania a účtovnej závierky, ktorá zahŕňa pobočku alebo spoločnú prevádzku, ako sú vymedzené v štandarde IFRS 11 Spoločné dohody.

MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINANČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 12

MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINANČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 12

Zverejňovanie podielov v iných účtovných jednotkách

Zverejňovanie podielov v iných účtovných jednotkách

CIEĽ

| 1 | Cieľom tohto IFRS je vyžadovať od účtovných jednotiek, aby vo svojich účtovných závierkach poskytovali informácie, ktoré používateľom umožnia zhodnotiť:






  a) | povahu a riziká spojené s jej podielmi v iných účtovných jednotkách a |
| --- | --- | --- |

1

1

Cieľom tohto IFRS je vyžadovať od účtovných jednotiek, aby vo svojich účtovných závierkach poskytovali informácie, ktoré používateľom umožnia zhodnotiť:

a)

povahu a riziká spojené s jej podielmi v iných účtovných jednotkách a

povahu a riziká spojené s jej podielmi v iných účtovných jednotkách

| b) | vplyv týchto podielov na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky účtovnej jednotky. |
| --- | --- |

b)

vplyv týchto podielov na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky účtovnej jednotky.

vplyv týchto podielov na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky účtovnej jednotky.

Plnenie cieľa

Plnenie cieľa

| 2 | Na splnenie cieľa v odseku 1 účtová jednotka zverejňuje:






  a) | významné posúdenia a predpoklady, ktoré urobila pri určovaní povahy svojho podielu v inej účtovnej jednotke alebo dohode a pri určovaní typu spoločnej dohody, v ktorom má podiel (odseky 7 až 9) a |
| --- | --- | --- |

2

Na splnenie cieľa v odseku 1 účtová jednotka zverejňuje:

a)

významné posúdenia a predpoklady, ktoré urobila pri určovaní povahy svojho podielu v inej účtovnej jednotke alebo dohode a pri určovaní typu spoločnej dohody, v ktorom má podiel (odseky 7 až 9) a

| b) | informácie o svojich podieloch v:






  (i) | dcérskych spoločnostiach (odseky 10 až 19); |
| --- | --- | --- |

b)

informácie o svojich podieloch v:

(i)

dcérskych spoločnostiach (odseky 10 až 19);

| (ii) | spoločných dohodách a pridružených podnikoch (odseky 20 až 23) a |
| --- | --- |

(ii)

spoločných dohodách a pridružených podnikoch (odseky 20 až 23) a

| (iii) | štruktúrovaných účtovných jednotkách, ktoré účtovná jednotka neovláda (nekonsolidované štruktúrované účtovné jednotky) (odseky 24 až 31). |
| --- | --- |

(iii)

štruktúrovaných účtovných jednotkách, ktoré účtovná jednotka neovláda (nekonsolidované štruktúrované účtovné jednotky) (odseky 24 až 31).

štruktúrovaných účtovných jednotkách

| 3 | Ak zverejnenia požadované v súlade s týmto IFRS spolu so zverejneniami požadovanými inými IFRS nestačia na splnenie cieľa uvedeného v odseku 1, účtovná jednotka zverejní akékoľvek doplňujúce informácie potrebné na splnenie tohto cieľa. |
| --- | --- |

3

Ak zverejnenia požadované v súlade s týmto IFRS spolu so zverejneniami požadovanými inými IFRS nestačia na splnenie cieľa uvedeného v odseku 1, účtovná jednotka zverejní akékoľvek doplňujúce informácie potrebné na splnenie tohto cieľa.

| 4 | Účtovná jednotka zváži úroveň podrobnosti potrebnú na splnenie cieľa zverejňovania informácií a dôraz, aký má klásť na každú z požiadaviek uvedených v tomto IFRS. Informácie zverejňuje súhrnne alebo v členení, aby sa užitočné informácie nestrácali buď uvedením veľkého počtu nevýznamných informácií alebo zoskupením položiek, ktoré majú rozličné charakteristiky (pozri odseky B2 až B6). |
| --- | --- |

4

Účtovná jednotka zváži úroveň podrobnosti potrebnú na splnenie cieľa zverejňovania informácií a dôraz, aký má klásť na každú z požiadaviek uvedených v tomto IFRS. Informácie zverejňuje súhrnne alebo v členení, aby sa užitočné informácie nestrácali buď uvedením veľkého počtu nevýznamných informácií alebo zoskupením položiek, ktoré majú rozličné charakteristiky (pozri odseky B2 až B6).

ROZSAH PÔSOBNOSTI

| 5 | Tento IFRS uplatňuje účtovná jednotka, ktorá má podiel v niektorej z týchto účtovných jednotiek:






  a) | dcérskych spoločnostiach, |
| --- | --- | --- |

5

Tento IFRS uplatňuje účtovná jednotka, ktorá má podiel v niektorej z týchto účtovných jednotiek:

a)

dcérskych spoločnostiach,

| b) | spoločných dohodách (t. j. spoločných prevádzkach alebo spoločných podnikoch) |
| --- | --- |

b)

spoločných dohodách (t. j. spoločných prevádzkach alebo spoločných podnikoch)

| c) | pridružených podnikoch |
| --- | --- |

c)

pridružených podnikoch

| d) | nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách. |
| --- | --- |

d)

nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách.

| 6 | Tento IFRS sa nevzťahuje na:






  a) | programy požitkov po skončení zamestnania alebo iné dlhodobé programy zamestnaneckých požitkov, na ktoré sa uplatňuje IAS 19 Finančné požitky. |
| --- | --- | --- |

6

Tento IFRS sa nevzťahuje na:

a)

programy požitkov po skončení zamestnania alebo iné dlhodobé programy zamestnaneckých požitkov, na ktoré sa uplatňuje IAS 19 Finančné požitky.

Finančné požitky

| b) | individuálne účtovné závierky účtovnej jednotky, na ktoré sa uplatňuje štandard IAS 27 Individuálna účtovná závierka. Ak však má účtovná jednotka podiely v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách a pripravuje individuálnu účtovnú závierku ako svoju jedinú účtovnú závierku, uplatní pri príprave tejto individuálnej účtovnej závierky požiadavky uvedené v odsekoch 24 až 31, |
| --- | --- |

b)

individuálne účtovné závierky účtovnej jednotky, na ktoré sa uplatňuje štandard IAS 27 Individuálna účtovná závierka. Ak však má účtovná jednotka podiely v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách a pripravuje individuálnu účtovnú závierku ako svoju jedinú účtovnú závierku, uplatní pri príprave tejto individuálnej účtovnej závierky požiadavky uvedené v odsekoch 24 až 31,

Individuálna účtovná závierka

| c) | podiel, ktorý vlastní účtovná jednotka, ktorá sa zúčastňuje na spoločnej dohode, ale nepodieľa sa na spoluovládaní, pokiaľ tento podiel nemá za následok významný vplyv na dohodu alebo je to podiel v štruktúrovanej účtovnej jednotke, |
| --- | --- |

c)

podiel, ktorý vlastní účtovná jednotka, ktorá sa zúčastňuje na spoločnej dohode, ale nepodieľa sa na spoluovládaní, pokiaľ tento podiel nemá za následok významný vplyv na dohodu alebo je to podiel v štruktúrovanej účtovnej jednotke,

| d) | podiel v inej účtovnej jednotke, ktorý sa účtuje v súlade so štandardom IFRS 9 Finančné nástroje. Účtovná jednotka však uplatní tento IFRS:






  (i) | keď je tento podiel podielom v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku, ktorý sa v súlade so štandardom IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch oceňuje reálnou hodnotou v hospodárskom výsledku; alebo |
| --- | --- | --- |

d)

podiel v inej účtovnej jednotke, ktorý sa účtuje v súlade so štandardom IFRS 9 Finančné nástroje. Účtovná jednotka však uplatní tento IFRS:

Finančné nástroje.

(i)

keď je tento podiel podielom v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku, ktorý sa v súlade so štandardom IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch oceňuje reálnou hodnotou v hospodárskom výsledku; alebo

Podiely v pridružených podnikoch a spoločných podnikoch

| (ii) | keď je tento podiel podielom v nekonsolidovanej štruktúrovanej jednotke. |
| --- | --- |

(ii)

keď je tento podiel podielom v nekonsolidovanej štruktúrovanej jednotke.

VÝZNAMNÉ POSÚDENIA A PREDPOKLADY

| 7 | Účtovná jednotka zverejní informácie o významných posúdeniach a predpokladoch, ktoré urobila (a o zmenách týchto posúdení a predpokladov) pri rozhodovaní:






  a) | či ovláda inú účtovnú jednotku, t. j. subjekt, do ktorého investuje, ako je opísané v odsekoch 5 a 6 štandardu IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, |
| --- | --- | --- |

7

7

Účtovná jednotka zverejní informácie o významných posúdeniach a predpokladoch, ktoré urobila (a o zmenách týchto posúdení a predpokladov) pri rozhodovaní:

a)

či ovláda inú účtovnú jednotku, t. j. subjekt, do ktorého investuje, ako je opísané v odsekoch 5 a 6 štandardu IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka,

či ovláda inú účtovnú jednotku, t. j. subjekt, do ktorého investuje, ako je opísané v odsekoch 5 a 6 štandardu IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka

| b) | či spoluovláda nejakú dohodu alebo má podstatný vplyv na inú účtovnú jednotku a |
| --- | --- |

b)

či spoluovláda nejakú dohodu alebo má podstatný vplyv na inú účtovnú jednotku a

či spoluovláda nejakú dohodu alebo má podstatný vplyv na inú účtovnú jednotku a

| c) | o type spoločnej dohody (t. j. spoločná prevádzka alebo spoločný podnik), keď sa dohoda realizuje prostredníctvom osobitného subjektu. |
| --- | --- |

c)

o type spoločnej dohody (t. j. spoločná prevádzka alebo spoločný podnik), keď sa dohoda realizuje prostredníctvom osobitného subjektu.

o type spoločnej dohody (t. j. spoločná prevádzka alebo spoločný podnik), keď sa dohoda realizuje prostredníctvom osobitného subjektu.

| 8 | Medzi významné posúdenia a predpoklady zverejňované v súlade s odsekom 7 patria posúdenia a predpoklady, ktoré účtovná jednotka urobí, keď sa skutočnosti a okolnosti zmenia tak, že sa počas obdobia vykazovania zmení záver o tom, či ovláda alebo spoluovláda inú účtovnú jednotku alebo má na ňu podstatný vplyv. |
| --- | --- |

8

Medzi významné posúdenia a predpoklady zverejňované v súlade s odsekom 7 patria posúdenia a predpoklady, ktoré účtovná jednotka urobí, keď sa skutočnosti a okolnosti zmenia tak, že sa počas obdobia vykazovania zmení záver o tom, či ovláda alebo spoluovláda inú účtovnú jednotku alebo má na ňu podstatný vplyv.

| 9 | Na splnenie odseku 7 účtovná jednotka zverejní napríklad významné posúdenia a predpoklady urobené pri rozhodovaní, či:






  a) | neovláda inú účtovnú jednotku, dokonca aj keď vlastní viac ako polovicu hlasovacích práv tejto inej účtovnej jednotky, |
| --- | --- | --- |

9

Na splnenie odseku 7 účtovná jednotka zverejní napríklad významné posúdenia a predpoklady urobené pri rozhodovaní, či:

a)

neovláda inú účtovnú jednotku, dokonca aj keď vlastní viac ako polovicu hlasovacích práv tejto inej účtovnej jednotky,

| b) | ovláda inú účtovnú jednotku, dokonca aj keď vlastní menej ako polovicu hlasovacích práv tejto inej účtovnej jednotky, |
| --- | --- |

b)

ovláda inú účtovnú jednotku, dokonca aj keď vlastní menej ako polovicu hlasovacích práv tejto inej účtovnej jednotky,

| c) | je zástupcom alebo hlavným zodpovedným (pozri odseky 58 až 72 štandardu IFRS 10), |
| --- | --- |

c)

je zástupcom alebo hlavným zodpovedným (pozri odseky 58 až 72 štandardu IFRS 10),

| d) | nemá podstatný vplyv, dokonca aj keď vlastní 20 alebo viac percent hlasovacích práv tejto inej účtovnej jednotky, |
| --- | --- |

d)

nemá podstatný vplyv, dokonca aj keď vlastní 20 alebo viac percent hlasovacích práv tejto inej účtovnej jednotky,

| e) | má podstatný vplyv, dokonca aj keď vlastní menej ako 20 percent hlasovacích práv tejto inej účtovnej jednotky. |
| --- | --- |

e)

má podstatný vplyv, dokonca aj keď vlastní menej ako 20 percent hlasovacích práv tejto inej účtovnej jednotky.

PODIELY V DCÉRSKYCH SPOLOČNOSTIACH

| 10 | Účtovná jednotka zverejní informácie, ktoré používateľom jej konsolidovanej účtovnej závierky umožnia






  a) | pochopiť:







  (i) | zloženie skupiny a |
| --- | --- | --- | --- |

10

10

Účtovná jednotka zverejní informácie, ktoré používateľom jej konsolidovanej účtovnej závierky umožnia

a)

pochopiť:

pochopiť:

(i)

zloženie skupiny a

zloženie skupiny a

| (ii) | podiel, ktorý majú nekontrolné podiely na činnosti a peňažných tokoch skupiny (odsek 12) a |
| --- | --- |

(ii)

podiel, ktorý majú nekontrolné podiely na činnosti a peňažných tokoch skupiny (odsek 12) a

podiel, ktorý majú nekontrolné podiely na činnosti a peňažných tokoch skupiny (odsek 12) a

| b) | zhodnotiť:







  (i) | povahu a rozsah významných obmedzení v jej schopnosti mať prístup k aktívam skupiny alebo využívať ich a vyrovnávať záväzky skupiny (odsek 13), |
| --- | --- | --- |

b)

zhodnotiť:

zhodnotiť:

(i)

povahu a rozsah významných obmedzení v jej schopnosti mať prístup k aktívam skupiny alebo využívať ich a vyrovnávať záväzky skupiny (odsek 13),

povahu a rozsah významných obmedzení v jej schopnosti mať prístup k aktívam skupiny alebo využívať ich a vyrovnávať záväzky skupiny (odsek 13),

| (ii) | povahu a zmenu rizík spojených s jej podielmi v konsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách (odseky 14 až 17), |
| --- | --- |

(ii)

povahu a zmenu rizík spojených s jej podielmi v konsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách (odseky 14 až 17),

povahu a zmenu rizík spojených s jej podielmi v konsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách (odseky 14 až 17),

| (iii) | následky zmien jej vlastníckeho podielu v dcérskej spoločnosti, ktoré nemajú za následok stratu ovládania (odsek 18) a |
| --- | --- |

(iii)

následky zmien jej vlastníckeho podielu v dcérskej spoločnosti, ktoré nemajú za následok stratu ovládania (odsek 18) a

následky zmien jej vlastníckeho podielu v dcérskej spoločnosti, ktoré nemajú za následok stratu ovládania (odsek 18) a

| (iv) | následky straty ovládania dcérskej spoločnosti počas obdobia vykazovania (odsek 19). |
| --- | --- |

(iv)

následky straty ovládania dcérskej spoločnosti počas obdobia vykazovania (odsek 19).

následky straty ovládania dcérskej spoločnosti počas obdobia vykazovania (odsek 19).

| 11 | Keď sa na prípravu konsolidovanej účtovnej závierky použije účtovná závierka dcérskej spoločnosti zostavená k inému dňu alebo za iné obdobie ako konsolidovaná účtovná závierka (pozri odseky B92 a B93 štandardu IFRS 10), účtovná jednotka zverejní:






  a) | dátum konca obdobia vykazovania účtovnej závierky tejto dcérskej spoločnosti a |
| --- | --- | --- |

11

Keď sa na prípravu konsolidovanej účtovnej závierky použije účtovná závierka dcérskej spoločnosti zostavená k inému dňu alebo za iné obdobie ako konsolidovaná účtovná závierka (pozri odseky B92 a B93 štandardu IFRS 10), účtovná jednotka zverejní:

a)

dátum konca obdobia vykazovania účtovnej závierky tejto dcérskej spoločnosti a

| b) | dôvod použitia iného dátumu alebo obdobia. |
| --- | --- |

b)

dôvod použitia iného dátumu alebo obdobia.

Podiel, ktorý majú nekontrolné podiely na činnosti a peňažných tokoch skupiny

Podiel, ktorý majú nekontrolné podiely na činnosti a peňažných tokoch skupiny

| 12 | Účtovná jednotka zverejní informácie za každú zo svojich dcérskych spoločností, ktoré majú nekontrolné podiely a ktoré sú pre vykazujúcu účtovnú jednotku podstatné:






  a) | obchodné meno dcérskej spoločnosti, |
| --- | --- | --- |

12

Účtovná jednotka zverejní informácie za každú zo svojich dcérskych spoločností, ktoré majú nekontrolné podiely a ktoré sú pre vykazujúcu účtovnú jednotku podstatné:

a)

obchodné meno dcérskej spoločnosti,

| b) | hlavné miesto podnikania (a krajinu zápisu do obchodného registra, ak je iná ako hlavné miesto podnikania) dcérskej spoločnosti, |
| --- | --- |

b)

hlavné miesto podnikania (a krajinu zápisu do obchodného registra, ak je iná ako hlavné miesto podnikania) dcérskej spoločnosti,

| c) | podiel vlastníckych podielov v držbe vlastníkov nekontrolných podielov, |
| --- | --- |

c)

podiel vlastníckych podielov v držbe vlastníkov nekontrolných podielov,

| d) | podiel hlasovacích práv v držbe vlastníkov nekontrolných podielov, ak sa líši od podielu držaných vlastníckych podielov, |
| --- | --- |

d)

podiel hlasovacích práv v držbe vlastníkov nekontrolných podielov, ak sa líši od podielu držaných vlastníckych podielov,

| e) | zisk alebo strata pridelené nekontrolným podielom dcérskej spoločnosti počas obdobia vykazovania, |
| --- | --- |

e)

zisk alebo strata pridelené nekontrolným podielom dcérskej spoločnosti počas obdobia vykazovania,

| f) | akumulované nekontrolné podiely dcérskej spoločnosti na konci obdobia vykazovania, |
| --- | --- |

f)

akumulované nekontrolné podiely dcérskej spoločnosti na konci obdobia vykazovania,

| g) | zhrnutie finančných informácií o dcérskej spoločnosti (pozri odsek B10). |
| --- | --- |

g)

zhrnutie finančných informácií o dcérskej spoločnosti (pozri odsek B10).

Povaha a rozsah významných obmedzení

Povaha a rozsah významných obmedzení

| 13 | Účtovná jednotka zverejní:






  a) | významné obmedzenia (napr. zákonné, zmluvné a regulačné obmedzenia) svojej schopnosti prístupu k aktívam alebo ich využívaniu a schopnosti vyrovnať záväzky skupiny, ako sú:






  (i) | obmedzenia, ktoré obmedzujú schopnosť materskej spoločnosti alebo jej dcérskych spoločností previesť peňažné prostriedky alebo iné aktíva na iné účtovné jednotky (alebo z týchto účtovných jednotiek) v rámci skupiny, |
| --- | --- | --- | --- |

13

Účtovná jednotka zverejní:

a)

významné obmedzenia (napr. zákonné, zmluvné a regulačné obmedzenia) svojej schopnosti prístupu k aktívam alebo ich využívaniu a schopnosti vyrovnať záväzky skupiny, ako sú:

(i)

obmedzenia, ktoré obmedzujú schopnosť materskej spoločnosti alebo jej dcérskych spoločností previesť peňažné prostriedky alebo iné aktíva na iné účtovné jednotky (alebo z týchto účtovných jednotiek) v rámci skupiny,

| (ii) | záruky alebo iné požiadavky, ktoré môžu obmedziť vyplácanie dividend alebo rozdelenia iného kapitálu alebo úvery a preddavky platené alebo splácané ostatným účtovným jednotkám (alebo inými účtovnými jednotkami) v rámci skupiny, |
| --- | --- |

(ii)

záruky alebo iné požiadavky, ktoré môžu obmedziť vyplácanie dividend alebo rozdelenia iného kapitálu alebo úvery a preddavky platené alebo splácané ostatným účtovným jednotkám (alebo inými účtovnými jednotkami) v rámci skupiny,

| b) | povahu a rozsah, v akom môžu práva ochranného charakteru nekontrolných podielov významne obmedziť schopnosť účtovnej jednotky, aby mala prístup k aktívam alebo tieto aktíva využívať a schopnosť vyrovnávať záväzky skupiny (ako napríklad, keď je materská spoločnosť povinná vyrovnať záväzky dcérskej spoločnosti pred vyrovnaním svojich vlastných záväzkov alebo keď sa na prístup k aktívam alebo na vyrovnanie záväzkov dcérskej spoločnosti vyžaduje súhlas vlastníkov nekontrolných podielov), |
| --- | --- |

b)

povahu a rozsah, v akom môžu práva ochranného charakteru nekontrolných podielov významne obmedziť schopnosť účtovnej jednotky, aby mala prístup k aktívam alebo tieto aktíva využívať a schopnosť vyrovnávať záväzky skupiny (ako napríklad, keď je materská spoločnosť povinná vyrovnať záväzky dcérskej spoločnosti pred vyrovnaním svojich vlastných záväzkov alebo keď sa na prístup k aktívam alebo na vyrovnanie záväzkov dcérskej spoločnosti vyžaduje súhlas vlastníkov nekontrolných podielov),

| c) | účtovné hodnoty aktív a záväzkov v konsolidovanej účtovnej závierke, ktorých sa tieto obmedzenia týkajú. |
| --- | --- |

c)

účtovné hodnoty aktív a záväzkov v konsolidovanej účtovnej závierke, ktorých sa tieto obmedzenia týkajú.

Povaha rizík spojených s podielmi účtovnej jednotky v konsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách

Povaha rizík spojených s podielmi účtovnej jednotky v konsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách

| 14 | Účtovná jednotka zverejní podmienky zmluvných dohôd, ktoré by mohli vyžadovať, aby materská spoločnosť alebo jej dcérske spoločnosti poskytli finančnú podporu štruktúrovanej účtovnej jednotke, vrátane udalosti alebo okolností, ktoré by mohli vystaviť vykazujúcu účtovnú jednotku strate (napr. dohody týkajúce sa likvidity alebo udalosti spúšťajúce zmeny úverových ratingov spojené s povinnosťami kúpiť aktíva štruktúrovanej účtovnej jednotky alebo poskytnúť jej finančnú podporu). |
| --- | --- |

14

Účtovná jednotka zverejní podmienky zmluvných dohôd, ktoré by mohli vyžadovať, aby materská spoločnosť alebo jej dcérske spoločnosti poskytli finančnú podporu štruktúrovanej účtovnej jednotke, vrátane udalosti alebo okolností, ktoré by mohli vystaviť vykazujúcu účtovnú jednotku strate (napr. dohody týkajúce sa likvidity alebo udalosti spúšťajúce zmeny úverových ratingov spojené s povinnosťami kúpiť aktíva štruktúrovanej účtovnej jednotky alebo poskytnúť jej finančnú podporu).

| 15 | Ak počas obdobia vykazovania materská spoločnosť alebo ktorákoľvek z jej dcérskych spoločností poskytne konsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke finančnú alebo inú podporu bez toho, aby mala zmluvnú povinnosť tak urobiť (napr. nakúpi aktíva štruktúrovanej účtovnej jednotky alebo nástroje vydané štruktúrovanou účtovnou jednotkou), účtovná jednotka zverejní:






  a) | typ a výšku poskytnutej podpory vrátane situácií, keď materská spoločnosť alebo jej dcérske spoločnosti pomohli štruktúrovanej účtovnej jednotke pri získavaní finančnej podpory a |
| --- | --- | --- |

15

Ak počas obdobia vykazovania materská spoločnosť alebo ktorákoľvek z jej dcérskych spoločností poskytne konsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke finančnú alebo inú podporu bez toho, aby mala zmluvnú povinnosť tak urobiť (napr. nakúpi aktíva štruktúrovanej účtovnej jednotky alebo nástroje vydané štruktúrovanou účtovnou jednotkou), účtovná jednotka zverejní:

a)

typ a výšku poskytnutej podpory vrátane situácií, keď materská spoločnosť alebo jej dcérske spoločnosti pomohli štruktúrovanej účtovnej jednotke pri získavaní finančnej podpory a

| b) | dôvody poskytnutia podpory. |
| --- | --- |

b)

dôvody poskytnutia podpory.

| 16 | Ak počas obdobia vykazovania materská spoločnosť alebo ktorákoľvek z jej dcérskych spoločností poskytne predtým nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke finančnú alebo inú podporu bez toho, aby mala zmluvnú povinnosť tak urobiť, a toto poskytnutie podpory bude mať za následok ovládanie štruktúrovanej účtovnej jednotky, účtovná jednotka zverejní vysvetlenie relevantných faktorov, ktoré viedli k prijatiu tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

16

Ak počas obdobia vykazovania materská spoločnosť alebo ktorákoľvek z jej dcérskych spoločností poskytne predtým nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke finančnú alebo inú podporu bez toho, aby mala zmluvnú povinnosť tak urobiť, a toto poskytnutie podpory bude mať za následok ovládanie štruktúrovanej účtovnej jednotky, účtovná jednotka zverejní vysvetlenie relevantných faktorov, ktoré viedli k prijatiu tohto rozhodnutia.

| 17 | Účtovná jednotka zverejní akékoľvek súčasné úmysly poskytnúť finančnú alebo inú podporu konsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke vrátane úmyslu poskytnúť štruktúrovanej účtovnej jednotke pomoc pri získavaní finančnej podpory. |
| --- | --- |

17

Účtovná jednotka zverejní akékoľvek súčasné úmysly poskytnúť finančnú alebo inú podporu konsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke vrátane úmyslu poskytnúť štruktúrovanej účtovnej jednotke pomoc pri získavaní finančnej podpory.

Následky zmien vlastníckeho podielu materskej spoločnosti v dcérskej spoločnosti, ktoré nemajú za následok stratu ovládania

Následky zmien vlastníckeho podielu materskej spoločnosti v dcérskej spoločnosti, ktoré nemajú za následok stratu ovládania

| 18 | Účtovná jednotka prezentuje zoznam, v ktorom znázorní účinky akýchkoľvek prípadných zmien svojho vlastníckeho podielu v dcérskej spoločnosti, ktoré nemajú za následok stratu ovládania, na vlastné imanie, ktoré možno pripísať vlastníkom materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

18

Účtovná jednotka prezentuje zoznam, v ktorom znázorní účinky akýchkoľvek prípadných zmien svojho vlastníckeho podielu v dcérskej spoločnosti, ktoré nemajú za následok stratu ovládania, na vlastné imanie, ktoré možno pripísať vlastníkom materskej spoločnosti.

Následky straty ovládania dcérskej spoločnosti počas obdobia vykazovania

Následky straty ovládania dcérskej spoločnosti počas obdobia vykazovania

| 19 | Účtovná jednotka zverejní prípadný zisk alebo stratu, vypočítané v súlade s odsekom 25 štandardu IFRS 10 a:






  a) | podiel na uvedenom zisku alebo strate, ktorý možno pripísať oceneniu akejkoľvek investície ponechanej v bývalej dcérskej spoločnosti reálnou hodnotou k dátumu, keď došlo k strate ovládania, a |
| --- | --- | --- |

19

Účtovná jednotka zverejní prípadný zisk alebo stratu, vypočítané v súlade s odsekom 25 štandardu IFRS 10 a:

a)

podiel na uvedenom zisku alebo strate, ktorý možno pripísať oceneniu akejkoľvek investície ponechanej v bývalej dcérskej spoločnosti reálnou hodnotou k dátumu, keď došlo k strate ovládania, a

| b) | riadková položka (položky) v hospodárskom výsledku, v ktorom sú tento zisk alebo strata vykázané (ak sa neprezentujú oddelene). |
| --- | --- |

b)

riadková položka (položky) v hospodárskom výsledku, v ktorom sú tento zisk alebo strata vykázané (ak sa neprezentujú oddelene).

PODIELY V SPOLOČNÝCH DOHODÁCH A V PRIDRUŽENÝCH SPOLOČNOSTIACH

| 20 | Účtovná jednotka zverejní informácie, ktoré používateľom jej účtovnej závierky umožnia zhodnotiť:






  a) | povahu, rozsah a finančné účinky jej podielov v spoločných dohodách a pridružených podnikoch vrátane povahy a účinkov jej zmluvných vzťahov s ostatnými investormi, ktorí spoločné dohody a pridružené spoločnosti spoluovládajú alebo nad nimi majú podstatný vplyv (odseky 21 a 22) a |
| --- | --- | --- |

20

20

Účtovná jednotka zverejní informácie, ktoré používateľom jej účtovnej závierky umožnia zhodnotiť:

a)

povahu, rozsah a finančné účinky jej podielov v spoločných dohodách a pridružených podnikoch vrátane povahy a účinkov jej zmluvných vzťahov s ostatnými investormi, ktorí spoločné dohody a pridružené spoločnosti spoluovládajú alebo nad nimi majú podstatný vplyv (odseky 21 a 22) a

povahu, rozsah a finančné účinky jej podielov v spoločných dohodách a pridružených podnikoch vrátane povahy a účinkov jej zmluvných vzťahov s ostatnými investormi, ktorí spoločné dohody a pridružené spoločnosti spoluovládajú alebo nad nimi majú podstatný vplyv (odseky 21 a 22) a

| b) | povahu a zmenu rizík spojených s jej podielmi v spoločných podnikoch a pridružených podnikoch (odsek 23). |
| --- | --- |

b)

povahu a zmenu rizík spojených s jej podielmi v spoločných podnikoch a pridružených podnikoch (odsek 23).

povahu a zmenu rizík spojených s jej podielmi v spoločných podnikoch a pridružených podnikoch (odsek 23).

Povaha, rozsah a finančné účinky podielov účtovnej jednotky v spoločných dohodách a pridružených podnikoch

Povaha, rozsah a finančné účinky podielov účtovnej jednotky v spoločných dohodách a pridružených podnikoch

| 21 | Účtovná jednotka zverejní:






  a) | za každú spoločnú dohodu alebo pridružený podnik, ktoré sú pre vykazujúcu účtovnú jednotku podstatné:






  (i) | názov spoločnej dohody alebo pridruženého podniku, |
| --- | --- | --- | --- |

21

Účtovná jednotka zverejní:

a)

za každú spoločnú dohodu alebo pridružený podnik, ktoré sú pre vykazujúcu účtovnú jednotku podstatné:

(i)

názov spoločnej dohody alebo pridruženého podniku,

| (ii) | povahu vzťahu účtovnej jednotky so spoločnou dohodou alebo pridruženým podnikom (napríklad opísaním povahy činností spoločnej dohody alebo pridruženého podniku a či sú pre činnosti účtovnej jednotky strategické), |
| --- | --- |

(ii)

povahu vzťahu účtovnej jednotky so spoločnou dohodou alebo pridruženým podnikom (napríklad opísaním povahy činností spoločnej dohody alebo pridruženého podniku a či sú pre činnosti účtovnej jednotky strategické),

| (iii) | hlavné miesto podnikania (a krajinu zápisu do obchodného registra, ak je iná ako hlavné miesto podnikania) spoločnej dohody alebo pridruženej spoločnosti, |
| --- | --- |

(iii)

hlavné miesto podnikania (a krajinu zápisu do obchodného registra, ak je iná ako hlavné miesto podnikania) spoločnej dohody alebo pridruženej spoločnosti,

| (iv) | percento vlastníckeho podielu alebo účastníckeho podielu v držbe účtovnej jednotky a percento, ak je iné, hlasovacích práv, ktoré má účtovná jednotka (ak je to uplatniteľné), |
| --- | --- |

(iv)

percento vlastníckeho podielu alebo účastníckeho podielu v držbe účtovnej jednotky a percento, ak je iné, hlasovacích práv, ktoré má účtovná jednotka (ak je to uplatniteľné),

| b) | za každý spoločný podnik a pridružený podnik, ktoré sú pre vykazujúcu účtovnú jednotku podstatné:






  (i) | či sa investícia do spoločného podniku alebo pridruženého podniku oceňuje použitím metódy vlastného imania alebo reálnou hodnotou, |
| --- | --- | --- |

b)

za každý spoločný podnik a pridružený podnik, ktoré sú pre vykazujúcu účtovnú jednotku podstatné:

(i)

či sa investícia do spoločného podniku alebo pridruženého podniku oceňuje použitím metódy vlastného imania alebo reálnou hodnotou,

| (ii) | zhrnutie finančných informácií o spoločnom podniku alebo pridruženom podniku, ako sú špecifikované v odsekoch B12 a B13, |
| --- | --- |

(ii)

zhrnutie finančných informácií o spoločnom podniku alebo pridruženom podniku, ako sú špecifikované v odsekoch B12 a B13,

| (iii) | ak sa spoločný podnik alebo pridružený podnik účtuje použitím metódy vlastného imania, reálna hodnota investície do spoločného podniku alebo pridruženého podniku, ak existuje kótovaná trhová cena investície, |
| --- | --- |

(iii)

ak sa spoločný podnik alebo pridružený podnik účtuje použitím metódy vlastného imania, reálna hodnota investície do spoločného podniku alebo pridruženého podniku, ak existuje kótovaná trhová cena investície,

| c) | finančné informácie, ktoré sú špecifikované v odseku B16, o investíciách účtovnej jednotky do spoločných podnikov a pridružených podnikov, ktoré nie sú podstatné samostatne:






  (i) | súhrn za všetky individuálne nepodstatné spoločné podniky a osobitne |
| --- | --- | --- |

c)

finančné informácie, ktoré sú špecifikované v odseku B16, o investíciách účtovnej jednotky do spoločných podnikov a pridružených podnikov, ktoré nie sú podstatné samostatne:

(i)

súhrn za všetky individuálne nepodstatné spoločné podniky a osobitne

| (ii) | súhrn za všetky individuálne nepodstatné pridružené podniky. |
| --- | --- |

(ii)

súhrn za všetky individuálne nepodstatné pridružené podniky.

| 22 | Účtovná jednotka zverejňuje aj:






  a) | povahu a rozsah všetkých významných obmedzení (napr. vyplývajúcich z úverových zmlúv, regulačných požiadaviek alebo zmluvných dohôd medzi spoluovládajúcimi investormi alebo medzi investormi s podstatným vplyvom na spoločný podnik alebo pridružený podnik) schopnosti spoločných podnikov alebo pridružených podnikov previesť finančné prostriedky na účtovnú jednotku vo forme peňažných dividend alebo splatenia úverov alebo preddavkov platených účtovnou jednotkou, |
| --- | --- | --- |

22

Účtovná jednotka zverejňuje aj:

a)

povahu a rozsah všetkých významných obmedzení (napr. vyplývajúcich z úverových zmlúv, regulačných požiadaviek alebo zmluvných dohôd medzi spoluovládajúcimi investormi alebo medzi investormi s podstatným vplyvom na spoločný podnik alebo pridružený podnik) schopnosti spoločných podnikov alebo pridružených podnikov previesť finančné prostriedky na účtovnú jednotku vo forme peňažných dividend alebo splatenia úverov alebo preddavkov platených účtovnou jednotkou,

| b) | keď je účtovná závierka spoločného podniku alebo pridruženého podniku použitá pri uplatnení metódy vlastného imania zostavená k dátumu, ktorý sa líši od dátumu účtovnej závierky účtovnej jednotky alebo za iné obdobie ako účtovná závierka účtovnej jednotky:






  (i) | dátum konca obdobia vykazovania účtovnej závierky tohto spoločného podniku alebo pridruženého podniku a |
| --- | --- | --- |

b)

keď je účtovná závierka spoločného podniku alebo pridruženého podniku použitá pri uplatnení metódy vlastného imania zostavená k dátumu, ktorý sa líši od dátumu účtovnej závierky účtovnej jednotky alebo za iné obdobie ako účtovná závierka účtovnej jednotky:

(i)

dátum konca obdobia vykazovania účtovnej závierky tohto spoločného podniku alebo pridruženého podniku a

| (ii) | dôvod použitia iného dátumu alebo obdobia, |
| --- | --- |

(ii)

dôvod použitia iného dátumu alebo obdobia,

| c) | nevykázaný podiel na stratách spoločného podniku alebo pridruženého podniku, tak za obdobie vykazovania, ako aj súhrnne, ak účtovná jednotka prestala vykazovať svoj podiel na stratách spoločného podniku alebo pridruženého podniku pri uplatňovaní metódy vlastného imania. |
| --- | --- |

c)

nevykázaný podiel na stratách spoločného podniku alebo pridruženého podniku, tak za obdobie vykazovania, ako aj súhrnne, ak účtovná jednotka prestala vykazovať svoj podiel na stratách spoločného podniku alebo pridruženého podniku pri uplatňovaní metódy vlastného imania.

Riziká spojené s podielmi účtovnej jednotky v spoločných podnikoch a pridružených podnikoch

Riziká spojené s podielmi účtovnej jednotky v spoločných podnikoch a pridružených podnikoch

| 23 | Účtovná jednotka zverejní:






  a) | záväzky, ktoré sa týkajú jej spoločných podnikov oddelene od výšky ostatných záväzkov, ako je vymedzené v odsekoch B18 až B20, |
| --- | --- | --- |

23

Účtovná jednotka zverejní:

a)

záväzky, ktoré sa týkajú jej spoločných podnikov oddelene od výšky ostatných záväzkov, ako je vymedzené v odsekoch B18 až B20,

| b) | v súlade so štandardom IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva, pokiaľ nie je pravdepodobnosť straty vzdialená, podmienené záväzky, ktoré vznikli v súvislosti s jej podielmi v spoločných podnikoch alebo pridružených podnikoch (vrátane ich podielu na podmienených záväzkoch, ktoré vznikli spoločne investorom spoluovládajúcim spoločné podniky alebo pridružené podniky alebo investorom s podstatným vplyvom) oddelene od výšky ostatných podmienených záväzkov. |
| --- | --- |

b)

v súlade so štandardom IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva, pokiaľ nie je pravdepodobnosť straty vzdialená, podmienené záväzky, ktoré vznikli v súvislosti s jej podielmi v spoločných podnikoch alebo pridružených podnikoch (vrátane ich podielu na podmienených záväzkoch, ktoré vznikli spoločne investorom spoluovládajúcim spoločné podniky alebo pridružené podniky alebo investorom s podstatným vplyvom) oddelene od výšky ostatných podmienených záväzkov.

Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva

PODIELY V NEKONSOLIDOVANÝCH ŠTRUKTÚROVANÝCH ÚČTOVNÝCH JEDNOTKÁCH

| 24 | Účtovná jednotka zverejní informácie, ktoré používateľom jej účtovnej závierky umožnia:






  a) | pochopiť povahu a rozsah jej podielov v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách (odseky 26 až 28) a |
| --- | --- | --- |

24

24

Účtovná jednotka zverejní informácie, ktoré používateľom jej účtovnej závierky umožnia:

a)

pochopiť povahu a rozsah jej podielov v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách (odseky 26 až 28) a

pochopiť povahu a rozsah jej podielov v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách (odseky 26 až 28) a

| b) | zhodnotiť povahu a zmeny rizík spojených s jej podielmi v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách (odseky 29 až 31). |
| --- | --- |

b)

zhodnotiť povahu a zmeny rizík spojených s jej podielmi v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách (odseky 29 až 31).

zhodnotiť povahu a zmeny rizík spojených s jej podielmi v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách (odseky 29 až 31).

| 25 | Informácie, ktoré sa vyžadujú v odseku 24 písm. b), zahŕňajú informácie o vystavení účtovnej jednotky riziku z účasti, ktorú účtovná jednotka mala v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách počas predchádzajúcich období (napr. sponzorovanie štruktúrovanej účtovnej jednotky), dokonca aj vtedy, keď účtovná jednotka už nemá ku dňu vykazovania na štruktúrovanej účtovnej jednotke žiadnu zmluvnú účasť. |
| --- | --- |

25

Informácie, ktoré sa vyžadujú v odseku 24 písm. b), zahŕňajú informácie o vystavení účtovnej jednotky riziku z účasti, ktorú účtovná jednotka mala v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách počas predchádzajúcich období (napr. sponzorovanie štruktúrovanej účtovnej jednotky), dokonca aj vtedy, keď účtovná jednotka už nemá ku dňu vykazovania na štruktúrovanej účtovnej jednotke žiadnu zmluvnú účasť.

Povaha podielov

Povaha podielov

| 26 | Účtovná jednotka zverejní kvalitatívne a kvantitatívne informácie o svojich podieloch v nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke, okrem iného vrátane povahy, účelu, veľkosti a činností štruktúrovanej účtovnej jednotky a spôsobu jej financovania. |
| --- | --- |

26

Účtovná jednotka zverejní kvalitatívne a kvantitatívne informácie o svojich podieloch v nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke, okrem iného vrátane povahy, účelu, veľkosti a činností štruktúrovanej účtovnej jednotky a spôsobu jej financovania.

| 27 | Ak účtovná jednotka sponzoruje nekonsolidovanú štruktúrovanú účtovnú jednotku, za ktorú neposkytuje informácie, ktoré sa vyžadujú v odseku 29 (napr. preto, lebo nemá ku dňu vykazovania podiel v účtovnej jednotke), účtovná jednotka zverejní:






  a) | ako určila, ktoré štruktúrované účtovné jednotky sponzorovala; |
| --- | --- | --- |

27

Ak účtovná jednotka sponzoruje nekonsolidovanú štruktúrovanú účtovnú jednotku, za ktorú neposkytuje informácie, ktoré sa vyžadujú v odseku 29 (napr. preto, lebo nemá ku dňu vykazovania podiel v účtovnej jednotke), účtovná jednotka zverejní:

a)

ako určila, ktoré štruktúrované účtovné jednotky sponzorovala;

| b) | príjem z týchto štruktúrovaných účtovných jednotiek počas obdobia vykazovania vrátane opisu typov prezentovaných príjmov a |
| --- | --- |

b)

príjem z týchto štruktúrovaných účtovných jednotiek počas obdobia vykazovania vrátane opisu typov prezentovaných príjmov a

z týchto štruktúrovaných účtovných jednotiek

| c) | účtovnú hodnotu (v čase prevodu) všetkých aktív prevedených na tieto štruktúrované účtovné jednotky počas obdobia vykazovania. |
| --- | --- |

c)

účtovnú hodnotu (v čase prevodu) všetkých aktív prevedených na tieto štruktúrované účtovné jednotky počas obdobia vykazovania.

| 28 | Účtovná jednotka prezentuje informácie uvedené v odseku 27 písm. b) a c) v podobe tabuliek, pokiaľ nie je vhodnejší iný formát, a klasifikuje svoje sponzorské činnosti do príslušných kategórií (pozri odseky B2 až B6). |
| --- | --- |

28

Účtovná jednotka prezentuje informácie uvedené v odseku 27 písm. b) a c) v podobe tabuliek, pokiaľ nie je vhodnejší iný formát, a klasifikuje svoje sponzorské činnosti do príslušných kategórií (pozri odseky B2 až B6).

Povaha rizík

Povaha rizík

| 29 | Účtovná jednotka zverejní v podobe tabuliek, pokiaľ nie je vhodnejšia iná forma, zhrnutie obsahujúce:






  a) | účtovné hodnoty aktív a záväzkov vykázaných v jej účtovnej závierke, ktoré sa týkajú jej podielu v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách, |
| --- | --- | --- |

29

Účtovná jednotka zverejní v podobe tabuliek, pokiaľ nie je vhodnejšia iná forma, zhrnutie obsahujúce:

a)

účtovné hodnoty aktív a záväzkov vykázaných v jej účtovnej závierke, ktoré sa týkajú jej podielu v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách,

| b) | riadkové položky vo výkaze o finančnej situácii, v ktorých sú tieto aktíva a záväzky vykázané, |
| --- | --- |

b)

riadkové položky vo výkaze o finančnej situácii, v ktorých sú tieto aktíva a záväzky vykázané,

| c) | hodnotu, ktorá najlepšie predstavuje maximálnu expozíciu účtovnej jednotky stratám z podielov v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách vrátane spôsobu určenia maximálnej expozície stratám. Ak účtovná jednotka nedokáže kvantifikovať svoju maximálnu expozíciu stratám z jej podielov v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách, zverejní túto skutočnosť i dôvody, |
| --- | --- |

c)

hodnotu, ktorá najlepšie predstavuje maximálnu expozíciu účtovnej jednotky stratám z podielov v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách vrátane spôsobu určenia maximálnej expozície stratám. Ak účtovná jednotka nedokáže kvantifikovať svoju maximálnu expozíciu stratám z jej podielov v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách, zverejní túto skutočnosť i dôvody,

| d) | porovnanie účtovných hodnôt aktív i záväzkov účtovnej jednotky, ktoré súvisia s jej podielmi v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách s maximálnou expozíciou účtovnej jednotky stratám z týchto účtovných jednotiek. |
| --- | --- |

d)

porovnanie účtovných hodnôt aktív i záväzkov účtovnej jednotky, ktoré súvisia s jej podielmi v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách s maximálnou expozíciou účtovnej jednotky stratám z týchto účtovných jednotiek.

| 30 | Ak počas obdobia vykazovania účtovná jednotka poskytne finančnú alebo inú podporu nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke, v ktorej v minulosti mala alebo v súčasnosti má podiel, bez toho aby mala zmluvnú povinnosť tak urobiť (napr. nakúpi aktíva štruktúrovanej účtovnej jednotky alebo nástroje vydané štruktúrovanou účtovnou jednotkou), účtovná jednotka zverejní:






  a) | typ a výšku poskytnutej podpory vrátane situácií, keď účtovná jednotka pomáhala štruktúrovanej účtovnej jednotke pri získavaní finančnej podpory a |
| --- | --- | --- |

30

Ak počas obdobia vykazovania účtovná jednotka poskytne finančnú alebo inú podporu nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke, v ktorej v minulosti mala alebo v súčasnosti má podiel, bez toho aby mala zmluvnú povinnosť tak urobiť (napr. nakúpi aktíva štruktúrovanej účtovnej jednotky alebo nástroje vydané štruktúrovanou účtovnou jednotkou), účtovná jednotka zverejní:

a)

typ a výšku poskytnutej podpory vrátane situácií, keď účtovná jednotka pomáhala štruktúrovanej účtovnej jednotke pri získavaní finančnej podpory a

| b) | dôvody poskytnutia podpory. |
| --- | --- |

b)

dôvody poskytnutia podpory.

| 31 | Účtovná jednotka zverejní akékoľvek súčasné úmysly poskytnúť finančnú alebo inú podporu nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke vrátane úmyslu poskytnúť štruktúrovanej účtovnej jednotke pomoc pri získavaní finančnej podpory. |
| --- | --- |

31

Účtovná jednotka zverejní akékoľvek súčasné úmysly poskytnúť finančnú alebo inú podporu nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke vrátane úmyslu poskytnúť štruktúrovanej účtovnej jednotke pomoc pri získavaní finančnej podpory.

Dodatok A

Vymedzenie pojmov

Tento dodatok je neoddeliteľnou súčasťou tohto IFRS.

| Príjem zo štruktúrovanej účtovnej jednotky | Na účely tohto IFRS zahŕňa príjem zo štruktúrovanej účtovnej jednotky okrem iného opakujúce sa a neopakujúce sa poplatky, úroky, dividendy, zisky alebo straty z precenenia alebo ukončenia vykazovania podielov v štruktúrovaných účtovných jednotkách a zisky alebo straty z prevodu aktív a záväzkov na štruktúrované účtovné jednotky. |
| --- | --- |
| Podiel v inej účtovnej jednotke | Na účely tohto IFRS znamená podiel v inej účtovnej jednotke zmluvnú a nezmluvnú účasť, ktorá vystavuje účtovnú jednotku riziku premenlivosti výnosov z výkonnosti tejto inej účtovnej jednotky. Podiel v inej účtovnej jednotke možno okrem iného dokladovať držbou nástrojov vlastného imania alebo dlhových nástrojov, ako aj inými formami účasti, ako je poskytovanie finančných prostriedkov, podpora likvidity, zníženie úverového rizika a záruky. Zahŕňa spôsob, akým účtovná jednotka ovláda alebo spoluovláda alebo má podstatný vplyv na druhú účtovnú jednotku. Účtovná jednotka nemá nevyhnutne podiel v inej účtovnej jednotke len z dôvodu typického vzťahu medzi dodávateľom a zákazníkom.
  V odsekoch B7 až B9 sa poskytujú ďalšie informácie o podieloch v iných účtovných jednotkách.
  V odsekoch B55 až B57 štandardu IFRS 10 je vysvetlený pojem premenlivosti výnosov. |
| Štruktúrovaná účtovná jednotka | Účtovná jednotka, ktorá bola navrhnutá tak, aby hlasovacie alebo podobné práva neboli dominantným faktorom pri rozhodovaní o tom, kto túto účtovnú jednotku ovláda, ako napríklad, keď sa niektoré hlasovacie práva týkajú len administratívnych úloh a relevantné činnosti sa riadia prostredníctvom zmluvných dohôd.
  V odsekoch B22 až B24 sa poskytujú ďalšie informácie o štruktúrovaných účtovných jednotkách. |

Príjem zo štruktúrovanej účtovnej jednotky

Na účely tohto IFRS zahŕňa príjem zo štruktúrovanej účtovnej jednotky okrem iného opakujúce sa a neopakujúce sa poplatky, úroky, dividendy, zisky alebo straty z precenenia alebo ukončenia vykazovania podielov v štruktúrovaných účtovných jednotkách a zisky alebo straty z prevodu aktív a záväzkov na štruktúrované účtovné jednotky.

Podiel v inej účtovnej jednotke

Na účely tohto IFRS znamená podiel v inej účtovnej jednotke zmluvnú a nezmluvnú účasť, ktorá vystavuje účtovnú jednotku riziku premenlivosti výnosov z výkonnosti tejto inej účtovnej jednotky. Podiel v inej účtovnej jednotke možno okrem iného dokladovať držbou nástrojov vlastného imania alebo dlhových nástrojov, ako aj inými formami účasti, ako je poskytovanie finančných prostriedkov, podpora likvidity, zníženie úverového rizika a záruky. Zahŕňa spôsob, akým účtovná jednotka ovláda alebo spoluovláda alebo má podstatný vplyv na druhú účtovnú jednotku. Účtovná jednotka nemá nevyhnutne podiel v inej účtovnej jednotke len z dôvodu typického vzťahu medzi dodávateľom a zákazníkom.

V odsekoch B7 až B9 sa poskytujú ďalšie informácie o podieloch v iných účtovných jednotkách.

V odsekoch B55 až B57 štandardu IFRS 10 je vysvetlený pojem premenlivosti výnosov.

Štruktúrovaná účtovná jednotka

Účtovná jednotka, ktorá bola navrhnutá tak, aby hlasovacie alebo podobné práva neboli dominantným faktorom pri rozhodovaní o tom, kto túto účtovnú jednotku ovláda, ako napríklad, keď sa niektoré hlasovacie práva týkajú len administratívnych úloh a relevantné činnosti sa riadia prostredníctvom zmluvných dohôd.

V odsekoch B22 až B24 sa poskytujú ďalšie informácie o štruktúrovaných účtovných jednotkách.

Ďalej uvedené pojmy sú vymedzené v IAS 27 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011), IFRS 10 a IFRS 11 Spoločné dohody a sú použité v tomto IFRS v zmysle vymedzenom v uvedených IFRS:

| — | pridružený podnik |
| --- | --- |

—

pridružený podnik

| — | konsolidovaná účtovná závierka |
| --- | --- |

—

konsolidovaná účtovná závierka

| — | ovládanie účtovnej jednotky |
| --- | --- |

—

ovládanie účtovnej jednotky

| — | metóda vlastného imania |
| --- | --- |

—

metóda vlastného imania

| — | skupina |
| --- | --- |

—

skupina

| — | spoločná dohoda |
| --- | --- |

—

spoločná dohoda

| — | spoluovládanie |
| --- | --- |

—

spoluovládanie

| — | spoločná prevádzka |
| --- | --- |

—

spoločná prevádzka

| — | spoločný podnik |
| --- | --- |

—

spoločný podnik

| — | nekontrolný podiel |
| --- | --- |

—

nekontrolný podiel

| — | materská spoločnosť |
| --- | --- |

—

materská spoločnosť

| — | práva ochranného charakteru |
| --- | --- |

—

práva ochranného charakteru

| — | relevantné činnosti |
| --- | --- |

—

relevantné činnosti

| — | individuálna účtovná závierka |
| --- | --- |

—

individuálna účtovná závierka

| — | osobitný subjekt |
| --- | --- |

—

osobitný subjekt

| — | podstatný vplyv |
| --- | --- |

—

podstatný vplyv

| — | dcérska spoločnosť. |
| --- | --- |

—

dcérska spoločnosť.

Dodatok B

Návod na uplatňovanie

Tento dodatok je neoddeliteľnou súčasťou tohto IFRS. Opisuje sa v ňom uplatňovanie odsekov 1 až 31 a má rovnakú právoplatnosť ako ostatné časti tohto IFRS.

| B1 | Príklady v tomto dodatku predstavujú hypotetické situácie. Hoci niektoré aspekty príkladov sa môžu vyskytnúť v skutočných prípadoch, pri uplatňovaní štandardu IFRS 12 bude potrebné vyhodnotiť všetky relevantné skutočnosti a okolnosti konkrétneho prípadu. |
| --- | --- |

B1

Príklady v tomto dodatku predstavujú hypotetické situácie. Hoci niektoré aspekty príkladov sa môžu vyskytnúť v skutočných prípadoch, pri uplatňovaní štandardu IFRS 12 bude potrebné vyhodnotiť všetky relevantné skutočnosti a okolnosti konkrétneho prípadu.

AGREGÁCIA (ODSEK 4)

| B2 | Účtovná jednotka rozhodne, so zreteľom na svoju situáciu, o miere podrobnosti poskytovaných informácií, aby vyhovela potrebám používateľov, o tom, aký dôraz kladie na rôzne aspekty daných požiadaviek, a o spôsobe agregovania týchto informácií. Je nevyhnutné nájsť rovnováhu medzi preťažením účtovnej závierky nadmernými podrobnosťami, ktoré nemusia pomáhať používateľom účtovnej závierky, a zahmlievaním dôležitých informácií v dôsledku prílišného zoskupovania. |
| --- | --- |

B2

Účtovná jednotka rozhodne, so zreteľom na svoju situáciu, o miere podrobnosti poskytovaných informácií, aby vyhovela potrebám používateľov, o tom, aký dôraz kladie na rôzne aspekty daných požiadaviek, a o spôsobe agregovania týchto informácií. Je nevyhnutné nájsť rovnováhu medzi preťažením účtovnej závierky nadmernými podrobnosťami, ktoré nemusia pomáhať používateľom účtovnej závierky, a zahmlievaním dôležitých informácií v dôsledku prílišného zoskupovania.

| B3 | Účtovná jednotka môže agregovať zverejňované informácie vyžadované podľa tohto IFRS za podiely v podobných účtovných jednotkách, ak je agregovanie v súlade s cieľom zverejňovania a požiadavkou uvedenou v odseku B4 a nezahmlievajú sa ním poskytované informácie. Účtovná jednotka zverejní, ako agregovala svoje podiely v podobných účtovných jednotkách. |
| --- | --- |

B3

Účtovná jednotka môže agregovať zverejňované informácie vyžadované podľa tohto IFRS za podiely v podobných účtovných jednotkách, ak je agregovanie v súlade s cieľom zverejňovania a požiadavkou uvedenou v odseku B4 a nezahmlievajú sa ním poskytované informácie. Účtovná jednotka zverejní, ako agregovala svoje podiely v podobných účtovných jednotkách.

| B4 | Účtovná jednotka prezentuje informácie osobitne za podiely v:






  a) | dcérskych spoločnostiach, |
| --- | --- | --- |

B4

Účtovná jednotka prezentuje informácie osobitne za podiely v:

a)

dcérskych spoločnostiach,

| b) | spoločných podnikoch; |
| --- | --- |

b)

spoločných podnikoch;

| c) | spoločných prevádzkach; |
| --- | --- |

c)

spoločných prevádzkach;

| d) | pridružených podnikoch a |
| --- | --- |

d)

pridružených podnikoch a

| e) | nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách. |
| --- | --- |

e)

nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách.

| B5 | Účtovná jednotka pri rozhodovaní, či má informácie agregovať, zváži kvantitatívne a kvalitatívne informácie o rozličných charakteristikách rizík a výnosov každej účtovnej jednotky, o ktorej uvažuje na účely agregovania, a význam každej takejto účtovnej jednotky pre vykazujúcu účtovnú jednotku. Účtovná jednotka prezentuje zverejnenia spôsobom, ktorý jasne vysvetľuje používateľom účtovnej závierky povahu a rozsah podielov v týchto iných účtovných jednotkách. |
| --- | --- |

B5

Účtovná jednotka pri rozhodovaní, či má informácie agregovať, zváži kvantitatívne a kvalitatívne informácie o rozličných charakteristikách rizík a výnosov každej účtovnej jednotky, o ktorej uvažuje na účely agregovania, a význam každej takejto účtovnej jednotky pre vykazujúcu účtovnú jednotku. Účtovná jednotka prezentuje zverejnenia spôsobom, ktorý jasne vysvetľuje používateľom účtovnej závierky povahu a rozsah podielov v týchto iných účtovných jednotkách.

| B6 | Medzi príklady úrovne agregácie v rámci tried účtovných jednotiek uvedených v odseku B4, ktoré by mohli byť vhodné, patria:






  a) | povaha činností (napr. výskumná a vývojová účtovná jednotka, subjekt zabezpečujúci revolvingovú sekuritizáciu kreditných kariet), |
| --- | --- | --- |

B6

Medzi príklady úrovne agregácie v rámci tried účtovných jednotiek uvedených v odseku B4, ktoré by mohli byť vhodné, patria:

a)

povaha činností (napr. výskumná a vývojová účtovná jednotka, subjekt zabezpečujúci revolvingovú sekuritizáciu kreditných kariet),

| b) | klasifikácia odvetvia, |
| --- | --- |

b)

klasifikácia odvetvia,

| c) | zemepisné umiestnenie (napr. krajina alebo región). |
| --- | --- |

c)

zemepisné umiestnenie (napr. krajina alebo región).

PODIELY V INÝCH ÚČTOVNÝCH JEDNOTKÁCH

| B7 | Podiel v inej účtovnej jednotke znamená zmluvnú a nezmluvnú zainteresovanosť, ktorá účtovnú jednotku vystavuje riziku premenlivosti výnosov z výkonnosti tejto druhej účtovnej jednotky. Zváženie účelu a plánovaného zámeru inej účtovnej jednotky môže vykazujúcej účtovnej jednotke pomôcť pri posudzovaní, či má podiel v tejto účtovnej jednotke, a teda či je povinná zverejňovať informácie podľa tohto IFRS. Súčasťou tohto posúdenia je zváženie rizík, ktoré mala táto iná účtovná jednotka vytvoriť, a rizík, ktoré mala táto iné účtovná jednotka postúpiť na vykazujúcu účtovnú jednotku a ostatné strany. |
| --- | --- |

B7

Podiel v inej účtovnej jednotke znamená zmluvnú a nezmluvnú zainteresovanosť, ktorá účtovnú jednotku vystavuje riziku premenlivosti výnosov z výkonnosti tejto druhej účtovnej jednotky. Zváženie účelu a plánovaného zámeru inej účtovnej jednotky môže vykazujúcej účtovnej jednotke pomôcť pri posudzovaní, či má podiel v tejto účtovnej jednotke, a teda či je povinná zverejňovať informácie podľa tohto IFRS. Súčasťou tohto posúdenia je zváženie rizík, ktoré mala táto iná účtovná jednotka vytvoriť, a rizík, ktoré mala táto iné účtovná jednotka postúpiť na vykazujúcu účtovnú jednotku a ostatné strany.

| B8 | Vykazujúca účtovná jednotka je obvykle vystavená riziku premenlivosti výnosov z výkonnosti inej účtovnej jednotky držbou nástrojov (ako sú napríklad nástroje vlastného imania alebo dlhové nástroje vydané touto inou účtovnou jednotkou) alebo z dôvodu inej účasti, ktorá absorbuje premenlivosť. Predpokladajme napríklad, že štruktúrovaná účtovná jednotka má v držbe úverové portfólio. Štruktúrovaná účtovná jednotka získa swap na kreditné zlyhanie od inej účtovnej jednotky (vykazujúcej účtovnej jednotky) na svoju ochranu pred nesplácaním istiny a splátok úrokov z úverov. Vykazujúca účtovná jednotka má účasť v inej účtovnej jednotke, čo ju vystavuje riziku premenlivosti výnosov z výkonnosti štruktúrovanej účtovnej jednotky, pretože swap na kreditné zlyhanie absorbuje premenlivosť výnosov štruktúrovanej účtovnej jednotky. |
| --- | --- |

B8

Vykazujúca účtovná jednotka je obvykle vystavená riziku premenlivosti výnosov z výkonnosti inej účtovnej jednotky držbou nástrojov (ako sú napríklad nástroje vlastného imania alebo dlhové nástroje vydané touto inou účtovnou jednotkou) alebo z dôvodu inej účasti, ktorá absorbuje premenlivosť. Predpokladajme napríklad, že štruktúrovaná účtovná jednotka má v držbe úverové portfólio. Štruktúrovaná účtovná jednotka získa swap na kreditné zlyhanie od inej účtovnej jednotky (vykazujúcej účtovnej jednotky) na svoju ochranu pred nesplácaním istiny a splátok úrokov z úverov. Vykazujúca účtovná jednotka má účasť v inej účtovnej jednotke, čo ju vystavuje riziku premenlivosti výnosov z výkonnosti štruktúrovanej účtovnej jednotky, pretože swap na kreditné zlyhanie absorbuje premenlivosť výnosov štruktúrovanej účtovnej jednotky.

| B9 | Niektoré nástroje sú určené na prevod rizika z vykazujúcej účtovnej jednotky na inú účtovnú jednotku. Takéto nástroje spôsobujú premenlivosť výnosov z tejto inej účtovnej jednotky, ale obvykle nevystavujú vykazujúcu účtovnú jednotku premenlivosti výnosov z výkonnosti tejto inej účtovnej jednotky. Predpokladajme napríklad, že štruktúrovaná účtovná jednotka bola zriadená na to, aby poskytovala investičné príležitosti pre investorov, ktorí si želajú znášať úverové riziko účtovnej jednotky Z (účtovná jednotka Z nie je spriaznenou stranou žiadnej strany zúčastňujúcej sa na dohode). Štruktúrovaná účtovná jednotka získa finančné prostriedky vydaním poukážok, ktoré sú viazané na úverové riziko účtovnej jednotky Z, investorom (úverovo viazané poukážky) a výnosy používa na investovanie do portfólia bezrizikových finančných aktív. Štruktúrovaná účtovná jednotka sa vystaví úverovému riziku účtovnej jednotky Z uzatvorením swapu na kreditné zlyhanie (CDS) s druhou zmluvnou stranou swapu. CDS postupuje úverové riziko účtovnej jednotky Z na štruktúrovanú účtovnú jednotku za poplatok zaplatený druhej zmluvnej strane swapu. Investori do štruktúrovanej účtovnej jednotky získavajú vyššiu návratnosť, ktorá odráža tak výnosy štruktúrovanej účtovnej jednotky z jej portfólia aktív, ako aj poplatok za CDS. Zmluvná strana swapu nemá účasť v štruktúrovanej účtovnej jednotke, ktorá by ju vystavovala riziku premenlivosti výnosov z výkonnosti štruktúrovanej účtovnej jednotky, pretože CDS skôr prevádza premenlivosť na štruktúrovanú účtovnú jednotku a neabsorbuje premenlivosť výnosov štruktúrovanej účtovnej jednotky. |
| --- | --- |

B9

Niektoré nástroje sú určené na prevod rizika z vykazujúcej účtovnej jednotky na inú účtovnú jednotku. Takéto nástroje spôsobujú premenlivosť výnosov z tejto inej účtovnej jednotky, ale obvykle nevystavujú vykazujúcu účtovnú jednotku premenlivosti výnosov z výkonnosti tejto inej účtovnej jednotky. Predpokladajme napríklad, že štruktúrovaná účtovná jednotka bola zriadená na to, aby poskytovala investičné príležitosti pre investorov, ktorí si želajú znášať úverové riziko účtovnej jednotky Z (účtovná jednotka Z nie je spriaznenou stranou žiadnej strany zúčastňujúcej sa na dohode). Štruktúrovaná účtovná jednotka získa finančné prostriedky vydaním poukážok, ktoré sú viazané na úverové riziko účtovnej jednotky Z, investorom (úverovo viazané poukážky) a výnosy používa na investovanie do portfólia bezrizikových finančných aktív. Štruktúrovaná účtovná jednotka sa vystaví úverovému riziku účtovnej jednotky Z uzatvorením swapu na kreditné zlyhanie (CDS) s druhou zmluvnou stranou swapu. CDS postupuje úverové riziko účtovnej jednotky Z na štruktúrovanú účtovnú jednotku za poplatok zaplatený druhej zmluvnej strane swapu. Investori do štruktúrovanej účtovnej jednotky získavajú vyššiu návratnosť, ktorá odráža tak výnosy štruktúrovanej účtovnej jednotky z jej portfólia aktív, ako aj poplatok za CDS. Zmluvná strana swapu nemá účasť v štruktúrovanej účtovnej jednotke, ktorá by ju vystavovala riziku premenlivosti výnosov z výkonnosti štruktúrovanej účtovnej jednotky, pretože CDS skôr prevádza premenlivosť na štruktúrovanú účtovnú jednotku a neabsorbuje premenlivosť výnosov štruktúrovanej účtovnej jednotky.

ZHRNUTIE FINANČNÝCH INFORMÁCIÍ ZA DCÉRSKE SPOLOČNOSTI, SPOLOČNÉ PODNIKY A PRIDRUŽENÉ PODNIKY (ODSEKY 12 A 21)

| B10 | Za každú dcérsku spoločnosť, ktorá má nekontrolné podiely, ktoré sú pre vykazujúcu účtovnú jednotku podstatné, účtovná jednotka zverejní:






  a) | dividendy vyplatené z nekontrolných podielov, |
| --- | --- | --- |

B10

Za každú dcérsku spoločnosť, ktorá má nekontrolné podiely, ktoré sú pre vykazujúcu účtovnú jednotku podstatné, účtovná jednotka zverejní:

a)

dividendy vyplatené z nekontrolných podielov,

| b) | zhrnutie finančných informácií o aktívach, záväzkoch, zisku alebo strate a peňažných tokoch dcérskej spoločnosti, ktoré používateľom umožnia pochopiť podiel, aký nekontrolné podiely majú na činnostiach a peňažných tokoch skupiny. Informácie by mohli okrem iného zahŕňať napríklad krátkodobé aktíva, dlhodobé aktíva, krátkodobé záväzky, dlhodobé záväzky, príjmy, zisk alebo stratu a celkový komplexný výsledok. |
| --- | --- |

b)

zhrnutie finančných informácií o aktívach, záväzkoch, zisku alebo strate a peňažných tokoch dcérskej spoločnosti, ktoré používateľom umožnia pochopiť podiel, aký nekontrolné podiely majú na činnostiach a peňažných tokoch skupiny. Informácie by mohli okrem iného zahŕňať napríklad krátkodobé aktíva, dlhodobé aktíva, krátkodobé záväzky, dlhodobé záväzky, príjmy, zisk alebo stratu a celkový komplexný výsledok.

| B11 | Zhrnutie finančných informácií, ktoré sa vyžadujú v odseku B10 písm. b), obsahuje sumy pred vnútroskupinovými elimináciami. |
| --- | --- |

B11

Zhrnutie finančných informácií, ktoré sa vyžadujú v odseku B10 písm. b), obsahuje sumy pred vnútroskupinovými elimináciami.

| B12 | Za každý spoločný podnik a pridružený podnik, ktoré sú pre vykazujúcu účtovnú jednotku podstatné, účtovná jednotka zverejní:






  a) | dividendy prijaté od spoločného podniku alebo pridruženého podniku, |
| --- | --- | --- |

B12

Za každý spoločný podnik a pridružený podnik, ktoré sú pre vykazujúcu účtovnú jednotku podstatné, účtovná jednotka zverejní:

a)

dividendy prijaté od spoločného podniku alebo pridruženého podniku,

| b) | zhrnutie finančných informácií o spoločnom podniku alebo pridruženom podniku (pozri odseky B14 a B15) okrem iného vrátane:






  (i) | krátkodobých aktív, |
| --- | --- | --- |

b)

zhrnutie finančných informácií o spoločnom podniku alebo pridruženom podniku (pozri odseky B14 a B15) okrem iného vrátane:

(i)

krátkodobých aktív,

| (ii) | dlhodobých aktív, |
| --- | --- |

(ii)

dlhodobých aktív,

| (iii) | krátkodobých záväzkov, |
| --- | --- |

(iii)

krátkodobých záväzkov,

| (iv) | dlhodobých záväzkov, |
| --- | --- |

(iv)

dlhodobých záväzkov,

| (v) | príjmov, |
| --- | --- |

(v)

príjmov,

| (vi) | zisku alebo straty z pokračujúcich činností, |
| --- | --- |

(vi)

zisku alebo straty z pokračujúcich činností,

| (vii) | zisku alebo straty z ukončených činností po zdanení, |
| --- | --- |

(vii)

zisku alebo straty z ukončených činností po zdanení,

| (viii) | iného komplexného výsledku, |
| --- | --- |

(viii)

iného komplexného výsledku,

| (ix) | komplexného výsledku celkom. |
| --- | --- |

(ix)

komplexného výsledku celkom.

| B13 | Okrem zhrnutia finančných informácií, ktoré sa vyžadujú v odseku B12, účtovná jednotka zverejní za každý spoločný podnik, ktorý je pre vykazujúcu účtovnú jednotku podstatný, hodnotu:






  a) | peňazí a peňažných ekvivalentov zahrnutých v odseku B12 písm. b) bod i), |
| --- | --- | --- |

B13

Okrem zhrnutia finančných informácií, ktoré sa vyžadujú v odseku B12, účtovná jednotka zverejní za každý spoločný podnik, ktorý je pre vykazujúcu účtovnú jednotku podstatný, hodnotu:

a)

peňazí a peňažných ekvivalentov zahrnutých v odseku B12 písm. b) bod i),

| b) | krátkodobých finančných záväzkov (okrem obchodných a iných záväzkov a rezerv) zahrnutých v odseku B12 ods. b) bod iii), |
| --- | --- |

b)

krátkodobých finančných záväzkov (okrem obchodných a iných záväzkov a rezerv) zahrnutých v odseku B12 ods. b) bod iii),

| c) | dlhodobých finančných záväzkov (okrem obchodných a iných záväzkov a rezerv) zahrnutých v odseku B12 ods. b) bod iv), |
| --- | --- |

c)

dlhodobých finančných záväzkov (okrem obchodných a iných záväzkov a rezerv) zahrnutých v odseku B12 ods. b) bod iv),

| d) | odpisov hmotného a nehmotného majetku; |
| --- | --- |

d)

odpisov hmotného a nehmotného majetku;

| e) | úrokových výnosov, |
| --- | --- |

e)

úrokových výnosov,

| f) | úrokových nákladov, |
| --- | --- |

f)

úrokových nákladov,

| g) | nákladov alebo výnosov dane z príjmov. |
| --- | --- |

g)

nákladov alebo výnosov dane z príjmov.

| B14 | Zhrnutie finančných informácií prezentované v súlade s odsekmi B12 a B13 musí obsahovať sumy zahrnuté v účtovnej závierke spoločného podniku alebo pridruženého podniku podľa štandardov IFRS (a nie podiel účtovnej jednotky na týchto sumách). Ak účtovná jednotka účtuje svoje podiely v spoločnom podniku alebo pridruženom podniku použitím metódy vlastného imania:






  a) | sumy zahrnuté v účtovnej závierke spoločného podniku alebo pridruženého podniku podľa štandardov IFRS sa musia upraviť tak, aby odrážali úpravy urobené účtovnou jednotkou pri použití metódy vlastného imania, ako sú napríklad úpravy reálnej hodnoty urobené v čase nadobudnutia a úpravy zohľadňujúce rozdiely v účtovných politikách, |
| --- | --- | --- |

B14

Zhrnutie finančných informácií prezentované v súlade s odsekmi B12 a B13 musí obsahovať sumy zahrnuté v účtovnej závierke spoločného podniku alebo pridruženého podniku podľa štandardov IFRS (a nie podiel účtovnej jednotky na týchto sumách). Ak účtovná jednotka účtuje svoje podiely v spoločnom podniku alebo pridruženom podniku použitím metódy vlastného imania:

a)

sumy zahrnuté v účtovnej závierke spoločného podniku alebo pridruženého podniku podľa štandardov IFRS sa musia upraviť tak, aby odrážali úpravy urobené účtovnou jednotkou pri použití metódy vlastného imania, ako sú napríklad úpravy reálnej hodnoty urobené v čase nadobudnutia a úpravy zohľadňujúce rozdiely v účtovných politikách,

| b) | účtovná jednotka poskytne zosúhlasenie prezentovaného zhrnutia finančných informácií s účtovnou hodnotou podielu v spoločnom podniku alebo pridruženom podniku. |
| --- | --- |

b)

účtovná jednotka poskytne zosúhlasenie prezentovaného zhrnutia finančných informácií s účtovnou hodnotou podielu v spoločnom podniku alebo pridruženom podniku.

| B15 | Účtovná jednotka môže prezentovať zhrnutie finančných informácií, ktoré sa vyžadujú v odsekoch B12 a B13, na základe účtovnej závierky spoločného podniku alebo pridruženého podniku, ak:






  a) | účtovná jednotka oceňuje svoj podiel v spoločnom podniku alebo pridruženom podniku reálnou hodnotou v súlade so štandardom IAS 28 (v zmení zmenenom a doplnenom v roku 2011) a |
| --- | --- | --- |

B15

Účtovná jednotka môže prezentovať zhrnutie finančných informácií, ktoré sa vyžadujú v odsekoch B12 a B13, na základe účtovnej závierky spoločného podniku alebo pridruženého podniku, ak:

a)

účtovná jednotka oceňuje svoj podiel v spoločnom podniku alebo pridruženom podniku reálnou hodnotou v súlade so štandardom IAS 28 (v zmení zmenenom a doplnenom v roku 2011) a

| b) | spoločný podnik alebo pridružený podnik nezostavuje účtovnú závierku podľa štandardov IFRS a príprava na tomto základe by bola nevykonateľná alebo by spôsobila neprimerané náklady. |
| --- | --- |

b)

spoločný podnik alebo pridružený podnik nezostavuje účtovnú závierku podľa štandardov IFRS a príprava na tomto základe by bola nevykonateľná alebo by spôsobila neprimerané náklady.

V takom prípade účtovná jednotka zverejní, na akom základe pripravila zhrnutie finančných informácií.

| B16 | Účtovná jednotka zverejní súhrn účtovnej hodnoty všetkých podielov vo všetkých individuálne nepodstatných spoločných podnikoch alebo pridružených podnikoch, ktoré účtuje použitím metódy vlastného imania. Účtovná jednotka zverejní osobitne súhrnnú sumu svojho podielu v týchto spoločných podnikoch alebo pridružených podnikoch na:






  a) | zisku alebo strate z pokračujúcich činností, |
| --- | --- | --- |

B16

Účtovná jednotka zverejní súhrn účtovnej hodnoty všetkých podielov vo všetkých individuálne nepodstatných spoločných podnikoch alebo pridružených podnikoch, ktoré účtuje použitím metódy vlastného imania. Účtovná jednotka zverejní osobitne súhrnnú sumu svojho podielu v týchto spoločných podnikoch alebo pridružených podnikoch na:

a)

zisku alebo strate z pokračujúcich činností,

| b) | zisku alebo strate z ukončených činností po zdanení, |
| --- | --- |

b)

zisku alebo strate z ukončených činností po zdanení,

| c) | inom komplexnom výsledku, |
| --- | --- |

c)

inom komplexnom výsledku,

| d) | komplexnom výsledku celkom. |
| --- | --- |

d)

komplexnom výsledku celkom.

Účtovná jednotka zverejní informácie osobitne za spoločné podniky a pridružené podniky.

| B17 | Keď je podiel účtovnej jednotky v dcérskej spoločnosti, spoločnom podniku alebo pridruženom podniku (alebo časť jej podielu v spoločnom podniku alebo pridruženom podniku) klasifikovaný ako držaný na predaj v súlade so štandardom IFRS 5 Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončenie činnosti, účtovná jednotka nie je povinná zverejniť zhrnutie finančných informácií za túto dcérsku spoločnosť, spoločný podnik alebo pridružený podnik v súlade s odsekmi B10 až B16. |
| --- | --- |

B17

Keď je podiel účtovnej jednotky v dcérskej spoločnosti, spoločnom podniku alebo pridruženom podniku (alebo časť jej podielu v spoločnom podniku alebo pridruženom podniku) klasifikovaný ako držaný na predaj v súlade so štandardom IFRS 5 Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončenie činnosti, účtovná jednotka nie je povinná zverejniť zhrnutie finančných informácií za túto dcérsku spoločnosť, spoločný podnik alebo pridružený podnik v súlade s odsekmi B10 až B16.

ZÁVÄZKY ZA SPOLOČNÉ PODNIKY (ODSEK 23 PÍSM. A))

| B18 | Účtovná jednotka zverejní celkové záväzky, ktoré prijala, ale ktoré k dátumu vykazovania nevykázala (vrátane svojho podielu na záväzkoch prijatých spolu s ostatnými investormi spoluovládajúcimi spoločný podnik) súvisiace s jej podielmi v spoločných podnikoch. Záväzky sú také záväzky, ktoré môžu viesť k budúcemu odlevu peňažných prostriedkov alebo iných zdrojov. |
| --- | --- |

B18

Účtovná jednotka zverejní celkové záväzky, ktoré prijala, ale ktoré k dátumu vykazovania nevykázala (vrátane svojho podielu na záväzkoch prijatých spolu s ostatnými investormi spoluovládajúcimi spoločný podnik) súvisiace s jej podielmi v spoločných podnikoch. Záväzky sú také záväzky, ktoré môžu viesť k budúcemu odlevu peňažných prostriedkov alebo iných zdrojov.

| B19 | Medzi nevykázané záväzky, ktoré môžu viesť k budúcemu odlevu peňažných prostriedkov alebo iných zdrojov, patria:






  a) | nevykázané záväzky prispieť k finančným prostriedkom alebo zdrojom napríklad v dôsledku:






  (i) | dohôd o založení alebo nadobudnutí spoločného podniku (ktoré si napríklad vyžadujú, aby účtovná jednotka prispievala finančnými prostriedkami počas určitého obdobia), |
| --- | --- | --- | --- |

B19

Medzi nevykázané záväzky, ktoré môžu viesť k budúcemu odlevu peňažných prostriedkov alebo iných zdrojov, patria:

a)

nevykázané záväzky prispieť k finančným prostriedkom alebo zdrojom napríklad v dôsledku:

(i)

dohôd o založení alebo nadobudnutí spoločného podniku (ktoré si napríklad vyžadujú, aby účtovná jednotka prispievala finančnými prostriedkami počas určitého obdobia),

| (ii) | kapitálovo náročných projektov realizovaných spoločným podnikom, |
| --- | --- |

(ii)

kapitálovo náročných projektov realizovaných spoločným podnikom,

| (iii) | nepodmienených povinností týkajúcich sa nakupovania pozostávajúcich z obstarávania vybavenia, zásob alebo služieb, ktoré sa účtovná jednotka zaviazala nakupovať od alebo v mene spoločného podniku, |
| --- | --- |

(iii)

nepodmienených povinností týkajúcich sa nakupovania pozostávajúcich z obstarávania vybavenia, zásob alebo služieb, ktoré sa účtovná jednotka zaviazala nakupovať od alebo v mene spoločného podniku,

| (iv) | nevykázaných záväzkov poskytnúť spoločnému podniku úvery alebo inú finančnú podporu, |
| --- | --- |

(iv)

nevykázaných záväzkov poskytnúť spoločnému podniku úvery alebo inú finančnú podporu,

| (v) | nevykázaných záväzkov vložiť zdroje do spoločného podniku, ako sú aktíva alebo služby: |
| --- | --- |

(v)

nevykázaných záväzkov vložiť zdroje do spoločného podniku, ako sú aktíva alebo služby:

| (vi) | iných nezrušiteľných nevykázaných záväzkov týkajúcich sa spoločného podniku, |
| --- | --- |

(vi)

iných nezrušiteľných nevykázaných záväzkov týkajúcich sa spoločného podniku,

| b) | nevykázané záväzky na nadobudnutie vlastníckeho podielu inej strany (alebo časti tohto vlastníckeho podielu) v spoločnom podniku, ak nastane alebo nenastane určitá udalosť v budúcnosti. |
| --- | --- |

b)

nevykázané záväzky na nadobudnutie vlastníckeho podielu inej strany (alebo časti tohto vlastníckeho podielu) v spoločnom podniku, ak nastane alebo nenastane určitá udalosť v budúcnosti.

| B20 | Požiadavky a príklady uvedené v odsekoch B18 a B19 ilustrujú niektoré typy zverejnení, ktoré sa vyžadujú v odseku 18 štandardu IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách. |
| --- | --- |

B20

Požiadavky a príklady uvedené v odsekoch B18 a B19 ilustrujú niektoré typy zverejnení, ktoré sa vyžadujú v odseku 18 štandardu IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách.

PODIELY V NEKONSOLIDOVANÝCH ŠTRUKTÚROVANÝCH ÚČTOVNÝCH JEDNOTKÁCH (ODSEKY 24 AŽ 31)

Štruktúrované účtovné jednotky

| B21 | Štruktúrovaná účtovná jednotka je účtovná jednotka, ktorá bola navrhnutá tak, aby hlasovacie alebo podobné práva neboli dominantným faktorom pri rozhodovaní o tom, kto túto účtovnú jednotku ovláda, ako napríklad keď sa niektoré hlasovacie práva týkajú len administratívnych úloh a relevantné činnosti sa riadia prostredníctvom zmluvných dohôd. |
| --- | --- |

B21

Štruktúrovaná účtovná jednotka je účtovná jednotka, ktorá bola navrhnutá tak, aby hlasovacie alebo podobné práva neboli dominantným faktorom pri rozhodovaní o tom, kto túto účtovnú jednotku ovláda, ako napríklad keď sa niektoré hlasovacie práva týkajú len administratívnych úloh a relevantné činnosti sa riadia prostredníctvom zmluvných dohôd.

| B22 | Štruktúrovaná účtovná jednotka má často niektoré alebo všetky z týchto vlastností alebo atribútov:






  a) | obmedzené činnosti, |
| --- | --- | --- |

B22

Štruktúrovaná účtovná jednotka má často niektoré alebo všetky z týchto vlastností alebo atribútov:

a)

obmedzené činnosti,

| b) | úzky a presne vymedzený cieľ, ako je realizovanie daňovo efektívneho lízingu, vykonávanie výskumných a vývojových činností, poskytovanie kapitálu alebo finančných prostriedkov účtovnej jednotke alebo poskytovanie investičných príležitostí investorom postúpením rizík a výhod spojených s aktívami štruktúrovanej účtovnej jednotky na investorov, |
| --- | --- |

b)

úzky a presne vymedzený cieľ, ako je realizovanie daňovo efektívneho lízingu, vykonávanie výskumných a vývojových činností, poskytovanie kapitálu alebo finančných prostriedkov účtovnej jednotke alebo poskytovanie investičných príležitostí investorom postúpením rizík a výhod spojených s aktívami štruktúrovanej účtovnej jednotky na investorov,

| c) | nedostatok vlastného imania, ktoré by štruktúrovanej účtovnej jednotke umožnili financovať jej činnosti bez podriadenej finančnej podpory, |
| --- | --- |

c)

nedostatok vlastného imania, ktoré by štruktúrovanej účtovnej jednotke umožnili financovať jej činnosti bez podriadenej finančnej podpory,

| d) | financovanie v podobe viacerých zmluvne naviazaných nástrojov pre investorov, aby vytvorili koncentrácie úverových a iných rizík (tranže). |
| --- | --- |

d)

financovanie v podobe viacerých zmluvne naviazaných nástrojov pre investorov, aby vytvorili koncentrácie úverových a iných rizík (tranže).

| B23 | Medzi príklady účtovných jednotiek, ktoré sa považujú za štruktúrované účtovné jednotky, okrem iného patria:






  a) | účelové jednotky zaoberajúce sa sekuritizáciou, |
| --- | --- | --- |

B23

Medzi príklady účtovných jednotiek, ktoré sa považujú za štruktúrované účtovné jednotky, okrem iného patria:

a)

účelové jednotky zaoberajúce sa sekuritizáciou,

| b) | financovanie kryté aktívami, |
| --- | --- |

b)

financovanie kryté aktívami,

| c) | niektoré investičné fondy. |
| --- | --- |

c)

niektoré investičné fondy.

| B24 | Účtovná jednotka, ktorá je ovládaná prostredníctvom hlasovacích práv, nie je štruktúrovanou účtovnou jednotkou jednoducho preto, že napríklad dostáva finančné prostriedky od tretích strán po reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

B24

Účtovná jednotka, ktorá je ovládaná prostredníctvom hlasovacích práv, nie je štruktúrovanou účtovnou jednotkou jednoducho preto, že napríklad dostáva finančné prostriedky od tretích strán po reštrukturalizácii.

Povaha rizík z podielov v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách (odseky 29 až 31)

| B25 | Okrem informácií, ktoré sa vyžadujú v odsekoch 29 až 31, účtovná jednotka zverejní doplňujúce informácie, ktoré sú potrebné na splnenie cieľa zverejňovania uvedeného v odseku 24 písm. b). |
| --- | --- |

B25

Okrem informácií, ktoré sa vyžadujú v odsekoch 29 až 31, účtovná jednotka zverejní doplňujúce informácie, ktoré sú potrebné na splnenie cieľa zverejňovania uvedeného v odseku 24 písm. b).

| B26 | Príkladmi doplňujúcich informácií, ktoré by v závislosti od okolností mohli byť relevantné pre posúdenie rizík, ktorým je účtovná jednotka vystavená, keď má podiel v nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke, sú:






  a) | podmienky dohody, ktoré by od účtovnej jednotky mohli vyžadovať, aby poskytla finančnú podporu nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke (napr. dohody týkajúce sa likvidity alebo udalosti spúšťajúce zmeny úverových ratingov spojené s povinnosťami kúpiť aktíva štruktúrovanej účtovnej jednotky alebo poskytnúť jej finančnú podporu) vrátane:






  (i) | opisu udalostí alebo okolností, ktoré by mohli vykazujúcu účtovnú jednotku vystaviť strate, |
| --- | --- | --- | --- |

B26

Príkladmi doplňujúcich informácií, ktoré by v závislosti od okolností mohli byť relevantné pre posúdenie rizík, ktorým je účtovná jednotka vystavená, keď má podiel v nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke, sú:

a)

podmienky dohody, ktoré by od účtovnej jednotky mohli vyžadovať, aby poskytla finančnú podporu nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke (napr. dohody týkajúce sa likvidity alebo udalosti spúšťajúce zmeny úverových ratingov spojené s povinnosťami kúpiť aktíva štruktúrovanej účtovnej jednotky alebo poskytnúť jej finančnú podporu) vrátane:

(i)

opisu udalostí alebo okolností, ktoré by mohli vykazujúcu účtovnú jednotku vystaviť strate,

| (ii) | existencie akýchkoľvek podmienok, ktoré by obmedzovali povinnosti, |
| --- | --- |

(ii)

existencie akýchkoľvek podmienok, ktoré by obmedzovali povinnosti,

| (iii) | existencie akýchkoľvek iných strán, ktoré poskytujú finančnú podporu a v prípade, ak existujú, poradie vykazujúcej účtovnej jednotky v porovnaní s týmito ostatnými stranami, |
| --- | --- |

(iii)

existencie akýchkoľvek iných strán, ktoré poskytujú finančnú podporu a v prípade, ak existujú, poradie vykazujúcej účtovnej jednotky v porovnaní s týmito ostatnými stranami,

| b) | straty, ktoré účtovnej jednotke vznikli počas obdobia vykazovania, súvisiace s jej podielmi v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách, |
| --- | --- |

b)

straty, ktoré účtovnej jednotke vznikli počas obdobia vykazovania, súvisiace s jej podielmi v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách,

| c) | typy príjmov účtovnej jednotky počas obdobia vykazovania z jej podielov v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách, |
| --- | --- |

c)

typy príjmov účtovnej jednotky počas obdobia vykazovania z jej podielov v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách,

| d) | či sa od účtovnej jednotky vyžaduje, aby absorbovala straty nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke pred ostatnými stranami, maximálny limit týchto strát pre účtovnú jednotku a (ak to prichádza do úvahy) poradie a sumy potenciálnych strát, ktoré znášajú strany, ktorých podiely v nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke sú nižšie, ako podiely účtovnej jednotky, |
| --- | --- |

d)

či sa od účtovnej jednotky vyžaduje, aby absorbovala straty nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke pred ostatnými stranami, maximálny limit týchto strát pre účtovnú jednotku a (ak to prichádza do úvahy) poradie a sumy potenciálnych strát, ktoré znášajú strany, ktorých podiely v nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotke sú nižšie, ako podiely účtovnej jednotky,

| e) | informácie o akýchkoľvek dohodách týkajúcich sa likvidity, zárukách alebo ostatných záväzkoch s tretími stranami, ktoré by mohli ovplyvniť reálnu hodnotu alebo riziko podielov účtovnej jednotky v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách, |
| --- | --- |

e)

informácie o akýchkoľvek dohodách týkajúcich sa likvidity, zárukách alebo ostatných záväzkoch s tretími stranami, ktoré by mohli ovplyvniť reálnu hodnotu alebo riziko podielov účtovnej jednotky v nekonsolidovaných štruktúrovaných účtovných jednotkách,

| f) | akékoľvek problémy, s ktorými sa nekonsolidovaná štruktúrovaná účtová jednotka stretla pri financovaní činností počas obdobia vykazovania, |
| --- | --- |

f)

akékoľvek problémy, s ktorými sa nekonsolidovaná štruktúrovaná účtová jednotka stretla pri financovaní činností počas obdobia vykazovania,

| g) | v súvislosti s financovaním nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotky, formy financovania (napr. obchodný cenný papier alebo strednodobé zmenky) a ich vážená priemerná životnosť. Tieto informácie môžu zahŕňať analýzu splatnosti aktív a financovanie nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotky, ak štruktúrovaná účtovná jednotka má dlhodobejšie aktíva financované krátkodobejšími finančnými prostriedkami. |
| --- | --- |

g)

v súvislosti s financovaním nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotky, formy financovania (napr. obchodný cenný papier alebo strednodobé zmenky) a ich vážená priemerná životnosť. Tieto informácie môžu zahŕňať analýzu splatnosti aktív a financovanie nekonsolidovanej štruktúrovanej účtovnej jednotky, ak štruktúrovaná účtovná jednotka má dlhodobejšie aktíva financované krátkodobejšími finančnými prostriedkami.

Dodatok C

Dátum nadobudnutia účinnosti a prechodné ustanovenia

Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť tohto IFRS a má rovnakú platnosť, ako ostatné časti tohto IFRS.

DÁTUM ÚČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA

| C1 | Účtovná jednotka uplatní tento IFRS na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2013 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. |
| --- | --- |

C1

Účtovná jednotka uplatní tento IFRS na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2013 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené.

| C2 | Účtovnej jednotke sa odporúča, aby poskytovala informácie požadované v tomto IFRS skôr ako za ročné obdobia začínajúce sa 1. januára 2013 alebo po tomto dátume. Poskytovanie niektorých zo zverejnení, ktoré sa vyžadujú týmto IFRS, nenúti účtovnú jednotku, aby začala spĺňať všetky požiadavky tohto IFRS alebo uplatňovať IFRS 10, IFRS 11, IAS 27 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011) a IAS 27 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011) skôr. |
| --- | --- |

C2

Účtovnej jednotke sa odporúča, aby poskytovala informácie požadované v tomto IFRS skôr ako za ročné obdobia začínajúce sa 1. januára 2013 alebo po tomto dátume. Poskytovanie niektorých zo zverejnení, ktoré sa vyžadujú týmto IFRS, nenúti účtovnú jednotku, aby začala spĺňať všetky požiadavky tohto IFRS alebo uplatňovať IFRS 10, IFRS 11, IAS 27 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011) a IAS 27 (v znení zmenenom a doplnenom v roku 2011) skôr.

ODKAZY NA IFRS 9

| C3 | Ak účtovná jednotka uplatní tento IFRS, ale zatiaľ neuplatňuje IFRS 9, každý odkaz na IFRS 9 sa považuje za odkaz na štandard IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie. |
| --- | --- |

C3

Ak účtovná jednotka uplatní tento IFRS, ale zatiaľ neuplatňuje IFRS 9, každý odkaz na IFRS 9 sa považuje za odkaz na štandard IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie.

Dodatok D

Zmeny a doplnenia iných IFRS

V tomto dodatku sú uvedené zmeny a doplnenia iných IFRS, ktoré sú dôsledkom vydania IFRS 12 radou. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ročné obdobia začínajúce sa 1. januára 2013 alebo neskôr. Ak účtovná jednotka uplatní IFRS 12 na skoršie obdobie, uplatní v tom skoršom období aj tieto zmeny a doplnenia. V zmenených a doplnených odsekoch je nový text podčiarknutý a vypustený text je preškrtnutý.

IAS 1   
  Prezentácia účtovnej závierky

| D1 | Odseky 119 a 124 sa menia a dopĺňajú a vkladá sa tento odsek 139H:






  119 | ... Príkladom je zverejnenie, či účtovná jednotka uplatňuje na svoj investičný majetok model ocenenia reálnou hodnotou alebo model ocenenia obstarávacou cenou (pozri IAS 40 Investičný majetok). Niektoré IFRS výslovne vyžadujú zverejňovanie určitých účtovných politík vrátane možností, ktoré si manažment vybral spomedzi rôznych politík, ktoré povoľujú. ... |
| --- | --- | --- |

D1

Odseky 119 a 124 sa menia a dopĺňajú a vkladá sa tento odsek 139H:

119

... Príkladom je zverejnenie, či účtovná jednotka uplatňuje na svoj investičný majetok model ocenenia reálnou hodnotou alebo model ocenenia obstarávacou cenou (pozri IAS 40 Investičný majetok). Niektoré IFRS výslovne vyžadujú zverejňovanie určitých účtovných politík vrátane možností, ktoré si manažment vybral spomedzi rôznych politík, ktoré povoľujú. ...

| 124 | Niektoré zo zverejnení uskutočnených v súlade s odsekom 122 sa vyžadujú aj v iných IFRS. Napríklad v štandarde IFRS 12 Zverejňovanie podielov v iných účtovných jednotkách sa vyžaduje, aby účtovná jednotka zverejňovala posúdenia, ktoré urobila pri určovaní, či ovláda inú účtovnú jednotku. V štandarde IAS 40 sa vyžaduje ... |
| --- | --- |

124

Niektoré zo zverejnení uskutočnených v súlade s odsekom 122 sa vyžadujú aj v iných IFRS. Napríklad v štandarde IFRS 12 Zverejňovanie podielov v iných účtovných jednotkách sa vyžaduje, aby účtovná jednotka zverejňovala posúdenia, ktoré urobila pri určovaní, či ovláda inú účtovnú jednotku. V štandarde IAS 40 sa vyžaduje ...

| 139H | Štandardmi IFRS 10 a 12, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 4, 119, 123 a 124. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a 12. |
| --- | --- |

139H

Štandardmi IFRS 10 a 12, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 4, 119, 123 a 124. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10 a 12.

IAS 24   
  Zverejnenia o spriaznených osobách

| D2 | Odsek 15 sa mení a dopĺňa a vkladá sa tento odsek 28A:






  15 | Požiadavka zverejniť vzťahy spriaznených osôb medzi materskou spoločnosťou a jej dcérskymi spoločnosťami je dodatočnou požiadavkou popri požiadavkách na zverejnenia uvedených v štandardoch IAS 27 a IFRS 12 Zverejňovanie podielov v iných účtovných jednotkách. |
| --- | --- | --- |

D2

Odsek 15 sa mení a dopĺňa a vkladá sa tento odsek 28A:

15

Požiadavka zverejniť vzťahy spriaznených osôb medzi materskou spoločnosťou a jej dcérskymi spoločnosťami je dodatočnou požiadavkou popri požiadavkách na zverejnenia uvedených v štandardoch IAS 27 a IFRS 12 Zverejňovanie podielov v iných účtovných jednotkách.

| 28A | Štandardmi IFRS 10, IFRS 11 Spoločné dohody a IFRS 12, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 3, 9, 11 písm. b), 15, 19 písm. b) a e) a 25. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10, IFRS 11 a IFRS 12. |
| --- | --- |

28A

Štandardmi IFRS 10, IFRS 11 Spoločné dohody a IFRS 12, vydanými v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 3, 9, 11 písm. b), 15, 19 písm. b) a e) a 25. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardov IFRS 10, IFRS 11 a IFRS 12.

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD 27

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD 27

Individuálna účtovná závierka

Individuálna účtovná závierka

ÚČEL

| 1 | Účelom tohto štandardu je predpísať požiadavky na účtovanie a zverejňovanie investícií do dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov, keď účtovná jednotka zostavuje individuálnu účtovnú závierku. |
| --- | --- |

1

Účelom tohto štandardu je predpísať požiadavky na účtovanie a zverejňovanie investícií do dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov, keď účtovná jednotka zostavuje individuálnu účtovnú závierku.

ROZSAH PÔSOBNOSTI

| 2 | Tento štandard sa uplatňuje pri účtovaní investícií do dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov, keď sa účtovná jednotka rozhodne, alebo je podľa miestnych právnych predpisov povinná, predkladať individuálnu účtovnú závierku. |
| --- | --- |

2

2

Tento štandard sa uplatňuje pri účtovaní investícií do dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov, keď sa účtovná jednotka rozhodne, alebo je podľa miestnych právnych predpisov povinná, predkladať individuálnu účtovnú závierku.

| 3 | V tomto štandarde sa neurčuje, ktoré účtovné jednotky zostavujú individuálnu účtovnú závierku. Tento štandard sa uplatňuje, keď účtovná jednotka zostavuje individuálnu účtovnú závierku, ktorá je v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva. |
| --- | --- |

3

V tomto štandarde sa neurčuje, ktoré účtovné jednotky zostavujú individuálnu účtovnú závierku. Tento štandard sa uplatňuje, keď účtovná jednotka zostavuje individuálnu účtovnú závierku, ktorá je v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva.

VYMEDZENIA POJMOV

| 4 | Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto významoch: | Konsolidovaná účtovná závierka je účtovná závierka skupiny, v ktorej sú aktíva, pasíva, vlastné imanie, príjmy, výdavky a peňažné toky materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností vykazované ako aktíva, pasíva, vlastné imanie, príjmy, výdavky a peňažné toky jednej hospodárskej jednotky. |
| --- | --- | --- |

4

4

Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto významoch:

Konsolidovaná účtovná závierka je účtovná závierka skupiny, v ktorej sú aktíva, pasíva, vlastné imanie, príjmy, výdavky a peňažné toky materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností vykazované ako aktíva, pasíva, vlastné imanie, príjmy, výdavky a peňažné toky jednej hospodárskej jednotky.

Konsolidovaná účtovná závierka

| | Individuálna účtovná závierka je účtovná závierka, ktorú predkladá materská spoločnosť (t. j. investor ovládajúci dcérsku spoločnosť) alebo investor so spoločnou kontrolou nad podnikom, do ktorého sa investuje, alebo s podstatným vplyvom na takýto podnik, a v ktorej sa investície účtujú v obstarávacej cene alebo v súlade s IFRS 9 Finančné nástroje. |
| --- | --- |

Individuálna účtovná závierka je účtovná závierka, ktorú predkladá materská spoločnosť (t. j. investor ovládajúci dcérsku spoločnosť) alebo investor so spoločnou kontrolou nad podnikom, do ktorého sa investuje, alebo s podstatným vplyvom na takýto podnik, a v ktorej sa investície účtujú v obstarávacej cene alebo v súlade s IFRS 9 Finančné nástroje.

Individuálna účtovná závierka

Finančné nástroje

| 5 | V dodatku A k štandardu IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, dodatku A k štandardu IFRS 11 Spoločné úpravy a odseku 3 štandardu IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov sa vymedzujú tieto pojmy:






  — | pridružený podnik |
| --- | --- | --- |

5

V dodatku A k štandardu IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, dodatku A k štandardu IFRS 11 Spoločné úpravy a odseku 3 štandardu IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov sa vymedzujú tieto pojmy:

Konsolidovaná účtovná závierka

Spoločné úpravy

Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov

—

pridružený podnik

| — | kontrola nad podnikom, do ktorého sa investuje |
| --- | --- |

—

kontrola nad podnikom, do ktorého sa investuje

| — | skupina |
| --- | --- |

—

skupina

| — | spoločná kontrola |
| --- | --- |

—

spoločná kontrola

| — | spoločný podnik |
| --- | --- |

—

spoločný podnik

| — | spoločník v rámci spoločného podniku |
| --- | --- |

—

spoločník v rámci spoločného podniku

| — | materská spoločnosť |
| --- | --- |

—

materská spoločnosť

| — | podstatný vplyv |
| --- | --- |

—

podstatný vplyv

| — | dcérska spoločnosť. |
| --- | --- |

—

dcérska spoločnosť.

| 6 | Individuálna účtovná závierka je účtovná závierka, ktoré sa predkladá popri konsolidovanej účtovnej závierke alebo popri účtovnej závierke, v ktorej sa investície do pridružených podnikov alebo spoločných podnikov účtujú metódou vlastného imania, okrem okolností uvedených v odseku 8. Individuálna účtovná závierka nemusí byť priložená k tejto závierke, resp. ju nemusí sprevádzať. |
| --- | --- |

6

Individuálna účtovná závierka je účtovná závierka, ktoré sa predkladá popri konsolidovanej účtovnej závierke alebo popri účtovnej závierke, v ktorej sa investície do pridružených podnikov alebo spoločných podnikov účtujú metódou vlastného imania, okrem okolností uvedených v odseku 8. Individuálna účtovná závierka nemusí byť priložená k tejto závierke, resp. ju nemusí sprevádzať.

| 7 | Účtovná závierka, v ktorej sa uplatňuje metóda vlastného imania, nie je individuálna účtovná závierka. Podobne platí, že účtovná závierka účtovnej jednotky, ktorá nemá dcérsku spoločnosť, pridružený podnik alebo spoločnícky podiel v spoločnom podniku, nie je individuálnou účtovnou závierkou. |
| --- | --- |

7

Účtovná závierka, v ktorej sa uplatňuje metóda vlastného imania, nie je individuálna účtovná závierka. Podobne platí, že účtovná závierka účtovnej jednotky, ktorá nemá dcérsku spoločnosť, pridružený podnik alebo spoločnícky podiel v spoločnom podniku, nie je individuálnou účtovnou závierkou.

| 8 | Účtovná jednotka, ktorá je v súlade s odsekom 4 písm. a) štandardu IFRS 10 vyňatá z konsolidácie alebo ktorá je v súlade s odsekom 17 štandardu IAS 28 (v znení zmien a doplnení z roku 2011) vyňatá z uplatňovania metódy vlastného imania, môže individuálnu účtovnú závierku predložiť ako svoju jedinú účtovnú závierku. |
| --- | --- |

8

Účtovná jednotka, ktorá je v súlade s odsekom 4 písm. a) štandardu IFRS 10 vyňatá z konsolidácie alebo ktorá je v súlade s odsekom 17 štandardu IAS 28 (v znení zmien a doplnení z roku 2011) vyňatá z uplatňovania metódy vlastného imania, môže individuálnu účtovnú závierku predložiť ako svoju jedinú účtovnú závierku.

ZOSTAVENIE INDIVIDUÁLNEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKY

| 9 | Individuálna účtovná závierka sa zostavuje v súlade so všetkými uplatniteľnými štandardmi IFRS s výnimkou ustanovení odseku 10. |
| --- | --- |

9

9

Individuálna účtovná závierka sa zostavuje v súlade so všetkými uplatniteľnými štandardmi IFRS s výnimkou ustanovení odseku 10.

| 10 | Keď účtovná jednotka zostavuje individuálnu účtovnú závierku, investície do dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov účtuje buď:






  a) | v obstarávacej cene, alebo |
| --- | --- | --- |

10

10

Keď účtovná jednotka zostavuje individuálnu účtovnú závierku, investície do dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov účtuje buď:

a)

v obstarávacej cene, alebo

v obstarávacej cene, alebo

| b) | v súlade so štandardom IFRS 9. |
| --- | --- |

b)

v súlade so štandardom IFRS 9.

v súlade so štandardom IFRS 9.

Účtovná jednotka uplatňuje rovnaké účtovanie pri každej kategórii investícií. Investície účtované v obstarávacej cene sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 5 Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončené činnosti, keď sú klasifikované ako držané na predaj (alebo sú zaradené do skupiny na vyradenie, ktorá je klasifikovaná ako držaná na predaj). Oceňovanie investícií účtovaných v súlade so štandardom IFRS 9 nie je za týchto okolností zmenené.

Účtovná jednotka uplatňuje rovnaké účtovanie pri každej kategórii investícií. Investície účtované v obstarávacej cene sa účtujú v súlade so štandardom IFRS 5 Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončené činnosti

| 11 | Ak sa účtovná jednotka rozhodne v súlade s odsekom 18 štandardu IAS 28 (v znení zmien a doplnení z roku 2011) oceňovať svoje investície do pridružených podnikov alebo spoločných podnikov reálnou hodnotou prostredníctvom hospodárskeho výsledku v súlade so štandardom IFRS 9, rovnakým spôsobom takéto investície zaúčtuje aj v individuálnej účtovnej závierke. |
| --- | --- |

11

Ak sa účtovná jednotka rozhodne v súlade s odsekom 18 štandardu IAS 28 (v znení zmien a doplnení z roku 2011) oceňovať svoje investície do pridružených podnikov alebo spoločných podnikov reálnou hodnotou prostredníctvom hospodárskeho výsledku v súlade so štandardom IFRS 9, rovnakým spôsobom takéto investície zaúčtuje aj v individuálnej účtovnej závierke.

| 12 | Účtovná jednotka vykazuje dividendu z dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku v hospodárskom výsledku vo svojej individuálnej účtovnej závierke, ak je ustanovené jej právo dostávať dividendu. |
| --- | --- |

12

12

Účtovná jednotka vykazuje dividendu z dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku v hospodárskom výsledku vo svojej individuálnej účtovnej závierke, ak je ustanovené jej právo dostávať dividendu.

| 13 | Keď materská spoločnosť reorganizuje štruktúru svojej skupiny ustanovením novej účtovnej jednotky za svoju materskú spoločnosť spôsobom, ktorý spĺňa tieto kritéria:






  a) | nová materská spoločnosť získa kontrolu nad pôvodnou materskou spoločnosťou vydaním nástrojov vlastného imania výmenou za existujúce nástroje vlastného imania pôvodnej materskej spoločnosti; |
| --- | --- | --- |

13

Keď materská spoločnosť reorganizuje štruktúru svojej skupiny ustanovením novej účtovnej jednotky za svoju materskú spoločnosť spôsobom, ktorý spĺňa tieto kritéria:

a)

nová materská spoločnosť získa kontrolu nad pôvodnou materskou spoločnosťou vydaním nástrojov vlastného imania výmenou za existujúce nástroje vlastného imania pôvodnej materskej spoločnosti;

| b) | aktíva a pasíva novej skupiny a pôvodnej skupiny sú tie isté bezprostredne pred reorganizáciou a po nej; a |
| --- | --- |

b)

aktíva a pasíva novej skupiny a pôvodnej skupiny sú tie isté bezprostredne pred reorganizáciou a po nej; a

| c) | vlastníci pôvodnej materskej spoločnosti pred reorganizáciou majú tie isté absolútne a relatívne podiely na čistom majetku pôvodnej skupiny a novej skupiny bezprostredne pred reorganizáciou a po nej; |
| --- | --- |

c)

vlastníci pôvodnej materskej spoločnosti pred reorganizáciou majú tie isté absolútne a relatívne podiely na čistom majetku pôvodnej skupiny a novej skupiny bezprostredne pred reorganizáciou a po nej;

a nová materská spoločnosť účtuje svoju investíciu do pôvodnej materskej spoločnosti v súlade s odsekom 10 písm. a) vo svojej individuálnej účtovnej závierke, nová materská spoločnosť stanoví obstarávaciu cenu v účtovnej hodnote svojho podielu na položkách vlastného imania vykázaných v individuálnej účtovnej závierke pôvodnej materskej spoločnosti k dátumu reorganizácie.

| 14 | Podobne platí, že účtovná jednotka, ktorá nie je materskou spoločnosťou, môže ustanoviť novú účtovnú jednotku za svoju materskú spoločnosť spôsobom, ktorý spĺňa kritériá uvedené v odseku 13. Požiadavky stanovené v odseku 13 sa rovnakým spôsobom uplatňujú na takéto reorganizácie. V takýchto prípadoch sú odkazy na „pôvodnú materskú spoločnosť“ a „pôvodnú skupinu“ odkazmi na „pôvodnú účtovnú jednotku“. |
| --- | --- |

14

Podobne platí, že účtovná jednotka, ktorá nie je materskou spoločnosťou, môže ustanoviť novú účtovnú jednotku za svoju materskú spoločnosť spôsobom, ktorý spĺňa kritériá uvedené v odseku 13. Požiadavky stanovené v odseku 13 sa rovnakým spôsobom uplatňujú na takéto reorganizácie. V takýchto prípadoch sú odkazy na „pôvodnú materskú spoločnosť“ a „pôvodnú skupinu“ odkazmi na „pôvodnú účtovnú jednotku“.

ZVEREJŇOVANIE

| 15 | Účtovná jednotka uplatňuje pri zverejňovaní vo svojej individuálnej účtovnej závierke všetky uplatniteľné štandardy IFRS vrátane požiadaviek stanovených v odsekoch 16 a 17. |
| --- | --- |

15

15

Účtovná jednotka uplatňuje pri zverejňovaní vo svojej individuálnej účtovnej závierke všetky uplatniteľné štandardy IFRS vrátane požiadaviek stanovených v odsekoch 16 a 17.

| 16 | Keď sa materská spoločnosť v súlade s odsekom 4 písm. a) štandardu IFRS 10 rozhodne nezostavovať konsolidovanú účtovnú závierku a namiesto toho zostaví individuálnu účtovnú závierku, v tejto individuálnej účtovnej závierke zverejní:






  a) | skutočnosť, že táto účtovná závierka je individuálnou účtovnou závierkou; skutočnosť, že bola použitá výnimka z konsolidácie; názov a hlavné miesto výkonu podnikateľskej činnosti (a krajinu založenia, ak sa odlišuje od hlavného miesta výkonu podnikateľskej činnosti) účtovnej jednotky, ktorej konsolidovaná účtovná závierka zostavená v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva je k dispozícii na verejné použitie; a adresu, kde možno túto konsolidovanú účtovnú závierku získať; |
| --- | --- | --- |

16

16

Keď sa materská spoločnosť v súlade s odsekom 4 písm. a) štandardu IFRS 10 rozhodne nezostavovať konsolidovanú účtovnú závierku a namiesto toho zostaví individuálnu účtovnú závierku, v tejto individuálnej účtovnej závierke zverejní:

a)

skutočnosť, že táto účtovná závierka je individuálnou účtovnou závierkou; skutočnosť, že bola použitá výnimka z konsolidácie; názov a hlavné miesto výkonu podnikateľskej činnosti (a krajinu založenia, ak sa odlišuje od hlavného miesta výkonu podnikateľskej činnosti) účtovnej jednotky, ktorej konsolidovaná účtovná závierka zostavená v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva je k dispozícii na verejné použitie; a adresu, kde možno túto konsolidovanú účtovnú závierku získať;

skutočnosť, že táto účtovná závierka je individuálnou účtovnou závierkou; skutočnosť, že bola použitá výnimka z konsolidácie; názov a hlavné miesto výkonu podnikateľskej činnosti (a krajinu založenia, ak sa odlišuje od hlavného miesta výkonu podnikateľskej činnosti) účtovnej jednotky, ktorej konsolidovaná účtovná závierka zostavená v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva je k dispozícii na verejné použitie; a adresu, kde možno túto konsolidovanú účtovnú závierku získať;

| b) | zoznam významných investícií do dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov vrátane:







  (i) | názvov daných podnikov, do ktorých sa investuje; |
| --- | --- | --- |

b)

zoznam významných investícií do dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov vrátane:

zoznam významných investícií do dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov vrátane:

(i)

názvov daných podnikov, do ktorých sa investuje;

názvov daných podnikov, do ktorých sa investuje;

| (ii) | hlavného miesta výkonu podnikateľskej činnosti (a krajiny založenia, ak sa odlišuje od hlavného miesta výkonu podnikateľskej činnosti) daných podnikov, do ktorých sa investuje; |
| --- | --- |

(ii)

hlavného miesta výkonu podnikateľskej činnosti (a krajiny založenia, ak sa odlišuje od hlavného miesta výkonu podnikateľskej činnosti) daných podnikov, do ktorých sa investuje;

hlavného miesta výkonu podnikateľskej činnosti (a krajiny založenia, ak sa odlišuje od hlavného miesta výkonu podnikateľskej činnosti) daných podnikov, do ktorých sa investuje;

| (iii) | pomer svojho vlastníckeho podielu (a pomer na hlasovacích právach, ak sa odlišuje od pomeru vlastníckeho podielu) držaného v daných podnikoch, do ktorých sa investuje; |
| --- | --- |

(iii)

pomer svojho vlastníckeho podielu (a pomer na hlasovacích právach, ak sa odlišuje od pomeru vlastníckeho podielu) držaného v daných podnikoch, do ktorých sa investuje;

pomer svojho vlastníckeho podielu (a pomer na hlasovacích právach, ak sa odlišuje od pomeru vlastníckeho podielu) držaného v daných podnikoch, do ktorých sa investuje;

| c) | opis metódy použitej na účtovanie investícií uvedených v písmene b). |
| --- | --- |

c)

opis metódy použitej na účtovanie investícií uvedených v písmene b).

opis metódy použitej na účtovanie investícií uvedených v písmene b).

| 17 | Keď materská spoločnosť (iná ako materská spoločnosť, na ktorú sa vzťahuje odsek 16) alebo investor so spoločnou kontrolou nad podnikom, do ktorého sa investuje, alebo s podstatným vplyvom na takýto podnik zostavuje individuálnu účtovnú závierku, materská spoločnosť alebo investor identifikuje účtovnú závierku zostavenú v súlade so štandardmi IFRS 10, IFRS 11 alebo IAS 28 (v znení zmien a doplnení z roku 2011), na ktorú sa daná individuálna účtovná závierka vzťahuje. Materská spoločnosť alebo investor vo svojej individuálnej účtovnej závierke takisto zverejní:






  a) | skutočnosť, že daná účtovná závierka je individuálnou účtovnou závierkou a dôvod, prečo sa zostavuje, ak to nevyžadujú právne predpisy; |
| --- | --- | --- |

17

17

Keď materská spoločnosť (iná ako materská spoločnosť, na ktorú sa vzťahuje odsek 16) alebo investor so spoločnou kontrolou nad podnikom, do ktorého sa investuje, alebo s podstatným vplyvom na takýto podnik zostavuje individuálnu účtovnú závierku, materská spoločnosť alebo investor identifikuje účtovnú závierku zostavenú v súlade so štandardmi IFRS 10, IFRS 11 alebo IAS 28 (v znení zmien a doplnení z roku 2011), na ktorú sa daná individuálna účtovná závierka vzťahuje. Materská spoločnosť alebo investor vo svojej individuálnej účtovnej závierke takisto zverejní:

a)

skutočnosť, že daná účtovná závierka je individuálnou účtovnou závierkou a dôvod, prečo sa zostavuje, ak to nevyžadujú právne predpisy;

skutočnosť, že daná účtovná závierka je individuálnou účtovnou závierkou a dôvod, prečo sa zostavuje, ak to nevyžadujú právne predpisy;

| b) | zoznam významných investícií do dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov vrátane:







  (i) | názvov daných podnikov, do ktorých sa investuje; |
| --- | --- | --- |

b)

zoznam významných investícií do dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov vrátane:

zoznam významných investícií do dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov vrátane:

(i)

názvov daných podnikov, do ktorých sa investuje;

názvov daných podnikov, do ktorých sa investuje;

| (ii) | hlavného miesta výkonu podnikateľskej činnosti (a krajiny založenia, ak sa odlišuje od hlavného miesta výkonu podnikateľskej činnosti) daných podnikov, do ktorých sa investuje; |
| --- | --- |

(ii)

hlavného miesta výkonu podnikateľskej činnosti (a krajiny založenia, ak sa odlišuje od hlavného miesta výkonu podnikateľskej činnosti) daných podnikov, do ktorých sa investuje;

hlavného miesta výkonu podnikateľskej činnosti (a krajiny založenia, ak sa odlišuje od hlavného miesta výkonu podnikateľskej činnosti) daných podnikov, do ktorých sa investuje;

| (iii) | pomer svojho vlastníckeho podielu (a pomer na hlasovacích právach, ak sa odlišuje od pomeru vlastníckeho podielu) držaného v daných podnikoch, do ktorých sa investuje; |
| --- | --- |

(iii)

pomer svojho vlastníckeho podielu (a pomer na hlasovacích právach, ak sa odlišuje od pomeru vlastníckeho podielu) držaného v daných podnikoch, do ktorých sa investuje;

pomer svojho vlastníckeho podielu (a pomer na hlasovacích právach, ak sa odlišuje od pomeru vlastníckeho podielu) držaného v daných podnikoch, do ktorých sa investuje;

| c) | opis metódy použitej na účtovanie investícií uvedených v písmene b). |
| --- | --- |

c)

opis metódy použitej na účtovanie investícií uvedených v písmene b).

opis metódy použitej na účtovanie investícií uvedených v písmene b).

Materská spoločnosť alebo investor takisto identifikuje účtovnú závierku zostavenú v súlade so štandardmi IFRS 10, IFRS 11 alebo IAS 28 (v znení zmien a doplnení z roku 2011), na ktorú sa daná individuálna účtovná závierka vzťahuje.

Materská spoločnosť alebo investor takisto identifikuje účtovnú závierku zostavenú v súlade so štandardmi IFRS 10, IFRS 11 alebo IAS 28 (v znení zmien a doplnení z roku 2011), na ktorú sa daná individuálna účtovná závierka vzťahuje.

DÁTUM NADOBUDNUTIA ÚČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA

| 18 | Účtovná jednotka uplatňuje tento štandard na ročné účtovné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2013 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje tento štandard skôr, túto skutočnosť zverejní a zároveň uplatňuje aj štandardy IFRS 10, IFRS 11, IFRS 12 Zverejnenie podielov na iných účtovných jednotkách a IAS 28 (v znení zmien a doplnení z roku 2011). |
| --- | --- |

18

Účtovná jednotka uplatňuje tento štandard na ročné účtovné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2013 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje tento štandard skôr, túto skutočnosť zverejní a zároveň uplatňuje aj štandardy IFRS 10, IFRS 11, IFRS 12 Zverejnenie podielov na iných účtovných jednotkách a IAS 28 (v znení zmien a doplnení z roku 2011).

,

Zverejnenie podielov na iných účtovných jednotkách

Odkazy na štandard IFRS 9

Odkazy na štandard IFRS 9

| 19 | Ak účtovná jednotka uplatňuje tento štandard, ale ešte neuplatňuje štandard IFRS 9, akýkoľvek odkaz na štandard IFRS 9 sa bude chápať ako odkaz na štandard IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie. |
| --- | --- |

19

Ak účtovná jednotka uplatňuje tento štandard, ale ešte neuplatňuje štandard IFRS 9, akýkoľvek odkaz na štandard IFRS 9 sa bude chápať ako odkaz na štandard IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie.

Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie

UKONČENIE PLATNOSTI ŠTANDARDU IAS 27 (2008)

| 20 | Tento štandard sa vydáva súčasne so štandardom IFRS 10. Tieto dva štandardy spolu nahrádzajú štandard IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky (v znení zmien a doplnení z roku 2008). |
| --- | --- |

20

Tento štandard sa vydáva súčasne so štandardom IFRS 10. Tieto dva štandardy spolu nahrádzajú štandard IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky (v znení zmien a doplnení z roku 2008).

Konsolidované a individuálne účtovné závierky

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD 28

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD 28

Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov

Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov

ÚČEL

| 1 | Účelom tohto štandardu je predpísať spôsob účtovania investícií do pridružených podnikov a stanoviť požiadavky na uplatňovanie metódy vlastného imania pri účtovaní investícií do pridružených podnikov a spoločných podnikov. |
| --- | --- |

1

1

Účelom tohto štandardu je predpísať spôsob účtovania investícií do pridružených podnikov a stanoviť požiadavky na uplatňovanie metódy vlastného imania pri účtovaní investícií do pridružených podnikov a spoločných podnikov.

ROZSAH PÔSOBNOSTI

| 2 | Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky, ktoré sú investormi so spoločnou kontrolou nad podnikom, do ktorého sa investuje, alebo s podstatným vplyvom na takýto podnik. |
| --- | --- |

2

2

Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky, ktoré sú investormi so spoločnou kontrolou nad podnikom, do ktorého sa investuje, alebo s podstatným vplyvom na takýto podnik.

VYMEDZENIA POJMOV

| 3 | Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto významoch: | Pridružený podnik je účtovná jednotka, na ktorú má investor podstatný vplyv. |
| --- | --- | --- |

3

3

Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto významoch:

Pridružený podnik je účtovná jednotka, na ktorú má investor podstatný vplyv.

Pridružený podnik

| | Konsolidovaná účtovná závierka je účtovná závierka skupiny, v ktorej sú aktíva, pasíva, vlastné imanie, príjmy, výdavky a peňažné toky materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností vykazované ako aktíva, pasíva, vlastné imanie, príjmy, výdavky a peňažné toky jednej hospodárskej jednotky. |
| --- | --- |

Konsolidovaná účtovná závierka je účtovná závierka skupiny, v ktorej sú aktíva, pasíva, vlastné imanie, príjmy, výdavky a peňažné toky materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností vykazované ako aktíva, pasíva, vlastné imanie, príjmy, výdavky a peňažné toky jednej hospodárskej jednotky.

Konsolidovaná účtovná závierka

| | Metóda vlastného imania je metóda účtovania, pomocou ktorej sa investícia prvotne vykazuje v obstarávacej cene a následne sa upraví o investorov podiel na zmene čistých aktív podniku, do ktorého sa investuje, po dátume jeho nadobudnutia. Hospodársky výsledok investora zahŕňa jeho podiel na hospodárskom výsledku podniku, do ktorého sa investuje, a ostatné súčasti komplexného výsledku investora zahŕňajú jeho podiel na ostatných súčastiach komplexného výsledku podniku, do ktorého sa investuje. |
| --- | --- |

Metóda vlastného imania je metóda účtovania, pomocou ktorej sa investícia prvotne vykazuje v obstarávacej cene a následne sa upraví o investorov podiel na zmene čistých aktív podniku, do ktorého sa investuje, po dátume jeho nadobudnutia. Hospodársky výsledok investora zahŕňa jeho podiel na hospodárskom výsledku podniku, do ktorého sa investuje, a ostatné súčasti komplexného výsledku investora zahŕňajú jeho podiel na ostatných súčastiach komplexného výsledku podniku, do ktorého sa investuje.

Metóda vlastného imania

| | Spoločná organizácia je organizácia, v rámci ktorej majú dve strany alebo viac strán spoločnú kontrolu. |
| --- | --- |

Spoločná organizácia je organizácia, v rámci ktorej majú dve strany alebo viac strán spoločnú kontrolu.

Spoločná organizácia

| | Spoločná kontrola je zmluvne dohodnuté zdieľanie kontroly nad organizáciou, ktorá existuje len vtedy, keď si rozhodnutia o dôležitých činnostiach vyžadujú jednohlasný súhlas strán zdieľajúcich kontrolu. |
| --- | --- |

Spoločná kontrola je zmluvne dohodnuté zdieľanie kontroly nad organizáciou, ktorá existuje len vtedy, keď si rozhodnutia o dôležitých činnostiach vyžadujú jednohlasný súhlas strán zdieľajúcich kontrolu.

Spoločná kontrola

| | Spoločný podnik je spoločná organizácia, v rámci ktorej strany, ktoré majú spoločnú kontrolu nad organizáciou, majú nároky na čistý majetok organizácie. |
| --- | --- |

Spoločný podnik je spoločná organizácia, v rámci ktorej strany, ktoré majú spoločnú kontrolu nad organizáciou, majú nároky na čistý majetok organizácie.

Spoločný podnik

| | Spoločník v rámci spoločného podniku je stranou v spoločnom podniku, ktorá má spoločnú kontrolu nad daným spoločným podnikom. |
| --- | --- |

Spoločník v rámci spoločného podniku je stranou v spoločnom podniku, ktorá má spoločnú kontrolu nad daným spoločným podnikom.

Spoločník v rámci spoločného podniku

| | Podstatný vplyv je právomoc podieľať sa na rozhodovaní o finančných a prevádzkových zámeroch podniku, do ktorého sa investuje, ale nie je to kontrola alebo spoločná kontrola nad danými zámermi. |
| --- | --- |

Podstatný vplyv je právomoc podieľať sa na rozhodovaní o finančných a prevádzkových zámeroch podniku, do ktorého sa investuje, ale nie je to kontrola alebo spoločná kontrola nad danými zámermi.

Podstatný vplyv

| 4 | V odseku 4 štandardu IAS 27 Individuálna účtovná závierka a dodatku A k štandardu IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka sa vymedzujú tieto pojmy, ktoré sa v tomto štandarde používajú vo význame špecifikovanom v štandardoch IFRS, v ktorých sa vymedzujú:






  — | kontrola nad podnikom, do ktorého sa investuje |
| --- | --- | --- |

4

V odseku 4 štandardu IAS 27 Individuálna účtovná závierka a dodatku A k štandardu IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka sa vymedzujú tieto pojmy, ktoré sa v tomto štandarde používajú vo význame špecifikovanom v štandardoch IFRS, v ktorých sa vymedzujú:

Individuálna účtovná závierka

Konsolidovaná účtovná závierka

—

kontrola nad podnikom, do ktorého sa investuje

| — | skupina |
| --- | --- |

—

skupina

| — | materská spoločnosť |
| --- | --- |

—

materská spoločnosť

| — | individuálna účtovná závierka |
| --- | --- |

—

individuálna účtovná závierka

| — | dcérska spoločnosť. |
| --- | --- |

—

dcérska spoločnosť.

PODSTATNÝ VPLYV

| 5 | Ak účtovná jednotka priamo alebo nepriamo (napríklad prostredníctvom dcérskych spoločností) vlastní 20 percent alebo viac hlasovacích práv podniku, do ktorého sa investuje, predpokladá sa, že účtovná jednotka má podstatný vplyv, s výnimkou prípadov, keď môže byť jasne preukázané, že tomu tak nie je. Naopak, ak účtovná jednotka priamo alebo nepriamo (napríklad prostredníctvom dcérskych spoločností) vlastní menej ako 20 percent hlasovacích práv podniku, do ktorého sa investuje, predpokladá sa, že účtovná jednotka nemá podstatný vplyv, s výnimkou prípadov, keď takýto vplyv môže byť jasne preukázaný. Podstatné alebo väčšinové vlastníctvo iným investorom nutne neznemožňuje účtovnej jednotke mať podstatný vplyv. |
| --- | --- |

5

Ak účtovná jednotka priamo alebo nepriamo (napríklad prostredníctvom dcérskych spoločností) vlastní 20 percent alebo viac hlasovacích práv podniku, do ktorého sa investuje, predpokladá sa, že účtovná jednotka má podstatný vplyv, s výnimkou prípadov, keď môže byť jasne preukázané, že tomu tak nie je. Naopak, ak účtovná jednotka priamo alebo nepriamo (napríklad prostredníctvom dcérskych spoločností) vlastní menej ako 20 percent hlasovacích práv podniku, do ktorého sa investuje, predpokladá sa, že účtovná jednotka nemá podstatný vplyv, s výnimkou prípadov, keď takýto vplyv môže byť jasne preukázaný. Podstatné alebo väčšinové vlastníctvo iným investorom nutne neznemožňuje účtovnej jednotke mať podstatný vplyv.

| 6 | Existencia podstatného vplyvu účtovnej jednotky sa obvykle dokazuje jedným alebo viacerými z týchto spôsobov:






  a) | zastúpením v predstavenstve alebo v rovnocennom riadiacom orgáne podniku, do ktorého sa investuje; |
| --- | --- | --- |

6

Existencia podstatného vplyvu účtovnej jednotky sa obvykle dokazuje jedným alebo viacerými z týchto spôsobov:

a)

zastúpením v predstavenstve alebo v rovnocennom riadiacom orgáne podniku, do ktorého sa investuje;

| b) | účasťou na rozhodovacích procesoch vrátane účasti na rozhodnutiach o dividendách a iných rozdeleniach; |
| --- | --- |

b)

účasťou na rozhodovacích procesoch vrátane účasti na rozhodnutiach o dividendách a iných rozdeleniach;

| c) | významnými transakciami medzi účtovnou jednotkou a podnikom, do ktorého sa investuje; |
| --- | --- |

c)

významnými transakciami medzi účtovnou jednotkou a podnikom, do ktorého sa investuje;

| d) | výmenou manažérskeho personálu; alebo |
| --- | --- |

d)

výmenou manažérskeho personálu; alebo

| e) | poskytovaním dôležitých technických informácií. |
| --- | --- |

e)

poskytovaním dôležitých technických informácií.

| 7 | Účtovná jednotka môže vlastniť varanty, kúpne opcie na akcie, dlhové nástroje alebo nástroje vlastného imania, ktoré sú konvertibilné na kmeňové akcie, alebo iné podobné nástroje, ktoré majú potenciál, pokiaľ sú uplatnené alebo konvertované, dať účtovnej jednotke ďalšiu právomoc hlasovať alebo obmedziť právomoc inej strany hlasovať o finančných a prevádzkových zámeroch inej účtovnej jednotky (t. j. potenciálne hlasovacie práva). Existencia a vplyv potenciálnych hlasovacích práv, ktoré sú aktuálne uplatniteľné alebo konvertibilné, vrátane potenciálnych hlasovacích práv iných účtovných jednotiek, sa zvažuje pri posudzovaní toho, či účtovná jednotka má podstatný vplyv. Potenciálne hlasovacie práva nie sú aktuálne uplatniteľné alebo konvertibilné, ak sa napríklad nemôžu uplatniť alebo konvertovať až do nejakého budúceho dátumu, alebo až do okamihu, keď nastane nejaká budúca udalosť. |
| --- | --- |

7

Účtovná jednotka môže vlastniť varanty, kúpne opcie na akcie, dlhové nástroje alebo nástroje vlastného imania, ktoré sú konvertibilné na kmeňové akcie, alebo iné podobné nástroje, ktoré majú potenciál, pokiaľ sú uplatnené alebo konvertované, dať účtovnej jednotke ďalšiu právomoc hlasovať alebo obmedziť právomoc inej strany hlasovať o finančných a prevádzkových zámeroch inej účtovnej jednotky (t. j. potenciálne hlasovacie práva). Existencia a vplyv potenciálnych hlasovacích práv, ktoré sú aktuálne uplatniteľné alebo konvertibilné, vrátane potenciálnych hlasovacích práv iných účtovných jednotiek, sa zvažuje pri posudzovaní toho, či účtovná jednotka má podstatný vplyv. Potenciálne hlasovacie práva nie sú aktuálne uplatniteľné alebo konvertibilné, ak sa napríklad nemôžu uplatniť alebo konvertovať až do nejakého budúceho dátumu, alebo až do okamihu, keď nastane nejaká budúca udalosť.

| 8 | Pri posudzovaní toho, či potenciálne hlasovacie práva prispievajú k podstatnému vplyvu, účtovná jednotka skúma všetky skutočnosti a okolnosti (vrátane podmienok uplatnenia potenciálnych hlasovacích práv a iných zmluvných dohôd posudzovaných individuálne alebo v kombinácii), ktoré ovplyvňujú potenciálne práva, s výnimkou zámerov manažmentu a finančnej schopnosti uplatniť alebo konvertovať dané potenciálne práva. |
| --- | --- |

8

Pri posudzovaní toho, či potenciálne hlasovacie práva prispievajú k podstatnému vplyvu, účtovná jednotka skúma všetky skutočnosti a okolnosti (vrátane podmienok uplatnenia potenciálnych hlasovacích práv a iných zmluvných dohôd posudzovaných individuálne alebo v kombinácii), ktoré ovplyvňujú potenciálne práva, s výnimkou zámerov manažmentu a finančnej schopnosti uplatniť alebo konvertovať dané potenciálne práva.

| 9 | Účtovná jednotka stratí podstatný vplyv na podnik, do ktorého sa investuje, ak stratí právomoc podieľať sa na rozhodovaní o finančných a prevádzkových zámeroch daného podniku. Strata podstatného vplyvu môže nastať so zmenou alebo bez zmeny v absolútnych alebo relatívnych úrovniach vlastníctva. Môže k nej dôjsť napríklad vtedy, keď sa pridružený podnik dostane pod kontrolu vlády, súdu, správneho alebo regulačného orgánu. Môže byť aj výsledkom zmluvnej dohody. |
| --- | --- |

9

Účtovná jednotka stratí podstatný vplyv na podnik, do ktorého sa investuje, ak stratí právomoc podieľať sa na rozhodovaní o finančných a prevádzkových zámeroch daného podniku. Strata podstatného vplyvu môže nastať so zmenou alebo bez zmeny v absolútnych alebo relatívnych úrovniach vlastníctva. Môže k nej dôjsť napríklad vtedy, keď sa pridružený podnik dostane pod kontrolu vlády, súdu, správneho alebo regulačného orgánu. Môže byť aj výsledkom zmluvnej dohody.

METÓDA VLASTNÉHO IMANIA

| 10 | Podľa metódy vlastného imania sa investícia do pridruženého podniku alebo spoločného podniku prvotne vykáže v obstarávacej cene a účtovná hodnota sa zvýši alebo zníži o vykázaný podiel investora na hospodárskom výsledku podniku, do ktorého sa investuje, po dátume jeho nadobudnutia. Podiel investora na hospodárskom výsledku podniku, do ktorého investuje, sa vykazuje v rámci hospodárskeho výsledku investora. Prijaté rozdelenia prostriedkov z podniku, do ktorého sa investuje, znižujú účtovnú hodnotu investície. Úpravy účtovnej hodnoty môžu byť nevyhnutné aj pri zmenách v pomernom podiele investora v podniku, do ktorého sa investuje, ktoré vznikli v dôsledku zmien v ostatných súčastiach komplexného výsledku podniku, do ktorého sa investuje. Medzi tieto zmeny patria zmeny vznikajúce z precenenia nehnuteľností, strojov a zariadení a z rozdielov z prepočtu cudzích mien. Podiel investora na týchto zmenách sa vykazuje v jeho ostatných súčastiach komplexného výsledku (pozri IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky). |
| --- | --- |

10

Podľa metódy vlastného imania sa investícia do pridruženého podniku alebo spoločného podniku prvotne vykáže v obstarávacej cene a účtovná hodnota sa zvýši alebo zníži o vykázaný podiel investora na hospodárskom výsledku podniku, do ktorého sa investuje, po dátume jeho nadobudnutia. Podiel investora na hospodárskom výsledku podniku, do ktorého investuje, sa vykazuje v rámci hospodárskeho výsledku investora. Prijaté rozdelenia prostriedkov z podniku, do ktorého sa investuje, znižujú účtovnú hodnotu investície. Úpravy účtovnej hodnoty môžu byť nevyhnutné aj pri zmenách v pomernom podiele investora v podniku, do ktorého sa investuje, ktoré vznikli v dôsledku zmien v ostatných súčastiach komplexného výsledku podniku, do ktorého sa investuje. Medzi tieto zmeny patria zmeny vznikajúce z precenenia nehnuteľností, strojov a zariadení a z rozdielov z prepočtu cudzích mien. Podiel investora na týchto zmenách sa vykazuje v jeho ostatných súčastiach komplexného výsledku (pozri IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky).

Prezentácia účtovnej závierky

.

| 11 | Vykazovanie výnosu na základe prijatých rozdelení nemusí byť adekvátnym ocenením výnosu investora z investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, pretože prijaté rozdelenia môžu nedostatočne vyjadrovať výkonnosť pridruženého podniku alebo spoločného podniku. Keďže investor má nad podnikom, do ktorého sa investuje, spoločnú kontrolu, alebo má naň podstatný vplyv, má podiel na výkonnosti pridruženého podniku alebo spoločného podniku a v dôsledku toho na návratnosti svojej investície. Investor účtuje tento podiel tak, že rozšíri rozsah svojej účtovnej závierky, aby obsahovala jeho podiel na hospodárskom výsledku takéhoto podniku, do ktorého sa investuje. Výsledkom je, že uplatnením metódy vlastného imania sa pri vykazovaní čistých aktív a hospodárskeho výsledku investora poskytuje viac informácií. |
| --- | --- |

11

Vykazovanie výnosu na základe prijatých rozdelení nemusí byť adekvátnym ocenením výnosu investora z investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, pretože prijaté rozdelenia môžu nedostatočne vyjadrovať výkonnosť pridruženého podniku alebo spoločného podniku. Keďže investor má nad podnikom, do ktorého sa investuje, spoločnú kontrolu, alebo má naň podstatný vplyv, má podiel na výkonnosti pridruženého podniku alebo spoločného podniku a v dôsledku toho na návratnosti svojej investície. Investor účtuje tento podiel tak, že rozšíri rozsah svojej účtovnej závierky, aby obsahovala jeho podiel na hospodárskom výsledku takéhoto podniku, do ktorého sa investuje. Výsledkom je, že uplatnením metódy vlastného imania sa pri vykazovaní čistých aktív a hospodárskeho výsledku investora poskytuje viac informácií.

| 12 | Ak existujú potenciálne hlasovacie práva alebo iné deriváty obsahujúce potenciálne hlasovacie práva, podiel účtovnej jednotky v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku sa určuje výlučne na základe existujúcich vlastníckych podielov a neodzrkadľuje sa v ňom možné uplatnenie alebo konverzia potenciálnych hlasovacích práv alebo derivátových nástrojov, s výnimkou prípadov, keď sa uplatňuje ods. 13. |
| --- | --- |

12

Ak existujú potenciálne hlasovacie práva alebo iné deriváty obsahujúce potenciálne hlasovacie práva, podiel účtovnej jednotky v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku sa určuje výlučne na základe existujúcich vlastníckych podielov a neodzrkadľuje sa v ňom možné uplatnenie alebo konverzia potenciálnych hlasovacích práv alebo derivátových nástrojov, s výnimkou prípadov, keď sa uplatňuje ods. 13.

| 13 | Účtovná jednotka má za určitých okolností v podstate existujúce vlastníctvo, a to v dôsledku transakcie, ktorá jej aktuálne umožňuje prístup k výnosom spojeným s vlastníckym podielom. Za týchto okolností sa pomer pridelený účtovnej jednotke určuje zohľadnením prípadného uplatnenia daných potenciálnych hlasovacích práv a iných derivátových nástrojov, ktoré účtovnej jednotke aktuálne umožňujú prístup k výnosom. |
| --- | --- |

13

Účtovná jednotka má za určitých okolností v podstate existujúce vlastníctvo, a to v dôsledku transakcie, ktorá jej aktuálne umožňuje prístup k výnosom spojeným s vlastníckym podielom. Za týchto okolností sa pomer pridelený účtovnej jednotke určuje zohľadnením prípadného uplatnenia daných potenciálnych hlasovacích práv a iných derivátových nástrojov, ktoré účtovnej jednotke aktuálne umožňujú prístup k výnosom.

| 14 | Štandard IFRS 9 Finančné nástroje sa neuplatňuje na podiely v pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú použitím metódy vlastného imania. Keď nástroje obsahujúce potenciálne hlasovacie práva v podstate aktuálne umožňujú prístup k výnosom spojeným s vlastníckym podielom v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku, tieto nástroje nepodliehajú štandardu IFRS 9. Nástroje obsahujúce potenciálne hlasovacie práva v pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch sa vo všetkých ostatných prípadoch účtujú v súlade so štandardom IFRS 9. |
| --- | --- |

14

Štandard IFRS 9 Finančné nástroje sa neuplatňuje na podiely v pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú použitím metódy vlastného imania. Keď nástroje obsahujúce potenciálne hlasovacie práva v podstate aktuálne umožňujú prístup k výnosom spojeným s vlastníckym podielom v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku, tieto nástroje nepodliehajú štandardu IFRS 9. Nástroje obsahujúce potenciálne hlasovacie práva v pridružených podnikoch alebo spoločných podnikoch sa vo všetkých ostatných prípadoch účtujú v súlade so štandardom IFRS 9.

Finančné nástroje

| 15 | Pokiaľ investícia do pridruženého podniku alebo spoločného podniku alebo časť takejto investície nie je klasifikovaná ako držaná na predaj v súlade so štandardom IFRS 5 Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončenie činnosti, investícia neklasifikovaná ako držaná na predaj alebo akýkoľvek ponechaný podiel v rámci takejto investície sa klasifikuje ako dlhodobý majetok. |
| --- | --- |

15

Pokiaľ investícia do pridruženého podniku alebo spoločného podniku alebo časť takejto investície nie je klasifikovaná ako držaná na predaj v súlade so štandardom IFRS 5 Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončenie činnosti, investícia neklasifikovaná ako držaná na predaj alebo akýkoľvek ponechaný podiel v rámci takejto investície sa klasifikuje ako dlhodobý majetok.

Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončenie činnosti,

UPLATŇOVANIE METÓDY VLASTNÉHO IMANIA

| 16 | Účtovná jednotka so spoločnou kontrolu nad podnikom, do ktorého sa investuje, alebo s podstatným vplyvom na takýto podnik účtuje svoje investície v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku použitím metódy vlastného imania s výnimkou prípadov, keď investícia spĺňa podmienky na udelenie výnimky v súlade s odsekmi 17 – 19. |
| --- | --- |

16

Účtovná jednotka so spoločnou kontrolu nad podnikom, do ktorého sa investuje, alebo s podstatným vplyvom na takýto podnik účtuje svoje investície v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku použitím metódy vlastného imania s výnimkou prípadov, keď investícia spĺňa podmienky na udelenie výnimky v súlade s odsekmi 17 – 19.

Výnimky z uplatňovania metódy vlastného imania

Výnimky z uplatňovania metódy vlastného imania

| 17 | Účtovná jednotka nemusí na svoju investíciu do pridruženého podniku alebo spoločného podniku uplatňovať metódu vlastného imania, ak je materskou spoločnosťou, ktorá je oslobodená od zostavovania konsolidovanej účtovnej závierky na základe rozsahovej výnimky podľa odseku 4 písm. a) štandardu IFRS 10 alebo ak sú splnené všetky tieto podmienky:






  a) | účtovná jednotka je úplne vlastnenou dcérskou spoločnosťou alebo čiastočne vlastnenou dcérskou spoločnosťou inej účtovnej jednotky a jej ostatní vlastníci vrátane tých, ktorí inak nemajú právo hlasovať, boli informovaní o tom, že účtovná jednotka neuplatňuje metódu vlastného imania, a nemajú proti tomu žiadne námietky; |
| --- | --- | --- |

17

Účtovná jednotka nemusí na svoju investíciu do pridruženého podniku alebo spoločného podniku uplatňovať metódu vlastného imania, ak je materskou spoločnosťou, ktorá je oslobodená od zostavovania konsolidovanej účtovnej závierky na základe rozsahovej výnimky podľa odseku 4 písm. a) štandardu IFRS 10 alebo ak sú splnené všetky tieto podmienky:

a)

účtovná jednotka je úplne vlastnenou dcérskou spoločnosťou alebo čiastočne vlastnenou dcérskou spoločnosťou inej účtovnej jednotky a jej ostatní vlastníci vrátane tých, ktorí inak nemajú právo hlasovať, boli informovaní o tom, že účtovná jednotka neuplatňuje metódu vlastného imania, a nemajú proti tomu žiadne námietky;

| b) | s dlhovými nástrojmi alebo nástrojmi vlastného imania účtovnej jednotky sa neobchoduje na verejnom trhu (na domácej alebo zahraničnej burze alebo na mimoburzovom trhu vrátane miestnych a regionálnych trhov); |
| --- | --- |

b)

s dlhovými nástrojmi alebo nástrojmi vlastného imania účtovnej jednotky sa neobchoduje na verejnom trhu (na domácej alebo zahraničnej burze alebo na mimoburzovom trhu vrátane miestnych a regionálnych trhov);

| c) | účtovná jednotka nepredložila a ani práve nepredkladá svoju účtovnú závierku komisii pre cenné papiere alebo inej regulačnej organizácii na účely emisie akéhokoľvek druhu nástrojov na verejnom trhu; |
| --- | --- |

c)

účtovná jednotka nepredložila a ani práve nepredkladá svoju účtovnú závierku komisii pre cenné papiere alebo inej regulačnej organizácii na účely emisie akéhokoľvek druhu nástrojov na verejnom trhu;

| d) | najvyššia alebo akákoľvek vyššia materská spoločnosť účtovnej jednotky zostavuje konsolidovanú účtovnú závierku sprístupnenú verejnosti, ktorá je v súlade s Medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva. |
| --- | --- |

d)

najvyššia alebo akákoľvek vyššia materská spoločnosť účtovnej jednotky zostavuje konsolidovanú účtovnú závierku sprístupnenú verejnosti, ktorá je v súlade s Medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva.

| 18 | Keď investíciu do pridruženého podniku alebo spoločného podniku drží alebo nepriamo drží účtovná jednotka, ktorá je organizáciou rizikového kapitálu alebo spoločným fondom, podielovým fondom alebo podobnou účtovnou jednotkou vrátane poistných fondov viazaných na investície, účtovná jednotka sa môže rozhodnúť oceňovať investície do daných pridružených podnikov a spoločných podnikov reálnou hodnotou v rámci hospodárskeho výsledku v súlade so štandardom IFRS 9. |
| --- | --- |

18

Keď investíciu do pridruženého podniku alebo spoločného podniku drží alebo nepriamo drží účtovná jednotka, ktorá je organizáciou rizikového kapitálu alebo spoločným fondom, podielovým fondom alebo podobnou účtovnou jednotkou vrátane poistných fondov viazaných na investície, účtovná jednotka sa môže rozhodnúť oceňovať investície do daných pridružených podnikov a spoločných podnikov reálnou hodnotou v rámci hospodárskeho výsledku v súlade so štandardom IFRS 9.

| 19 | Keď má účtovná jednotka investíciu v pridruženom podniku, ktorej časť je držaná nepriamo prostredníctvom organizácie rizikového kapitálu alebo spoločným fondom, podielovým fondom, alebo podobnou účtovnou jednotkou vrátane poistných fondov viazaných na investície, účtovná jednotka sa môže rozhodnúť oceňovať danú časť investície do pridruženého podniku reálnou hodnotou v rámci hospodárskeho výsledku v súlade so štandardom IFRS 9 nezávisle od toho, či má organizácia rizikového kapitálu alebo spoločný fond, podielový fond a podobné účtovné jednotky vrátane poistných fondov viazaných na investície podstatný vplyv na danú časť investície. Ak sa účtovná jednotka rozhodne takto postupovať, metódu vlastného imania uplatní na akúkoľvek zostávajúcu časť investície do pridruženého podniku, ktorá nie je držaná prostredníctvom organizácie rizikového kapitálu alebo spoločného fondu, podielového fondu alebo podobných účtovných jednotiek vrátane poistných fondov viazaných na investície. |
| --- | --- |

19

Keď má účtovná jednotka investíciu v pridruženom podniku, ktorej časť je držaná nepriamo prostredníctvom organizácie rizikového kapitálu alebo spoločným fondom, podielovým fondom, alebo podobnou účtovnou jednotkou vrátane poistných fondov viazaných na investície, účtovná jednotka sa môže rozhodnúť oceňovať danú časť investície do pridruženého podniku reálnou hodnotou v rámci hospodárskeho výsledku v súlade so štandardom IFRS 9 nezávisle od toho, či má organizácia rizikového kapitálu alebo spoločný fond, podielový fond a podobné účtovné jednotky vrátane poistných fondov viazaných na investície podstatný vplyv na danú časť investície. Ak sa účtovná jednotka rozhodne takto postupovať, metódu vlastného imania uplatní na akúkoľvek zostávajúcu časť investície do pridruženého podniku, ktorá nie je držaná prostredníctvom organizácie rizikového kapitálu alebo spoločného fondu, podielového fondu alebo podobných účtovných jednotiek vrátane poistných fondov viazaných na investície.

Klasifikácia ako majetok držaný na predaj

Klasifikácia ako majetok držaný na predaj

| 20 | Účtovná jednotka uplatňuje štandard IFRS 5 na investíciu alebo časť investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, ktorá spĺňa kritériá na klasifikovanie ako majetok držaný na predaj. Akákoľvek ponechaná časť investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, ktorá nebola klasifikovaná ako majetok držaný na predaj, sa účtuje použitím metódy vlastného imania, až pokiaľ sa neuskutoční vyradenie časti, ktorá je klasifikovaná ako majetok držaný na predaj. Po vyradení účtovná jednotka účtuje akékoľvek ponechané podiely v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku v súlade so štandardom IFRS 9, s výnimkou prípadov, keď ponechaný podiel naďalej zostáva pridruženým podnikom alebo spoločným podnikom, pričom v danom prípade účtovná jednotka používa metódu vlastného imania. |
| --- | --- |

20

Účtovná jednotka uplatňuje štandard IFRS 5 na investíciu alebo časť investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, ktorá spĺňa kritériá na klasifikovanie ako majetok držaný na predaj. Akákoľvek ponechaná časť investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, ktorá nebola klasifikovaná ako majetok držaný na predaj, sa účtuje použitím metódy vlastného imania, až pokiaľ sa neuskutoční vyradenie časti, ktorá je klasifikovaná ako majetok držaný na predaj. Po vyradení účtovná jednotka účtuje akékoľvek ponechané podiely v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku v súlade so štandardom IFRS 9, s výnimkou prípadov, keď ponechaný podiel naďalej zostáva pridruženým podnikom alebo spoločným podnikom, pričom v danom prípade účtovná jednotka používa metódu vlastného imania.

| 21 | Keď investícia do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, ktorá bola predtým klasifikovaná ale držaná na predaj, alebo časť takejto investície už ďalej nespĺňa kritériá takejto klasifikácie, účtuje sa použitím metódy vlastného imania, a to so spätnou platnosťou odo dňa, keď bola klasifikovaná ako držaná na predaj. Účtovná závierka za obdobie od klasifikácie ako držanej na predaj sa príslušne upraví. |
| --- | --- |

21

Keď investícia do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, ktorá bola predtým klasifikovaná ale držaná na predaj, alebo časť takejto investície už ďalej nespĺňa kritériá takejto klasifikácie, účtuje sa použitím metódy vlastného imania, a to so spätnou platnosťou odo dňa, keď bola klasifikovaná ako držaná na predaj. Účtovná závierka za obdobie od klasifikácie ako držanej na predaj sa príslušne upraví.

Ukončenie používania metódy vlastného imania

Ukončenie používania metódy vlastného imania

| 22 | Účtovná jednotka ukončí používanie metódy vlastného imania odo dňa, keď jej investícia prestane byť pridruženým podnikom alebo spoločným podnikom, a to takto:






  a) | Ak sa investícia stane dcérskou spoločnosťou, účtovná jednotka účtuje svoju investíciu v súlade so štandardmi IFRS 3 Podnikové kombinácie a IFRS 10. |
| --- | --- | --- |

22

22

Účtovná jednotka ukončí používanie metódy vlastného imania odo dňa, keď jej investícia prestane byť pridruženým podnikom alebo spoločným podnikom, a to takto:

a)

Ak sa investícia stane dcérskou spoločnosťou, účtovná jednotka účtuje svoju investíciu v súlade so štandardmi IFRS 3 Podnikové kombinácie a IFRS 10.

Ak sa investícia stane dcérskou spoločnosťou, účtovná jednotka účtuje svoju investíciu v súlade so štandardmi IFRS 3 Podnikové kombinácie

| b) | Ak je ponechaný podiel v rámci bývalého pridruženého podniku alebo spoločného podniku finančným aktívom, účtovná jednotka tento ponechaný podiel oceňuje reálnou hodnotou. Reálna hodnota ponechaného podielu sa považuje za jeho reálnu hodnotu pri prvom vykázaní ako finančného aktíva v súlade so štandardom IFRS 9. Účtovná jednotka vykáže v hospodárskom výsledku akýkoľvek rozdiel medzi:







  (i) | reálnou hodnotou akejkoľvek ponechanej investície a akýmikoľvek príjmami z vyradenia časti podielu v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku; a |
| --- | --- | --- |

b)

Ak je ponechaný podiel v rámci bývalého pridruženého podniku alebo spoločného podniku finančným aktívom, účtovná jednotka tento ponechaný podiel oceňuje reálnou hodnotou. Reálna hodnota ponechaného podielu sa považuje za jeho reálnu hodnotu pri prvom vykázaní ako finančného aktíva v súlade so štandardom IFRS 9. Účtovná jednotka vykáže v hospodárskom výsledku akýkoľvek rozdiel medzi:

Ak je ponechaný podiel v rámci bývalého pridruženého podniku alebo spoločného podniku finančným aktívom, účtovná jednotka tento ponechaný podiel oceňuje reálnou hodnotou. Reálna hodnota ponechaného podielu sa považuje za jeho reálnu hodnotu pri prvom vykázaní ako finančného aktíva v súlade so štandardom IFRS 9. Účtovná jednotka vykáže v hospodárskom výsledku akýkoľvek rozdiel medzi:

(i)

reálnou hodnotou akejkoľvek ponechanej investície a akýmikoľvek príjmami z vyradenia časti podielu v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku; a

reálnou hodnotou akejkoľvek ponechanej investície a akýmikoľvek príjmami z vyradenia časti podielu v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku; a

| (ii) | účtovnou hodnotou investície ku dňu ukončenia používania metódy vlastného imania. |
| --- | --- |

(ii)

účtovnou hodnotou investície ku dňu ukončenia používania metódy vlastného imania.

účtovnou hodnotou investície ku dňu ukončenia používania metódy vlastného imania.

| c) | Keď účtovná jednotka prestane používať metódu vlastného imania, zaúčtuje všetky sumy predtým vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku vo vzťahu k tejto investícii na rovnakom základe, ako by sa požadovalo, ak by podnik, do ktorého sa investuje, priamo vyradil súvisiace aktíva alebo pasíva. |
| --- | --- |

c)

Keď účtovná jednotka prestane používať metódu vlastného imania, zaúčtuje všetky sumy predtým vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku vo vzťahu k tejto investícii na rovnakom základe, ako by sa požadovalo, ak by podnik, do ktorého sa investuje, priamo vyradil súvisiace aktíva alebo pasíva.

Keď účtovná jednotka prestane používať metódu vlastného imania, zaúčtuje všetky sumy predtým vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku vo vzťahu k tejto investícii na rovnakom základe, ako by sa požadovalo, ak by podnik, do ktorého sa investuje, priamo vyradil súvisiace aktíva alebo pasíva.

| 23 | Preto ak by zisk alebo strata, ktoré podnik, do ktorého sa investuje, predtým vykázal v ostatných súčastiach komplexného výsledku, boli reklasifikované do hospodárskeho výsledku z vyradenia súvisiacich aktív alebo pasív, účtovná jednotka by reklasifikovala zisk alebo stratu z vlastného imania do hospodárskeho výsledku (ako reklasifikačnú úpravu), keď prestane používať metódu vlastného imania. Napríklad ak má pridružený podnik alebo spoločný podnik kumulatívne kurzové rozdiely vzťahujúce sa na operáciu v cudzej mene a účtovná jednotka prestane používať metódu vlastného imania, účtovná jednotka reklasifikuje zisk alebo stratu, ktoré sa predtým vykázali v ostatných súčastiach komplexného výsledku vo vzťahu k danej operácii v cudzej mene, do hospodárskeho výsledku. |
| --- | --- |

23

Preto ak by zisk alebo strata, ktoré podnik, do ktorého sa investuje, predtým vykázal v ostatných súčastiach komplexného výsledku, boli reklasifikované do hospodárskeho výsledku z vyradenia súvisiacich aktív alebo pasív, účtovná jednotka by reklasifikovala zisk alebo stratu z vlastného imania do hospodárskeho výsledku (ako reklasifikačnú úpravu), keď prestane používať metódu vlastného imania. Napríklad ak má pridružený podnik alebo spoločný podnik kumulatívne kurzové rozdiely vzťahujúce sa na operáciu v cudzej mene a účtovná jednotka prestane používať metódu vlastného imania, účtovná jednotka reklasifikuje zisk alebo stratu, ktoré sa predtým vykázali v ostatných súčastiach komplexného výsledku vo vzťahu k danej operácii v cudzej mene, do hospodárskeho výsledku.

| 24 | Ak sa investícia do pridruženého podniku stane investíciou do spoločného podniku alebo investícia do spoločného podniku stane investíciou do pridruženého podniku, účtovná jednotka bude naďalej používať metódu vlastného imania a neprecení ponechaný podiel. |
| --- | --- |

24

24

Ak sa investícia do pridruženého podniku stane investíciou do spoločného podniku alebo investícia do spoločného podniku stane investíciou do pridruženého podniku, účtovná jednotka bude naďalej používať metódu vlastného imania a neprecení ponechaný podiel.

Zmeny vlastníckeho podielu

Zmeny vlastníckeho podielu

| 25 | Ak sa zmenší vlastnícky podiel účtovnej jednotky v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku, ale účtovná jednotka naďalej uplatňuje metódu vlastného imania, účtovná jednotka reklasifikuje zisk alebo stratu v rozsahu, v akom sa predtým vykázali v ostatných súčastiach komplexného výsledku vo vzťahu k danému zmenšeniu vlastníckeho podielu do hospodárskeho výsledku, ak by sa v prípade vyradenia súvisiacich aktív alebo pasív vyžadovalo, aby sa daný zisk alebo strata reklasifikovali do hospodárskeho výsledku. |
| --- | --- |

25

Ak sa zmenší vlastnícky podiel účtovnej jednotky v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku, ale účtovná jednotka naďalej uplatňuje metódu vlastného imania, účtovná jednotka reklasifikuje zisk alebo stratu v rozsahu, v akom sa predtým vykázali v ostatných súčastiach komplexného výsledku vo vzťahu k danému zmenšeniu vlastníckeho podielu do hospodárskeho výsledku, ak by sa v prípade vyradenia súvisiacich aktív alebo pasív vyžadovalo, aby sa daný zisk alebo strata reklasifikovali do hospodárskeho výsledku.

Postupy metódy vlastného imania

Postupy metódy vlastného imania

| 26 | Mnohé postupy vhodné pri uplatňovaní metódy vlastného imania sú podobné postupom konsolidácie opísaným v štandarde IFRS 10. Okrem toho sa základné koncepcie postupov použitých pri účtovaní nadobudnutia dcérskej spoločnosti takisto uplatňujú pri účtovaní nadobudnutia investície v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku. |
| --- | --- |

26

Mnohé postupy vhodné pri uplatňovaní metódy vlastného imania sú podobné postupom konsolidácie opísaným v štandarde IFRS 10. Okrem toho sa základné koncepcie postupov použitých pri účtovaní nadobudnutia dcérskej spoločnosti takisto uplatňujú pri účtovaní nadobudnutia investície v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku.

| 27 | Podiel skupiny v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku je súhrnom držaných podielov materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností v tomto pridruženom podniku alebo spoločnom podniku. Držané podiely ostatných pridružených podnikov alebo spoločných podnikov patriacich do skupiny sa na tento účel neberú do úvahy. Keď má pridružený podnik alebo spoločný podnik dcérske spoločnosti, pridružené podniky alebo spoločné podniky, pri uplatňovaní metódy vlastného imania sa berú do úvahy hospodárske výsledky, ostatné súčasti komplexného výsledku a čistý majetok, ktoré sú vykázané v účtovnej závierke pridruženého podniku alebo spoločného podniku (vrátane podielu tohto pridruženého podniku alebo spoločného podniku na hospodárskom výsledku, ostatných súčastiach komplexného výsledku a čistom majetku jeho pridružených podnikov a spoločných podnikov) po všetkých úpravách nevyhnutných na zjednotenie účtovných postupov (pozri odseky 35 a 36). |
| --- | --- |

27

Podiel skupiny v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku je súhrnom držaných podielov materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností v tomto pridruženom podniku alebo spoločnom podniku. Držané podiely ostatných pridružených podnikov alebo spoločných podnikov patriacich do skupiny sa na tento účel neberú do úvahy. Keď má pridružený podnik alebo spoločný podnik dcérske spoločnosti, pridružené podniky alebo spoločné podniky, pri uplatňovaní metódy vlastného imania sa berú do úvahy hospodárske výsledky, ostatné súčasti komplexného výsledku a čistý majetok, ktoré sú vykázané v účtovnej závierke pridruženého podniku alebo spoločného podniku (vrátane podielu tohto pridruženého podniku alebo spoločného podniku na hospodárskom výsledku, ostatných súčastiach komplexného výsledku a čistom majetku jeho pridružených podnikov a spoločných podnikov) po všetkých úpravách nevyhnutných na zjednotenie účtovných postupov (pozri odseky 35 a 36).

| 28 | Zisky a straty vyplývajúce z transakcií „po vlastníckej osi nahor“ a „po vlastníckej osi nadol“ medzi účtovnou jednotkou (vrátane jej konsolidovaných dcérskych spoločností) a jej pridruženým podnikom alebo spoločným podnikom sa vykazujú v účtovnej závierke účtovnej jednotky iba v rozsahu nesúvisiacich podielov investora v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku. Transakciou „po vlastníckej osi nahor“ je napríklad predaj aktív pridruženého podniku alebo spoločného podniku investorovi. Transakciou „po vlastníckej osi nadol“ je napríklad predaj aktív investora jeho pridruženému podniku alebo spoločnému podniku alebo vklad aktív investora do takéhoto podniku. Podiel investora na ziskoch alebo stratách pridruženého podniku alebo spoločného podniku, ktoré sú výsledkom týchto transakcií, sa odúčtuje. |
| --- | --- |

28

Zisky a straty vyplývajúce z transakcií „po vlastníckej osi nahor“ a „po vlastníckej osi nadol“ medzi účtovnou jednotkou (vrátane jej konsolidovaných dcérskych spoločností) a jej pridruženým podnikom alebo spoločným podnikom sa vykazujú v účtovnej závierke účtovnej jednotky iba v rozsahu nesúvisiacich podielov investora v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku. Transakciou „po vlastníckej osi nahor“ je napríklad predaj aktív pridruženého podniku alebo spoločného podniku investorovi. Transakciou „po vlastníckej osi nadol“ je napríklad predaj aktív investora jeho pridruženému podniku alebo spoločnému podniku alebo vklad aktív investora do takéhoto podniku. Podiel investora na ziskoch alebo stratách pridruženého podniku alebo spoločného podniku, ktoré sú výsledkom týchto transakcií, sa odúčtuje.

| 29 | Keď transakcie „po vlastníckej osi nadol“ poskytujú dôkaz o znížení čistej realizovateľnej hodnoty aktív, ktoré sa majú predať alebo vložiť, alebo straty hodnoty týchto aktív zo znehodnotenia, investor tieto straty vykáže v plnej miere. Keď transakcie „po vlastníckej osi nahor“ poskytujú dôkaz o znížení čistej realizovateľnej hodnoty aktív, ktoré sa majú kúpiť, alebo straty hodnoty týchto aktív zo znehodnotenia, investor vykáže svoj podiel na týchto stratách. |
| --- | --- |

29

Keď transakcie „po vlastníckej osi nadol“ poskytujú dôkaz o znížení čistej realizovateľnej hodnoty aktív, ktoré sa majú predať alebo vložiť, alebo straty hodnoty týchto aktív zo znehodnotenia, investor tieto straty vykáže v plnej miere. Keď transakcie „po vlastníckej osi nahor“ poskytujú dôkaz o znížení čistej realizovateľnej hodnoty aktív, ktoré sa majú kúpiť, alebo straty hodnoty týchto aktív zo znehodnotenia, investor vykáže svoj podiel na týchto stratách.

| 30 | Vklad nepeňažného aktíva do pridruženého podniku alebo spoločného podniku výmenou za podiel na vlastnom imaní pridruženého podniku alebo spoločného podniku sa účtuje v súlade s odsekom 28 s výnimkou prípadov, keď takémuto vkladu chýba komerčná podstata v súlade s vymedzením tohto pojmu v štandarde IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia. Ak takémuto vkladu chýba komerčná podstata, zisk alebo strata sa považujú za nerealizované a nevykazujú sa, s výnimkou prípadov, keď sa uplatňuje aj odsek 31. Takéto nerealizované zisky alebo straty sa odúčtujú proti investícii zaúčtovanej použitím metódy vlastného imania a nevykazujú sa ako odložené zisky alebo straty v konsolidovanom výkaze finančnej situácie účtovnej jednotky alebo vo výkaze finančnej situácie účtovnej jednotky, v ktorej sa investície účtujú použitím metódy vlastného imania. |
| --- | --- |

30

Vklad nepeňažného aktíva do pridruženého podniku alebo spoločného podniku výmenou za podiel na vlastnom imaní pridruženého podniku alebo spoločného podniku sa účtuje v súlade s odsekom 28 s výnimkou prípadov, keď takémuto vkladu chýba komerčná podstata v súlade s vymedzením tohto pojmu v štandarde IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia. Ak takémuto vkladu chýba komerčná podstata, zisk alebo strata sa považujú za nerealizované a nevykazujú sa, s výnimkou prípadov, keď sa uplatňuje aj odsek 31. Takéto nerealizované zisky alebo straty sa odúčtujú proti investícii zaúčtovanej použitím metódy vlastného imania a nevykazujú sa ako odložené zisky alebo straty v konsolidovanom výkaze finančnej situácie účtovnej jednotky alebo vo výkaze finančnej situácie účtovnej jednotky, v ktorej sa investície účtujú použitím metódy vlastného imania.

Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia.

| 31 | Ak účtovná jednotka okrem podielu na vlastnom imaní pridruženého podniku alebo spoločného podniku dostane aj peňažné alebo nepeňažné aktíva, v hospodárskom výsledku v plnej miere vykáže časť zisku alebo straty z nepeňažného vkladu vzťahujúcu sa na prijaté peňažné alebo nepeňažné aktíva. |
| --- | --- |

31

Ak účtovná jednotka okrem podielu na vlastnom imaní pridruženého podniku alebo spoločného podniku dostane aj peňažné alebo nepeňažné aktíva, v hospodárskom výsledku v plnej miere vykáže časť zisku alebo straty z nepeňažného vkladu vzťahujúcu sa na prijaté peňažné alebo nepeňažné aktíva.

| 32 | Investícia sa účtuje použitím metódy vlastného imania odo dňa, od ktorého sa stáva pridruženým podnikom alebo spoločným podnikom. Pri nadobudnutí investície sa každý rozdiel medzi obstarávacou cenou investície a podielom účtovnej jednotky na čistej reálnej hodnote identifikovateľných aktív a pasív podniku, do ktorého sa investuje, účtuje takto:






  a) | goodwill týkajúci sa pridruženého podniku alebo spoločného podniku sa zahŕňa do účtovnej hodnoty investície. Amortizácia tohto goodwillu nie je povolená; |
| --- | --- | --- |

32

Investícia sa účtuje použitím metódy vlastného imania odo dňa, od ktorého sa stáva pridruženým podnikom alebo spoločným podnikom. Pri nadobudnutí investície sa každý rozdiel medzi obstarávacou cenou investície a podielom účtovnej jednotky na čistej reálnej hodnote identifikovateľných aktív a pasív podniku, do ktorého sa investuje, účtuje takto:

a)

goodwill týkajúci sa pridruženého podniku alebo spoločného podniku sa zahŕňa do účtovnej hodnoty investície. Amortizácia tohto goodwillu nie je povolená;

| b) | každý prebytok podielu účtovnej jednotky na čistej reálnej hodnote identifikovateľných aktív a pasív podniku, do ktorého sa investuje, nad obstarávacou cenou investície sa zahrnie ako výnos pri určovaní podielu účtovnej jednotky na hospodárskom výsledku pridruženého podniku alebo spoločného podniku za obdobie, v ktorom sa investícia nadobudla. |
| --- | --- |

b)

každý prebytok podielu účtovnej jednotky na čistej reálnej hodnote identifikovateľných aktív a pasív podniku, do ktorého sa investuje, nad obstarávacou cenou investície sa zahrnie ako výnos pri určovaní podielu účtovnej jednotky na hospodárskom výsledku pridruženého podniku alebo spoločného podniku za obdobie, v ktorom sa investícia nadobudla.

Príslušné úpravy podielu účtovnej jednotky na hospodárskom výsledku pridruženého podniku alebo spoločného podniku po nadobudnutí sa vykonávajú s cieľom zohľadniť napríklad odpisovanie odpisovateľných aktív vychádzajúce z ich reálnej hodnoty ku dňu nadobudnutia. Podobne platí, že príslušné úpravy podielu účtovnej jednotky na hospodárskom výsledku pridruženého podniku alebo spoločného podniku po nadobudnutí sa vykonajú vzhľadom na straty zo znehodnotenia, napríklad pokiaľ ide o goodwill alebo nehnuteľnosti, stroje a zariadenia.

| 33 | Pri metóde vlastného imania účtovná jednotka používa posledné dostupné účtovné závierky pridruženého podniku alebo spoločného podniku. Ak je koniec obdobia vykazovania účtovnej jednotky odlišný od konca obdobia vykazovania pridruženého podniku alebo spoločného podniku, pridružený podnik alebo spoločný podnik zostaví na účely použitia účtovnou jednotkou účtovnú závierku k rovnakému dátumu, ako je účtovná závierka účtovnej jednotky, s výnimkou prípadov, keď je to nevykonateľné. |
| --- | --- |

33

33

Pri metóde vlastného imania účtovná jednotka používa posledné dostupné účtovné závierky pridruženého podniku alebo spoločného podniku. Ak je koniec obdobia vykazovania účtovnej jednotky odlišný od konca obdobia vykazovania pridruženého podniku alebo spoločného podniku, pridružený podnik alebo spoločný podnik zostaví na účely použitia účtovnou jednotkou účtovnú závierku k rovnakému dátumu, ako je účtovná závierka účtovnej jednotky, s výnimkou prípadov, keď je to nevykonateľné.

| 34 | Keď je v súlade s odsekom 33 pri uplatňovaní metódy vlastného imania použitá účtovná závierka pridruženého podniku alebo spoločného podniku zostavená k inému dátumu, ako je dátum, ktorý použila účtovná jednotka, vykonajú sa úpravy účinkov podstatných transakcií alebo udalostí, ktoré nastanú medzi týmto dátumom a dátumom účtovnej závierky účtovnej jednotky. V každom prípade nesmie byť rozdiel medzi koncom obdobia vykazovania pridruženého podniku alebo spoločného podniku a koncom obdobia vykazovania účtovnej jednotky dlhší ako tri mesiace. Dĺžka období vykazovania a akýkoľvek rozdiel medzi koncami období vykazovania musia byť v jednotlivých obdobiach rovnaké. |
| --- | --- |

34

34

Keď je v súlade s odsekom 33 pri uplatňovaní metódy vlastného imania použitá účtovná závierka pridruženého podniku alebo spoločného podniku zostavená k inému dátumu, ako je dátum, ktorý použila účtovná jednotka, vykonajú sa úpravy účinkov podstatných transakcií alebo udalostí, ktoré nastanú medzi týmto dátumom a dátumom účtovnej závierky účtovnej jednotky. V každom prípade nesmie byť rozdiel medzi koncom obdobia vykazovania pridruženého podniku alebo spoločného podniku a koncom obdobia vykazovania účtovnej jednotky dlhší ako tri mesiace. Dĺžka období vykazovania a akýkoľvek rozdiel medzi koncami období vykazovania musia byť v jednotlivých obdobiach rovnaké.

| 35 | Pri zostavovaní účtovnej závierky účtovnej jednotky sa na podobné transakcie a udalosti za podobných okolností použijú rovnaké účtovné postupy. |
| --- | --- |

35

35

Pri zostavovaní účtovnej závierky účtovnej jednotky sa na podobné transakcie a udalosti za podobných okolností použijú rovnaké účtovné postupy.

| 36 | Ak pridružený podnik alebo spoločný podnik používa na podobné transakcie a udalosti za podobných okolností iné účtovné postupy ako účtovná jednotka, vykonajú sa vhodné úpravy, aby účtovné postupy pridruženého podniku alebo spoločného podniku boli v súlade s účtovnými postupmi účtovnej jednotky vtedy, keď účtovná jednotka použije pri uplatňovaní metódy vlastného imania účtovnú závierku pridruženého podniku alebo spoločného podniku. |
| --- | --- |

36

Ak pridružený podnik alebo spoločný podnik používa na podobné transakcie a udalosti za podobných okolností iné účtovné postupy ako účtovná jednotka, vykonajú sa vhodné úpravy, aby účtovné postupy pridruženého podniku alebo spoločného podniku boli v súlade s účtovnými postupmi účtovnej jednotky vtedy, keď účtovná jednotka použije pri uplatňovaní metódy vlastného imania účtovnú závierku pridruženého podniku alebo spoločného podniku.

| 37 | Ak má pridružený podnik alebo spoločný podnik nesplatené kumulované prioritné akcie, ktoré sú držané tretími stranami inými ako účtovná jednotka a klasifikované ako vlastné imanie, účtovná jednotka vypočíta svoj podiel na hospodárskom výsledku po úprave o dividendy z takýchto akcií bez ohľadu na to, či dividendy boli alebo neboli deklarované. |
| --- | --- |

37

Ak má pridružený podnik alebo spoločný podnik nesplatené kumulované prioritné akcie, ktoré sú držané tretími stranami inými ako účtovná jednotka a klasifikované ako vlastné imanie, účtovná jednotka vypočíta svoj podiel na hospodárskom výsledku po úprave o dividendy z takýchto akcií bez ohľadu na to, či dividendy boli alebo neboli deklarované.

| 38 | Ak sa podiel účtovnej jednotky na stratách pridruženého podniku alebo spoločného podniku rovná jeho podielu v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku alebo ho prevyšuje, účtovná jednotka prestane vykazovať svoj podiel na ďalších stratách. Podiel v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku je účtovnou hodnotou investície v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku určenou podľa metódy vlastného imania spolu s akýmikoľvek dlhodobými podielmi, ktoré v podstate tvoria časť čistej investície účtovnej jednotky do pridruženého podniku alebo spoločného podniku. Napríklad položka, ktorej vysporiadanie nie je ani plánované ani pravdepodobné v blízkej budúcnosti, je v podstate zvýšením investície účtovnej jednotky do tohto pridruženého podniku alebo spoločného podniku. Takéto položky môžu zahŕňať prioritné akcie a dlhodobé pohľadávky alebo úvery, ale nezahŕňajú pohľadávky z obchodného styku, záväzky z obchodného styku alebo akékoľvek dlhodobé pohľadávky, pre ktoré existuje primerané zabezpečenie, ako napr. zabezpečené úvery. Straty vykázané podľa metódy vlastného imania, ktoré prevyšujú investíciu účtovnej jednotky do kmeňových akcií, sa uplatnia voči iným zložkám podielu účtovnej jednotky v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku v opačnom poradí doby ich trvania (t. j. priority pri likvidácii). |
| --- | --- |

38

Ak sa podiel účtovnej jednotky na stratách pridruženého podniku alebo spoločného podniku rovná jeho podielu v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku alebo ho prevyšuje, účtovná jednotka prestane vykazovať svoj podiel na ďalších stratách. Podiel v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku je účtovnou hodnotou investície v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku určenou podľa metódy vlastného imania spolu s akýmikoľvek dlhodobými podielmi, ktoré v podstate tvoria časť čistej investície účtovnej jednotky do pridruženého podniku alebo spoločného podniku. Napríklad položka, ktorej vysporiadanie nie je ani plánované ani pravdepodobné v blízkej budúcnosti, je v podstate zvýšením investície účtovnej jednotky do tohto pridruženého podniku alebo spoločného podniku. Takéto položky môžu zahŕňať prioritné akcie a dlhodobé pohľadávky alebo úvery, ale nezahŕňajú pohľadávky z obchodného styku, záväzky z obchodného styku alebo akékoľvek dlhodobé pohľadávky, pre ktoré existuje primerané zabezpečenie, ako napr. zabezpečené úvery. Straty vykázané podľa metódy vlastného imania, ktoré prevyšujú investíciu účtovnej jednotky do kmeňových akcií, sa uplatnia voči iným zložkám podielu účtovnej jednotky v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku v opačnom poradí doby ich trvania (t. j. priority pri likvidácii).

| 39 | Po znížení podielu účtovnej jednotky na nulu sú ďalšie straty zabezpečené a záväzok sa vykazuje iba v takom rozsahu, v akom účtovnej jednotke vznikli právne alebo mimozmluvné povinnosti, alebo boli vykonané platby v mene pridruženého podniku alebo spoločného podniku. Ak pridružený podnik alebo spoločný podnik následne vykazuje zisky, účtovná jednotka znova začne vykazovať svoj podiel na týchto ziskoch až vtedy, keď sa jej podiel na týchto ziskoch vyrovná jej nevykázanému podielu na stratách. |
| --- | --- |

39

Po znížení podielu účtovnej jednotky na nulu sú ďalšie straty zabezpečené a záväzok sa vykazuje iba v takom rozsahu, v akom účtovnej jednotke vznikli právne alebo mimozmluvné povinnosti, alebo boli vykonané platby v mene pridruženého podniku alebo spoločného podniku. Ak pridružený podnik alebo spoločný podnik následne vykazuje zisky, účtovná jednotka znova začne vykazovať svoj podiel na týchto ziskoch až vtedy, keď sa jej podiel na týchto ziskoch vyrovná jej nevykázanému podielu na stratách.

Straty zo znehodnotenia

Straty zo znehodnotenia

| 40 | Po uplatnení metódy vlastného imania vrátane vykázania strát pridruženého podniku alebo spoločného podniku podľa odseku 38 účtovná jednotka uplatňuje na určenie toho, či je potrebné vykázať akúkoľvek ďalšiu stratu zo znehodnotenia vzťahujúcu sa na jej čistú investíciu do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, štandard IAS 39 Finančné nástroje: Vykazovanie a oceňovanie. |
| --- | --- |

40

Po uplatnení metódy vlastného imania vrátane vykázania strát pridruženého podniku alebo spoločného podniku podľa odseku 38 účtovná jednotka uplatňuje na určenie toho, či je potrebné vykázať akúkoľvek ďalšiu stratu zo znehodnotenia vzťahujúcu sa na jej čistú investíciu do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, štandard IAS 39 Finančné nástroje: Vykazovanie a oceňovanie.

Finančné nástroje: Vykazovanie a oceňovanie

| 41 | Účtovná jednotka takisto uplatňuje štandard IAS 39 s cieľom určiť, či je nevyhnutné vykázať akúkoľvek ďalšiu stratu zo znehodnotenia vzťahujúcu sa na jej podiel v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku, ktorá netvorí časť čistej investície, a sumu tejto straty zo zníženia hodnoty. |
| --- | --- |

41

Účtovná jednotka takisto uplatňuje štandard IAS 39 s cieľom určiť, či je nevyhnutné vykázať akúkoľvek ďalšiu stratu zo znehodnotenia vzťahujúcu sa na jej podiel v pridruženom podniku alebo spoločnom podniku, ktorá netvorí časť čistej investície, a sumu tejto straty zo zníženia hodnoty.

| 42 | Keďže goodwill, ktorý je súčasťou účtovnej hodnoty investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, sa nevykazuje samostatne, nevykonáva sa osobitne ani jeho testovanie na znehodnotenie podľa požiadaviek na testovanie znehodnotenia goodwillu podľa štandardu IAS 36 Zníženie hodnoty majetku. Namiesto toho sa celá účtovná hodnota investície testuje na znehodnotenie v súlade so štandardom IAS 36 ako jedno aktívum, a to porovnaním jej spätne získateľnej sumy (vyššia hodnota z hodnoty z používania a reálnej hodnoty bez nákladov na predaj) s jej účtovnou hodnotou, a to vždy, keď uplatňovanie štandardu IAS 39 naznačí, že by mohlo dôjsť k znehodnoteniu investície. Strata zo znehodnotenia vykázaná za takýchto okolností nie je priradená k žiadnemu aktívu (vrátane goodwillu), ktoré je súčasťou účtovnej hodnoty investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku. Akékoľvek zrušenie takejto straty zo znehodnotenia sa preto vykazuje v súlade so štandardom IAS 36 tak, že spätne získateľná suma investície sa následne zvýši. Pri určovaní hodnoty z používania investície účtovná jednotka odhaduje:






  a) | svoj podiel na súčasnej hodnote odhadovaných budúcich peňažných tokov, pri ktorých sa očakáva, že budú vytvorené pridruženým podnikom alebo spoločným podnikom, vrátane peňažných tokov z činností pridruženého podniku alebo spoločného podniku a tržieb z konečného vyradenia investície; alebo |
| --- | --- | --- |

42

Keďže goodwill, ktorý je súčasťou účtovnej hodnoty investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, sa nevykazuje samostatne, nevykonáva sa osobitne ani jeho testovanie na znehodnotenie podľa požiadaviek na testovanie znehodnotenia goodwillu podľa štandardu IAS 36 Zníženie hodnoty majetku. Namiesto toho sa celá účtovná hodnota investície testuje na znehodnotenie v súlade so štandardom IAS 36 ako jedno aktívum, a to porovnaním jej spätne získateľnej sumy (vyššia hodnota z hodnoty z používania a reálnej hodnoty bez nákladov na predaj) s jej účtovnou hodnotou, a to vždy, keď uplatňovanie štandardu IAS 39 naznačí, že by mohlo dôjsť k znehodnoteniu investície. Strata zo znehodnotenia vykázaná za takýchto okolností nie je priradená k žiadnemu aktívu (vrátane goodwillu), ktoré je súčasťou účtovnej hodnoty investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku. Akékoľvek zrušenie takejto straty zo znehodnotenia sa preto vykazuje v súlade so štandardom IAS 36 tak, že spätne získateľná suma investície sa následne zvýši. Pri určovaní hodnoty z používania investície účtovná jednotka odhaduje:

Zníženie hodnoty majetku

a)

svoj podiel na súčasnej hodnote odhadovaných budúcich peňažných tokov, pri ktorých sa očakáva, že budú vytvorené pridruženým podnikom alebo spoločným podnikom, vrátane peňažných tokov z činností pridruženého podniku alebo spoločného podniku a tržieb z konečného vyradenia investície; alebo

| b) | súčasnú hodnotu odhadovaných budúcich peňažných tokov očakávaných z prijatých dividend z tejto investície a z jej konečného vyradenia. |
| --- | --- |

b)

súčasnú hodnotu odhadovaných budúcich peňažných tokov očakávaných z prijatých dividend z tejto investície a z jej konečného vyradenia.

Pri správnych predpokladoch vedú obe metódy k rovnakým výsledkom.

| 43 | Spätne získateľná suma investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku sa posudzuje pre každý pridružený podnik alebo spoločný podnik, s výnimkou prípadov, keď pridružený podnik alebo spoločný podnik nevytvára príjmy peňažných prostriedkov z pokračujúceho používania, ktoré sú viac-menej nezávislé od príjmov z iných aktív účtovnej jednotky. |
| --- | --- |

43

Spätne získateľná suma investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku sa posudzuje pre každý pridružený podnik alebo spoločný podnik, s výnimkou prípadov, keď pridružený podnik alebo spoločný podnik nevytvára príjmy peňažných prostriedkov z pokračujúceho používania, ktoré sú viac-menej nezávislé od príjmov z iných aktív účtovnej jednotky.

INDIVIDUÁLNA ÚČTOVNÁ ZÁVIERKA

| 44 | Investícia do pridruženého podniku alebo spoločného podniku sa účtuje v individuálnej účtovnej závierke účtovnej jednotky v súlade s ods. 10 štandardu IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2011). |
| --- | --- |

44

Investícia do pridruženého podniku alebo spoločného podniku sa účtuje v individuálnej účtovnej závierke účtovnej jednotky v súlade s ods. 10 štandardu IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2011).

DÁTUM NADOBUDNUTIA ÚČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA

| 45 | Účtovná jednotka uplatňuje tento štandard na ročné účtovné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2013 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje tento štandard skôr, túto skutočnosť zverejní a zároveň uplatňuje aj štandardy IFRS 10, IFRS 11 Spoločné organizácie IFRS 12 Zverejnenie podielov na iných účtovných jednotkách a IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2011). |
| --- | --- |

45

Účtovná jednotka uplatňuje tento štandard na ročné účtovné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2013 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje tento štandard skôr, túto skutočnosť zverejní a zároveň uplatňuje aj štandardy IFRS 10, IFRS 11 Spoločné organizácie IFRS 12 Zverejnenie podielov na iných účtovných jednotkách a IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2011).

Spoločné organizácie

Zverejnenie podielov na iných účtovných jednotkách

Odkazy na štandard IFRS 9

Odkazy na štandard IFRS 9

| 46 | Ak účtovná jednotka uplatňuje tento štandard, ale ešte neuplatňuje štandard IFRS 9, akýkoľvek odkaz na štandard IFRS 9 sa bude chápať ako odkaz na štandard IAS 39. |
| --- | --- |

46

Ak účtovná jednotka uplatňuje tento štandard, ale ešte neuplatňuje štandard IFRS 9, akýkoľvek odkaz na štandard IFRS 9 sa bude chápať ako odkaz na štandard IAS 39.

UKONČENIE PLATNOSTI ŠTANDARDU IAS 28 (2003)

| 47 | Týmto štandardom sa nahrádza štandard IAS 28 Investície do pridružených podnikov (v znení revízie z roku 2003). |
| --- | --- |

47

Týmto štandardom sa nahrádza štandard IAS 28 Investície do pridružených podnikov (v znení revízie z roku 2003).

Investície do pridružených podnikov

---

| 29.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/78 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/78

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1255/2012

z 11. decembra 2012,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy týkajúce sa medzinárodného účtovného štandardu 12, medzinárodných štandardov finančného výkazníctva 1 a 13 a interpretácie 20 Výboru pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 1126/2008 (2) sa prijali určité medzinárodné štandardy a interpretácie, ktoré existovali k 15. októbru 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 1126/2008 (2) sa prijali určité medzinárodné štandardy a interpretácie, ktoré existovali k 15. októbru 2008.

| (2) | Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) uverejnila 20. decembra 2010 zmeny a doplnenia medzinárodného štandardu finančného výkazníctva (IFRS) 1 Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného výkazníctva – Ťažká hyperinflácia a odstránenie pevne stanovených dátumov pre prvouplatňovateľov (ďalej len „zmeny a doplnenia IFRS 1“) a medzinárodného účtovného štandardu (IAS) 12 Dane z príjmov – Odložená daň: návratnosť podkladových aktív (ďalej len „zmeny a doplnenia IAS 12“). Cieľom zmien a doplnení IFRS 1 je zaviesť novú výnimku z rozsahu pôsobnosti IFRS 1 – konkrétne takú, že účtovné jednotky, ktoré boli dotknuté ťažkou hyperinfláciou, môžu použiť reálnu hodnotu ako reprodukčnú cenu svojich aktív a záväzkov vo svojom otváracom výkaze o finančnej situácii podľa IFRS. Okrem toho sa týmito zmenami a doplneniami takisto nahrádzajú odkazy na pevne stanovené dátumy v IFRS 1 odkazmi na deň prechodu. Čo sa týka IAS 12, stanovuje sa v ňom postup účtovania daní z príjmov. Cieľom zmien a doplnení IAS 12 je zaviesť výnimku zo zásady oceňovania v IAS 12 v podobe vyvrátiteľného predpokladu, v rámci ktorého sa predpokladá, že účtovná hodnota investičného nehnuteľného majetku oceneného reálnou hodnotou by sa spätne získala prostredníctvom predaja a od účtovnej jednotky by sa požadovalo použiť sadzbu dane platnú pri predaji podkladových aktív. |
| --- | --- |

(2)

Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) uverejnila 20. decembra 2010 zmeny a doplnenia medzinárodného štandardu finančného výkazníctva (IFRS) 1 Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného výkazníctva – Ťažká hyperinflácia a odstránenie pevne stanovených dátumov pre prvouplatňovateľov (ďalej len „zmeny a doplnenia IFRS 1“) a medzinárodného účtovného štandardu (IAS) 12 Dane z príjmov – Odložená daň: návratnosť podkladových aktív (ďalej len „zmeny a doplnenia IAS 12“). Cieľom zmien a doplnení IFRS 1 je zaviesť novú výnimku z rozsahu pôsobnosti IFRS 1 – konkrétne takú, že účtovné jednotky, ktoré boli dotknuté ťažkou hyperinfláciou, môžu použiť reálnu hodnotu ako reprodukčnú cenu svojich aktív a záväzkov vo svojom otváracom výkaze o finančnej situácii podľa IFRS. Okrem toho sa týmito zmenami a doplneniami takisto nahrádzajú odkazy na pevne stanovené dátumy v IFRS 1 odkazmi na deň prechodu. Čo sa týka IAS 12, stanovuje sa v ňom postup účtovania daní z príjmov. Cieľom zmien a doplnení IAS 12 je zaviesť výnimku zo zásady oceňovania v IAS 12 v podobe vyvrátiteľného predpokladu, v rámci ktorého sa predpokladá, že účtovná hodnota investičného nehnuteľného majetku oceneného reálnou hodnotou by sa spätne získala prostredníctvom predaja a od účtovnej jednotky by sa požadovalo použiť sadzbu dane platnú pri predaji podkladových aktív.

| (3) | Rada IASB vydala 12. mája 2011 IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou (ďalej len „IFRS 13“). V IFRS 13 sa stanovuje jednotný rámec IFRS pre oceňovanie reálnej hodnoty a poskytuje podrobné usmernenie k spôsobu oceňovania reálnej hodnoty finančných i nefinančných aktív a záväzkov. IFRS 13 sa uplatňuje vtedy, keď sa v rámci iného IFRS vyžaduje alebo povoľuje oceňovanie reálnou hodnotou alebo zverejnenie o oceneniach reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

(3)

Rada IASB vydala 12. mája 2011 IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou (ďalej len „IFRS 13“). V IFRS 13 sa stanovuje jednotný rámec IFRS pre oceňovanie reálnej hodnoty a poskytuje podrobné usmernenie k spôsobu oceňovania reálnej hodnoty finančných i nefinančných aktív a záväzkov. IFRS 13 sa uplatňuje vtedy, keď sa v rámci iného IFRS vyžaduje alebo povoľuje oceňovanie reálnou hodnotou alebo zverejnenie o oceneniach reálnou hodnotou.

| (4) | Rada IASB vydala 19. októbra 2011 interpretáciu 20 Výboru pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva (IFRIC) Náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby (IFRIC 20). Cieľom IFRIC 20 je poskytnúť usmernenie k vykazovaniu nákladov na odstraňovanie skrývky počas produkcie ako aktíva a k prvotnému a následnému oceňovaniu aktíva z odstraňovania skrývky s cieľom znížiť rôzne postupy účtovných jednotiek uplatňované v praxi v otázke spôsobu účtovania nákladov na odstraňovanie skrývky vzniknutých v produkčnej fáze povrchovej ťažby. |
| --- | --- |

(4)

Rada IASB vydala 19. októbra 2011 interpretáciu 20 Výboru pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva (IFRIC) Náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby (IFRIC 20). Cieľom IFRIC 20 je poskytnúť usmernenie k vykazovaniu nákladov na odstraňovanie skrývky počas produkcie ako aktíva a k prvotnému a následnému oceňovaniu aktíva z odstraňovania skrývky s cieľom znížiť rôzne postupy účtovných jednotiek uplatňované v praxi v otázke spôsobu účtovania nákladov na odstraňovanie skrývky vzniknutých v produkčnej fáze povrchovej ťažby.

| (5) | Týmto nariadením sa schvaľujú zmeny a doplnenia IAS 12, zmeny a doplnenia IFRS 1, IFRS 13, IFRIC 20 a z nich vyplývajúce zmeny a doplnenia ostatných štandardov a interpretácií. Uvedené štandardy, zmeny a doplnenia existujúcich štandardov alebo interpretácií obsahujú niektoré odkazy na IFRS 9, ktoré sa v súčasnosti nemôžu uplatňovať, keďže IFRS 9 Únia ešte neschválila. Každý odkaz na IFRS 9 by sa preto, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu, mal vykladať ako odkaz na IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie. Navyše sa nemôže uplatňovať žiadna následná zmena a doplnenie IFRS 9 vyplývajúce z prílohy k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(5)

Týmto nariadením sa schvaľujú zmeny a doplnenia IAS 12, zmeny a doplnenia IFRS 1, IFRS 13, IFRIC 20 a z nich vyplývajúce zmeny a doplnenia ostatných štandardov a interpretácií. Uvedené štandardy, zmeny a doplnenia existujúcich štandardov alebo interpretácií obsahujú niektoré odkazy na IFRS 9, ktoré sa v súčasnosti nemôžu uplatňovať, keďže IFRS 9 Únia ešte neschválila. Každý odkaz na IFRS 9 by sa preto, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu, mal vykladať ako odkaz na IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie. Navyše sa nemôže uplatňovať žiadna následná zmena a doplnenie IFRS 9 vyplývajúce z prílohy k tomuto nariadeniu.

| (6) | Výsledkami konzultácie so skupinou odborných znalcov (TEG) Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG) sa potvrdzuje, že zmeny a doplnenia IAS 12 a zmeny a doplnenia IFRS 1, ako aj IFRS 13 a IFRIC 20 spĺňajú technické kritériá na prijatie stanovené v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1606/2002. |
| --- | --- |

(6)

Výsledkami konzultácie so skupinou odborných znalcov (TEG) Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG) sa potvrdzuje, že zmeny a doplnenia IAS 12 a zmeny a doplnenia IFRS 1, ako aj IFRS 13 a IFRIC 20 spĺňajú technické kritériá na prijatie stanovené v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1606/2002.

| (7) | Nariadenie (ES) č. 1126/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(7)

Nariadenie (ES) č. 1126/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (8) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre účtovné predpisy, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre účtovné predpisy,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Príloha k nariadeniu (ES) č. 1126/2008 sa mení a dopĺňa takto:

| (a) | Medzinárodný účtovný štandard (IAS) 12 Dane z príjmov sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

(a)

Medzinárodný účtovný štandard (IAS) 12 Dane z príjmov sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu;

| (b) | Interpretácia 21 Stáleho výboru pre interpretáciu (SIC) sa vypúšťa v súlade so zmenami a doplneniami IAS 12 uvedenými v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(b)

Interpretácia 21 Stáleho výboru pre interpretáciu (SIC) sa vypúšťa v súlade so zmenami a doplneniami IAS 12 uvedenými v prílohe k tomuto nariadeniu.

| (c) | Medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 1 Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného výkazníctva sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

(c)

Medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 1 Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného výkazníctva sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu;

| (d) | IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou sa vkladá v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

(d)

IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou sa vkladá v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu;

| (e) | IFRS 1, IFRS 2, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 5, IFRS 7, IAS 1, IAS 2, IAS 8, IAS 10, IAS 16, IAS 17, IAS 18, IAS 19, IAS 20, IAS 21, IAS 28, IAS 31, IAS 32, IAS 33, IAS 34, IAS 36, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41, IFRIC 2, IFRIC 4, IFRIC 13, IFRIC 17 a IFRIC 19 sa menia a dopĺňajú v súlade s IFRS 13, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

(e)

IFRS 1, IFRS 2, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 5, IFRS 7, IAS 1, IAS 2, IAS 8, IAS 10, IAS 16, IAS 17, IAS 18, IAS 19, IAS 20, IAS 21, IAS 28, IAS 31, IAS 32, IAS 33, IAS 34, IAS 36, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41, IFRIC 2, IFRIC 4, IFRIC 13, IFRIC 17 a IFRIC 19 sa menia a dopĺňajú v súlade s IFRS 13, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu;

| (f) | Interpretácia IFRIC 20 Náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby sa vkladá v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

(f)

Interpretácia IFRIC 20 Náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby sa vkladá v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu;

| (g) | IFRS 1 sa mení a dopĺňa v súlade s IFRIC 20, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(g)

IFRS 1 sa mení a dopĺňa v súlade s IFRIC 20, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu.

2.   Každý odkaz na IFRS 9 sa, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu, vykladá ako odkaz na IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie.

3.   Žiadna následná zmena a doplnenie IFRS 9 vyplývajúce z prílohy k tomuto nariadeniu sa neuplatňuje.

Článok 2

1.   Každá spoločnosť uplatní zmeny a doplnenia uvedené v článku 1 ods. 1 písm. a), b) a c) najneskôr od dátumu začiatku svojho prvého finančného roka, ktorý sa začína dňom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia alebo po tomto dni.

2.   Každá spoločnosť uplatní IFRS 13, IFRIC 20 a následné zmeny a doplnenia uvedené v písm. d) až g) článku 1 ods. 1 najneskôr od dátumu začiatku svojho prvého finančného roka, ktorý sa začína 1. januára 2013 alebo po tomto dátume.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. decembra 2012.

za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 320, 29.11.2008, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

MEDZINÁRODNÉ ÚČTOVNÉ ŠTANDARDY

| IFRS 1 | IFRS 1 | Prvé uplatnenie – Ťažká hyperinflácia a odstránenie pevne stanovených dátumov pre prvouplatniteľov |
| --- | --- | --- |

IFRS 1

IFRS 1

IAS 12

| IAS 12 | Dane z príjmov – Odložená daň: návratnosť podkladových aktív |
| --- | --- |

IAS 12

IFRS 13

| IFRS 13 | Oceňovanie reálnou hodnotou |
| --- | --- |

IFRS 13

IFRIC 20

| Interpretácia IFRIC 20 | Náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby |
| --- | --- |

Interpretácia IFRIC 20

„Reprodukcia povolená v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru. Všetky existujúce práva vyhradené mimo EHP, s výnimkou práva reprodukovania na účely osobného použitia alebo iného riadneho nakladania. Ďalšie informácie je možné získať od IASB na webovej stránke www.iasb.org“

ZMENY A DOPLNENIA IFRS 1

Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného výkazníctva

Po odseku 31B sa pridávajú nadpis a odsek 31C.

PREZENTÁCIA A ZVEREJŇOVANIE

Vysvetlenie prechodu na IFRS

Použitie reprodukčnej ceny po ťažkej hyperinflácii

| 31C | Ak sa účtovná jednotka rozhodne oceniť aktíva a pasíva v reálnej hodnote a použiť túto reálnu hodnotu ako reprodukčnú cenu vo svojom otváracom výkaze o finančnej situácii podľa IFRS z dôvodu ťažkej hyperinflácie (pozri odseky D26-D30), musí sa v prvej účtovnej závierke podľa IFRS účtovnej jednotky podať vysvetlenie, ako a prečo účtovná jednotka mala, a potom už nemala funkčnú menu s týmito charakteristickými znakmi:






  (a) | spoľahlivý cenový index nie je k dispozícii všetkým účtovným jednotkám, ktoré majú transakcie a zostatky v danej mene, |
| --- | --- | --- |

31C

Ak sa účtovná jednotka rozhodne oceniť aktíva a pasíva v reálnej hodnote a použiť túto reálnu hodnotu ako reprodukčnú cenu vo svojom otváracom výkaze o finančnej situácii podľa IFRS z dôvodu ťažkej hyperinflácie (pozri odseky D26-D30), musí sa v prvej účtovnej závierke podľa IFRS účtovnej jednotky podať vysvetlenie, ako a prečo účtovná jednotka mala, a potom už nemala funkčnú menu s týmito charakteristickými znakmi:

(a)

spoľahlivý cenový index nie je k dispozícii všetkým účtovným jednotkám, ktoré majú transakcie a zostatky v danej mene,

| (b) | neexistuje konvertibilita medzi danou menou a relatívne stabilnou cudzou menou. |
| --- | --- |

(b)

neexistuje konvertibilita medzi danou menou a relatívne stabilnou cudzou menou.

Dodatok B

Výnimky zo spätného uplatňovania iných IFRS

Mení a dopĺňa sa odsek B2.

Ukončenie vykazovania finančných aktív a finančných záväzkov

| B2 | S výnimkou prípadov povolených v odseku B3, prvouplatňovateľ použije požiadavky IFRS o ukončení vykazovania IAS 39 Finančné nástroje: Účtovanie a oceňovanie prospektívne na transakcie, ktoré sa uskutočnili v deň prechodu na IFRS alebo po ňom. Napríklad, ak prvouplatňovateľ ukončil vykazovanie nederivátových finančných aktív alebo nederivátových finančných záväzkov v súlade s predtým uplatňovanými GAAP v dôsledku transakcie, ku ktorej došlo pred dňom prechodu na IFRS, nevykazuje tieto aktíva a záväzky v súlade s IFRS (pokiaľ nespĺňajú podmienky na vykazovanie v dôsledku neskoršej transakcie alebo udalosti). |
| --- | --- |

B2

S výnimkou prípadov povolených v odseku B3, prvouplatňovateľ použije požiadavky IFRS o ukončení vykazovania IAS 39 Finančné nástroje: Účtovanie a oceňovanie prospektívne na transakcie, ktoré sa uskutočnili v deň prechodu na IFRS alebo po ňom. Napríklad, ak prvouplatňovateľ ukončil vykazovanie nederivátových finančných aktív alebo nederivátových finančných záväzkov v súlade s predtým uplatňovanými GAAP v dôsledku transakcie, ku ktorej došlo pred dňom prechodu na IFRS, nevykazuje tieto aktíva a záväzky v súlade s IFRS (pokiaľ nespĺňajú podmienky na vykazovanie v dôsledku neskoršej transakcie alebo udalosti).

Dodatok D

Výnimky z iných IFRS

Menia a dopĺňajú sa odseky D1 a D20.

| D1 | Účtovná jednotka si môže vybrať, že využije jednu alebo viaceré z týchto výnimiek, ktoré sa týkajú:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

D1

Účtovná jednotka si môže vybrať, že využije jednu alebo viaceré z týchto výnimiek, ktoré sa týkajú:

a)

...

| o) | prevodov aktív od zákazníkov (odsek D24); |
| --- | --- |

o)

prevodov aktív od zákazníkov (odsek D24);

| p) | zániku finančných záväzkov prostredníctvom nástrojov vlastného imania (odsek D25); ako aj |
| --- | --- |

p)

zániku finančných záväzkov prostredníctvom nástrojov vlastného imania (odsek D25); ako aj

| q) | ťažkej hyperinflácie (odseky D26-D30). |
| --- | --- |

q)

ťažkej hyperinflácie (odseky D26-D30).

Účtovná jednotka neuplatňuje tieto výnimky analogicky na ostatné položky.

Ocenenie finančných aktív alebo finančných záväzkov pri prvotnom vykázaní reálnou hodnotou

| D20 | Bez ohľadu na požiadavky uvedené v odsekoch 7 a 9 môže účtovná jednotka uplatňovať požiadavky uvedené v poslednej vete štandardu IAS 39 odseku AG76 a odseku AG76A, prospektívne pre transakcie uzatvorené v deň prechodu na IFRS alebo po ňom. |
| --- | --- |

D20

Bez ohľadu na požiadavky uvedené v odsekoch 7 a 9 môže účtovná jednotka uplatňovať požiadavky uvedené v poslednej vete štandardu IAS 39 odseku AG76 a odseku AG76A, prospektívne pre transakcie uzatvorené v deň prechodu na IFRS alebo po ňom.

Pridáva sa nadpis a odseky D26-D30.

Ťažká hyperinflácia

| D26 | Ak má účtovná jednotka funkčnú menu, ktorá bola alebo je menou hyperinflačnej ekonomiky, určí, či táto mena bola dotknutá ťažkou hyperinfláciou pred dátumom prechodu na IFRS. To sa týka subjektov, ktoré prijímajú IFRS po prvýkrát, rovnako ako subjektov, ktoré už IFRS aplikovali. |
| --- | --- |

D26

Ak má účtovná jednotka funkčnú menu, ktorá bola alebo je menou hyperinflačnej ekonomiky, určí, či táto mena bola dotknutá ťažkou hyperinfláciou pred dátumom prechodu na IFRS. To sa týka subjektov, ktoré prijímajú IFRS po prvýkrát, rovnako ako subjektov, ktoré už IFRS aplikovali.

| D27 | Mena hyperinflačnej ekonomiky je dotknutá ťažkou hyperinfláciou, ak má obe tieto vlastnosti:






  (a) | spoľahlivý cenový index nie je k dispozícii všetkým účtovným jednotkám, ktoré majú transakcie a zostatky v danej mene, |
| --- | --- | --- |

D27

Mena hyperinflačnej ekonomiky je dotknutá ťažkou hyperinfláciou, ak má obe tieto vlastnosti:

(a)

spoľahlivý cenový index nie je k dispozícii všetkým účtovným jednotkám, ktoré majú transakcie a zostatky v danej mene,

| (b) | neexistuje konvertibilita medzi danou menou a relatívne stabilnou cudzou menou. |
| --- | --- |

(b)

neexistuje konvertibilita medzi danou menou a relatívne stabilnou cudzou menou.

| D28 | Funkčná mena účtovnej jednotky prestáva podliehať ťažkej hyperinflácii v deň normalizácie funkčnej meny. To je dátum, kedy funkčná mena už nemá jeden alebo obidva charakteristické znaky podľa odseku D27, alebo keď dôjde k zmene funkčnej meny účtovnej jednotky na menu, ktorá nie je dotknutá ťažkou hyperinfláciou. |
| --- | --- |

D28

Funkčná mena účtovnej jednotky prestáva podliehať ťažkej hyperinflácii v deň normalizácie funkčnej meny. To je dátum, kedy funkčná mena už nemá jeden alebo obidva charakteristické znaky podľa odseku D27, alebo keď dôjde k zmene funkčnej meny účtovnej jednotky na menu, ktorá nie je dotknutá ťažkou hyperinfláciou.

| D29 | Ak dátum prechodu účtovnej jednotky na IFRS pripadá na deň normalizácie funkčnej meny alebo na neskorší deň, môže sa účtovná jednotka rozhodnúť, že všetky aktíva a pasíva držané pred dňom normalizácie funkčnej meny ocení reálnou hodnotou k dátumu prechodu na IFRS. Účtovná jednotka môže použiť túto reálnu hodnotu ako reprodukčnú cenu týchto aktív a pasív vo svojom otváracom výkaze o finančnej situácii podľa IFRS. |
| --- | --- |

D29

Ak dátum prechodu účtovnej jednotky na IFRS pripadá na deň normalizácie funkčnej meny alebo na neskorší deň, môže sa účtovná jednotka rozhodnúť, že všetky aktíva a pasíva držané pred dňom normalizácie funkčnej meny ocení reálnou hodnotou k dátumu prechodu na IFRS. Účtovná jednotka môže použiť túto reálnu hodnotu ako reprodukčnú cenu týchto aktív a pasív vo svojom otváracom výkaze o finančnej situácii podľa IFRS.

| D30 | Ak deň normalizácie funkčnej meny spadá do dvanásťmesačného porovnávacieho obdobia, môže byť toto porovnávacie obdobie kratšie než 12 mesiacov za predpokladu, že sa počas tohto kratšieho obdobia poskytne kompletná účtovná závierka (ako sa to vyžaduje v odseku 10 IAS 1). |
| --- | --- |

D30

Ak deň normalizácie funkčnej meny spadá do dvanásťmesačného porovnávacieho obdobia, môže byť toto porovnávacie obdobie kratšie než 12 mesiacov za predpokladu, že sa počas tohto kratšieho obdobia poskytne kompletná účtovná závierka (ako sa to vyžaduje v odseku 10 IAS 1).

DÁTUM NADOBUDNUTIA ÚČINNOSTI

Pridáva sa odsek 39H.

| 39H | Dokumentom Ťažká hyperinflácia a odstránenie pevne stanovených dátumov pre prvouplatňovateľov (zmeny a doplnenia v IFRS 1), ktorý bol vydaný v decembri 2010, sa zmenili a doplnili odseky B2, D1 a D20 a pridali sa nové odseky 31C a D26 - D30. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na účtovné obdobia, ktoré sa začínajú 1. júla 2011 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. |
| --- | --- |

39H

Dokumentom Ťažká hyperinflácia a odstránenie pevne stanovených dátumov pre prvouplatňovateľov (zmeny a doplnenia v IFRS 1), ktorý bol vydaný v decembri 2010, sa zmenili a doplnili odseky B2, D1 a D20 a pridali sa nové odseky 31C a D26 - D30. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na účtovné obdobia, ktoré sa začínajú 1. júla 2011 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené.

ZMENY A DOPLNENIA IFRS 9

ZMENY A DOPLNENIA IFRS 9

IFRS 9 Finančné nástroje (vydané v novembri 2009)

IFRS 9 Finančné nástroje

Odsek C2 sa mení a dopĺňa takto:

| C2 | V prílohe B sa odseky B1, B2 a B5 menia a dopĺňajú takto:






  B2 | S výnimkou prípadov povolených v odseku B3 prvouplatňovateľ použije požiadavky IFRS o ukončení vykazovania podľa IAS 39 Finančné nástroje: Účtovanie a oceňovanie prospektívne na transakcie, ktoré sa uskutočnili v deň prechodu na IFRS alebo po ňom. Napríklad, ak prvouplatňovateľ ukončil vykazovanie nederivátových finančných aktív alebo nederivátových finančných záväzkov v súlade s predtým uplatňovanými GAAP v dôsledku transakcie, ku ktorej došlo pred dňom prechodu na IFRS, nevykazuje tieto aktíva a pasíva v súlade s IFRS (pokiaľ nespĺňajú podmienky na vykazovanie v dôsledku neskoršej transakcie alebo udalosti). |
| --- | --- | --- |

C2

V prílohe B sa odseky B1, B2 a B5 menia a dopĺňajú takto:

B2

S výnimkou prípadov povolených v odseku B3 prvouplatňovateľ použije požiadavky IFRS o ukončení vykazovania podľa IAS 39 Finančné nástroje: Účtovanie a oceňovanie prospektívne na transakcie, ktoré sa uskutočnili v deň prechodu na IFRS alebo po ňom. Napríklad, ak prvouplatňovateľ ukončil vykazovanie nederivátových finančných aktív alebo nederivátových finančných záväzkov v súlade s predtým uplatňovanými GAAP v dôsledku transakcie, ku ktorej došlo pred dňom prechodu na IFRS, nevykazuje tieto aktíva a pasíva v súlade s IFRS (pokiaľ nespĺňajú podmienky na vykazovanie v dôsledku neskoršej transakcie alebo udalosti).

Finančné nástroje

Účtovanie a oceňovanie

Odsek C3 sa mení a dopĺňa pridaním odseku D20 takto:

| C3 | V dodatku D (oslobodenie od iných IFRS), sa menia a dopĺňajú odseky D19 a D20 ...






  D20 | Bez ohľadu na požiadavky uvedené v odsekoch 7 a 9 môže účtovná jednotka uplatňovať požiadavky uvedené v poslednej vete štandardu IAS 39 odseku AG76 a odseku AG76A, prospektívne na transakcie uzatvorené v deň prechodu na IFRS alebo po ňom. |
| --- | --- | --- |

C3

V dodatku D (oslobodenie od iných IFRS), sa menia a dopĺňajú odseky D19 a D20 ...

D20

Bez ohľadu na požiadavky uvedené v odsekoch 7 a 9 môže účtovná jednotka uplatňovať požiadavky uvedené v poslednej vete štandardu IAS 39 odseku AG76 a odseku AG76A, prospektívne na transakcie uzatvorené v deň prechodu na IFRS alebo po ňom.

IFRS 9 Finančné nástroje (vydané v októbri 2010)

IFRS 9 Finančné nástroje

Odseky C2 a C3 sa menia a dopĺňajú takto.

V odseku C2 sa zmena a doplnenie odseku B2 mení a dopĺňa takto

| B2 | S výnimkou prípadov povolených v odseku B3 uplatňuje prvouplatňovateľ požiadavky na ukončenie vykazovania v IFRS 9 Finančné nástroje prospektívne na transakcie, ktoré nastali v deň prechodu na IFRS alebo po ňom. Napríklad, ak prvouplatňovateľ ukončil vykazovanie nederivátových finančných aktív alebo nederivátových finančných záväzkov v súlade s predtým uplatňovanými GAAP v dôsledku transakcie, ku ktorej došlo pred dňom prechodu na IFRS, nevykazuje tieto aktíva a pasíva v súlade s IFRS (pokiaľ nespĺňajú podmienky na vykazovanie v dôsledku neskoršej transakcie alebo udalosti). |
| --- | --- |

B2

S výnimkou prípadov povolených v odseku B3 uplatňuje prvouplatňovateľ požiadavky na ukončenie vykazovania v IFRS 9 Finančné nástroje prospektívne na transakcie, ktoré nastali v deň prechodu na IFRS alebo po ňom. Napríklad, ak prvouplatňovateľ ukončil vykazovanie nederivátových finančných aktív alebo nederivátových finančných záväzkov v súlade s predtým uplatňovanými GAAP v dôsledku transakcie, ku ktorej došlo pred dňom prechodu na IFRS, nevykazuje tieto aktíva a pasíva v súlade s IFRS (pokiaľ nespĺňajú podmienky na vykazovanie v dôsledku neskoršej transakcie alebo udalosti).

Finančné nástroje

V odseku C3 sa zmena a doplnenie odseku D20 mení a dopĺňa takto

| D20 | Bez ohľadu na požiadavky uvedené v odsekoch 7 a 9 môže účtovná jednotka uplatňovať požiadavky uvedené v poslednej vete štandardu IFRS 9 odseku B5.4.8 a odseku B5.4.9 prospektívne pre transakcie uzatvorené v deň prechodu na IFRS alebo po ňom. |
| --- | --- |

D20

Bez ohľadu na požiadavky uvedené v odsekoch 7 a 9 môže účtovná jednotka uplatňovať požiadavky uvedené v poslednej vete štandardu IFRS 9 odseku B5.4.8 a odseku B5.4.9 prospektívne pre transakcie uzatvorené v deň prechodu na IFRS alebo po ňom.

Zmeny a doplnenia IAS 12

Zmeny a doplnenia IAS 12

Dane z príjmov

Dane z príjmov

Číslovanie odseku 52 sa mení na odsek 51A. Odsek 10 a príklady nasledujúce za odsekom 51A sa menia a dopĺňajú. Pridáva sa odsek 51B a odsek 51C a príklad nasledujúci za ním a odseky 51D, 51E, 98 a 99.

VYMEDZENIE POJMOV

Daňový základ

Daňový základ

| 10 | Ak daňový základ aktíva alebo pasíva nie je okamžite zrejmý, je vhodné zohľadniť základnú zásadu, z ktorej tento štandard vychádza: účtovná jednotka vykáže odložený daňový záväzok (pohľadávku) s určitými obmedzenými výnimkami vždy vtedy, ak by v dôsledku spätného získania alebo vyrovnania účtovnej hodnoty aktíva alebo pasíva došlo k zvýšeniu (zníženiu) budúcich platieb daní v porovnaní s ich výškou, ak by takéto spätné získanie alebo vyrovnanie nemalo žiadne daňové dôsledky. V príklade C nasledujúcom za odsekom 51A sa znázorňujú okolnosti, za ktorých môže byť vhodné zohľadniť túto základnú zásadu, napr. keď daňový základ aktíva alebo pasíva závisí od očakávaného spôsobu spätného získania alebo vyrovnania. |
| --- | --- |

10

Ak daňový základ aktíva alebo pasíva nie je okamžite zrejmý, je vhodné zohľadniť základnú zásadu, z ktorej tento štandard vychádza: účtovná jednotka vykáže odložený daňový záväzok (pohľadávku) s určitými obmedzenými výnimkami vždy vtedy, ak by v dôsledku spätného získania alebo vyrovnania účtovnej hodnoty aktíva alebo pasíva došlo k zvýšeniu (zníženiu) budúcich platieb daní v porovnaní s ich výškou, ak by takéto spätné získanie alebo vyrovnanie nemalo žiadne daňové dôsledky. V príklade C nasledujúcom za odsekom 51A sa znázorňujú okolnosti, za ktorých môže byť vhodné zohľadniť túto základnú zásadu, napr. keď daňový základ aktíva alebo pasíva závisí od očakávaného spôsobu spätného získania alebo vyrovnania.

OCEŇOVANIE

| 51A | V niektorých právnych systémoch môže spôsob, akým účtovná jednotka spätne získa (vyrovná) účtovnú hodnotu aktíva (pasíva), ovplyvniť jednu z týchto veličín alebo obe tieto veličiny:






  (a) | sadzbu dane platnú v čase, keď účtovná jednotka spätne získa (vyrovná) účtovnú hodnotu aktíva (pasíva); ako aj |
| --- | --- | --- |

51A

V niektorých právnych systémoch môže spôsob, akým účtovná jednotka spätne získa (vyrovná) účtovnú hodnotu aktíva (pasíva), ovplyvniť jednu z týchto veličín alebo obe tieto veličiny:

(a)

sadzbu dane platnú v čase, keď účtovná jednotka spätne získa (vyrovná) účtovnú hodnotu aktíva (pasíva); ako aj

| (b) | daňový základ aktíva (pasíva). |
| --- | --- |

(b)

daňový základ aktíva (pasíva).

V takýchto prípadoch účtovná jednotka oceňuje odložené daňové záväzky a odložené daňové pohľadávky použitím sadzby dane a daňového základu, ktoré sú v súlade s očakávaným spôsobom spätného získania alebo vyrovnania.

Príklad A

Príklad A

Účtovná hodnota položky kategórie nehnuteľnosti, stroje a zariadenia je 100 a jej daňový základ je 60. Pri predaji položky by sa uplatňovala sadzba dane 20 % a na iné príjmy by sa uplatňovala sadzba dane 30 %.

Účtovná jednotka vykazuje odložený daňový záväzok vo výške 8 (20 % zo 40), ak očakáva predaj položky bez ďalšieho používania, a odložený daňový záväzok vo výške 12 (30 % zo 40), ak očakáva ponechanie položky v používaní a spätné získanie jej účtovnej hodnoty jej používaním.

Účtovná jednotka vykazuje odložený daňový záväzok vo výške 8 (20 % zo 40), ak očakáva predaj položky bez ďalšieho používania, a odložený daňový záväzok vo výške 12 (30 % zo 40), ak očakáva ponechanie položky v používaní a spätné získanie jej účtovnej hodnoty jej používaním.

Príklad B

Príklad B

Hodnota položky kategórie nehnuteľnosti, stroje a zariadenia s obstarávacou cenou 100 a účtovnou hodnotou 80 sa precení na 150. Na daňové účely sa neuskutoční žiadna ekvivalentná úprava. Oprávky na daňové účely predstavujú 30 a sadzba dane predstavuje 30 %. Ak sa položka predá za vyššiu cenu, ako je jej obstarávacia cena, daňové oprávky vo výške 30 sa zahrnú do zdaniteľného príjmu, ale tržby z predaja prevyšujúce obstarávaciu cenu nebudú zdaniteľné.

Daňový základ položky predstavuje 70 a vzniká zdaniteľný dočasný rozdiel vo výške 80. Ak účtovná jednotka očakáva spätné získanie účtovnej hodnoty položky jej používaním, musí vytvoriť zdaniteľný príjem vo výške 150, ale bude si môcť odpočítať len odpisy vo výške 70. To znamená, že vzniká odložený daňový záväzok vo výške 24 (30 % z 80). Ak účtovná jednotka očakáva spätné získanie účtovnej hodnoty položky jej okamžitým predajom s tržbou vo výške 150, odložený daňový záväzok sa vypočíta takto:

Daňový základ položky predstavuje 70 a vzniká zdaniteľný dočasný rozdiel vo výške 80. Ak účtovná jednotka očakáva spätné získanie účtovnej hodnoty položky jej používaním, musí vytvoriť zdaniteľný príjem vo výške 150, ale bude si môcť odpočítať len odpisy vo výške 70. To znamená, že vzniká odložený daňový záväzok vo výške 24 (30 % z 80). Ak účtovná jednotka očakáva spätné získanie účtovnej hodnoty položky jej okamžitým predajom s tržbou vo výške 150, odložený daňový záväzok sa vypočíta takto:

| | Zdaniteľné dočasné rozdiely | Sadzba dane | Odložený daňový záväzok |
| --- | --- | --- | --- |
| Daňové oprávky | 30 | 30 % | 9 |
| Tržby prevyšujúce obstarávaciu cenu | 50 | nula | — |
| Spolu | 80 | | 9 |

Zdaniteľné dočasné rozdiely

Zdaniteľné dočasné rozdiely

Sadzba dane

Sadzba dane

Odložený daňový záväzok

Odložený daňový záväzok

Daňové oprávky

30

30

30 %

30 %

9

9

Tržby prevyšujúce obstarávaciu cenu

50

50

nula

nula

—

Spolu

80

80

9

9

(Poznámka: V súlade s odsekom 61A sa dodatočná odložená daň, ktorá vznikne pri precenení, zaúčtuje do ostatných súčastí komplexného výsledku).

(Poznámka: V súlade s odsekom 61A sa dodatočná odložená daň, ktorá vznikne pri precenení, zaúčtuje do ostatných súčastí komplexného výsledku).

Príklad C

Príklad C

Základné údaje sú rovnaké ako v príklade B až na to, že ak sa položka predá za viac, ako je jej obstarávacia cena, daňové oprávky sa zahrnú do zdaniteľného príjmu (zdaneného sadzbou 30 %) a tržby z predaja sa zdania sadzbou 40 % po odpočítaní obstarávacej ceny upravenej o infláciu vo výške 110.

Ak účtovná jednotka očakáva spätné získanie účtovnej hodnoty položky jej používaním, musí vytvoriť zdaniteľný príjem vo výške 150, ale bude si môcť odpočítať len odpisy vo výške 70. To znamená, že daňový základ predstavuje 70, zdaniteľný dočasný rozdiel 80 a odložený daňový záväzok 24 (30 % z 80), tak ako v príklade B.

spätné získanie účtovnej hodnoty položky jej používaním, musí vytvoriť zdaniteľný príjem vo výške 150, ale bude si môcť odpočítať len odpisy vo výške

To znamená, že daňový základ predstavuje 70, zdaniteľný dočasný rozdiel 80 a odložený daňový záväzok 24 (30 % z 80), tak ako v príklade B.

Ak účtovná jednotka očakáva spätné získanie účtovnej hodnoty položky jej okamžitým predajom s tržbou vo výške 150, bude si môcť odpočítať indexovanú obstarávaciu cenu vo výške 110. Čisté tržby vo výške 40 budú zdanené sadzbou 40 %. Okrem toho sa daňové oprávky vo výške 30 zahrnú do zdaniteľného príjmu a zdania sa sadzbou 30 %. To znamená, že daňový základ predstavuje 80 (110 mínus 30), zdaniteľný dočasný rozdiel 70 a odložený daňový záväzok 25 (40 % zo 40 plus 30 % z 30). Ak daňový základ nie je v tomto príklade okamžite zrejmý, môže byť vhodné zohľadniť základnú zásadu uvedenú v odseku 10.

Ak účtovná jednotka očakáva spätné získanie účtovnej hodnoty položky jej okamžitým predajom s tržbou vo výške 150, bude si môcť odpočítať indexovanú obstarávaciu cenu vo výške 110. Čisté tržby vo výške 40 budú zdanené sadzbou 40 %. Okrem toho sa daňové oprávky vo výške 30 zahrnú do zdaniteľného príjmu a zdania sa sadzbou 30 %. To znamená, že daňový základ predstavuje 80 (110 mínus 30), zdaniteľný dočasný rozdiel 70 a odložený daňový záväzok 25 (40 % zo 40 plus 30 % z 30). Ak daňový základ nie je v tomto príklade okamžite zrejmý, môže byť

uvedenú v odseku 10.

(Poznámka: V súlade s odsekom 61A sa dodatočná odložená daň, ktorá vznikne pri precenení, zaúčtuje do ostatných súčastí komplexného výsledku).

(Poznámka: V súlade s odsekom 61A sa dodatočná odložená daň, ktorá vznikne pri precenení, zaúčtuje do ostatných súčastí komplexného výsledku).

| 51B | Ak odložený daňový záväzok alebo odložená daňová pohľadávka vzniká z neodpisovateľného aktíva oceneného použitím preceňovacieho účtovného modelu podľa štandardu IAS 16, v ocenení odloženého daňového záväzku alebo odloženej daňovej pohľadávky sa odzrkadlia daňové dôsledky spätného získania účtovnej hodnoty neodpisovateľného aktíva prostredníctvom predaja nezávisle od základu pre ocenenie účtovnej hodnoty daného aktíva. Preto platí, že ak sa v daňových zákonoch pre zdaniteľnú sumu, ktorá vyplynula z predaja aktíva, stanovuje iná platná sadzba dane než je sadzba dane platná pre zdaniteľnú sumu, ktorá vyplynula z využívania aktíva, na ocenenie odloženého daňového záväzku alebo odloženej daňovej pohľadávky týkajúceho/týkajúcej sa neodpisovaného aktíva sa použije prvá sadzba dane. |
| --- | --- |

51B

Ak odložený daňový záväzok alebo odložená daňová pohľadávka vzniká z neodpisovateľného aktíva oceneného použitím preceňovacieho účtovného modelu podľa štandardu IAS 16, v ocenení odloženého daňového záväzku alebo odloženej daňovej pohľadávky sa odzrkadlia daňové dôsledky spätného získania účtovnej hodnoty neodpisovateľného aktíva prostredníctvom predaja nezávisle od základu pre ocenenie účtovnej hodnoty daného aktíva. Preto platí, že ak sa v daňových zákonoch pre zdaniteľnú sumu, ktorá vyplynula z predaja aktíva, stanovuje iná platná sadzba dane než je sadzba dane platná pre zdaniteľnú sumu, ktorá vyplynula z využívania aktíva, na ocenenie odloženého daňového záväzku alebo odloženej daňovej pohľadávky týkajúceho/týkajúcej sa neodpisovaného aktíva sa použije prvá sadzba dane.

| 51C | Ak odložený daňový záväzok alebo odložená daňová pohľadávka vznikne z investičného nehnuteľného majetku oceneného použitím modelu ocenenia reálnou hodnotou podľa štandardu IAS 40, existuje vyvrátiteľný predpoklad, že účtovná hodnota investičného nehnuteľného majetku sa spätne získa predajom. Platí teda, že pokiaľ sa tento predpoklad nevyvráti, v ocenení odloženého daňového záväzku alebo odloženej daňovej pohľadávky sa odzrkadlia daňové dôsledky spätného získania účtovnej hodnoty investičného nehnuteľného majetku úplne prostredníctvom predaja. Tento predpoklad sa vyvráti, ak je investičný nehnuteľný majetok odpisovateľný a ak tvorí súčasť modelu podnikania, ktorého cieľom je vyčerpať v podstate všetky hospodárske prínosy, ktoré vyplývajú z investičného nehnuteľného majetku, skôr postupne, a nie prostredníctvom predaja. Ak sa predpoklad vyvráti, uplatňujú sa požiadavky odsekov 51 a 51A. |
| --- | --- |

51C

Ak odložený daňový záväzok alebo odložená daňová pohľadávka vznikne z investičného nehnuteľného majetku oceneného použitím modelu ocenenia reálnou hodnotou podľa štandardu IAS 40, existuje vyvrátiteľný predpoklad, že účtovná hodnota investičného nehnuteľného majetku sa spätne získa predajom. Platí teda, že pokiaľ sa tento predpoklad nevyvráti, v ocenení odloženého daňového záväzku alebo odloženej daňovej pohľadávky sa odzrkadlia daňové dôsledky spätného získania účtovnej hodnoty investičného nehnuteľného majetku úplne prostredníctvom predaja. Tento predpoklad sa vyvráti, ak je investičný nehnuteľný majetok odpisovateľný a ak tvorí súčasť modelu podnikania, ktorého cieľom je vyčerpať v podstate všetky hospodárske prínosy, ktoré vyplývajú z investičného nehnuteľného majetku, skôr postupne, a nie prostredníctvom predaja. Ak sa predpoklad vyvráti, uplatňujú sa požiadavky odsekov 51 a 51A.

Príklad na znázornenie odseku 51C

Príklad na znázornenie odseku 51C

Obstarávacia cena investičného nehnuteľného majetku je 100 a jeho reálna hodnota je 150. Oceňuje sa použitím modelu ocenenia reálnou hodnotou podľa štandardu IAS 40. Zahŕňa pozemok, ktorého obstarávacia cena predstavuje 40 a reálna hodnota 60, a budovu, ktorej obstarávacia cena predstavuje 60 a reálna hodnota 90. Doba využiteľnosti pozemku je neobmedzená.

Oprávky k budove na daňové účely predstavujú 30. Nerealizované zmeny reálnej hodnoty investičného nehnuteľného majetku nemajú vplyv na zdaniteľný zisk. Ak sa investičný nehnuteľný majetok predá za vyššiu cenu, ako je jeho obstarávacia cena, rozpustené daňové oprávky vo výške 30 sa zahrnú do zdaniteľného zisku a zdania sa bežnou sadzbou dane vo výške 30 %. Daňové zákony stanovujú pre tržby prevyšujúce obstarávaciu cenu daňovú sadzbu vo výške 25 % v prípade aktív, ktoré sa vo vlastníctve nachádzajú menej ako dva roky, a 20 % v prípade aktív, ktoré sa vo vlastníctve nachádzajú dva roky alebo viac.

Keďže hodnota investičného nehnuteľného majetku sa oceňuje použitím modelu ocenenia reálnou hodnotou podľa štandardu IAS 40, existuje vyvrátiteľný predpoklad, že účtovná jednotka spätne získa účtovnú hodnotu investičného nehnuteľného majetku úplne prostredníctvom predaja. Ak sa tento predpoklad nevyvráti, v odloženej dani sa odzrkadlia daňové dôsledky spätného získania účtovnej hodnoty úplne prostredníctvom predaja, aj keď účtovná jednotka očakáva pred predajom nehnuteľnosti príjem z jej prenájmu.

Keďže hodnota investičného nehnuteľného majetku sa oceňuje použitím modelu ocenenia reálnou hodnotou podľa štandardu IAS 40, existuje vyvrátiteľný predpoklad, že účtovná jednotka spätne získa účtovnú hodnotu investičného nehnuteľného majetku úplne prostredníctvom predaja. Ak sa tento predpoklad nevyvráti, v odloženej dani sa odzrkadlia daňové dôsledky spätného získania účtovnej hodnoty úplne prostredníctvom predaja, aj keď účtovná jednotka očakáva pred predajom nehnuteľnosti príjem z jej prenájmu.

Daňový základ vzťahujúci sa na pozemok je v prípade jeho predaja 40 a vzniká zdaniteľný dočasný rozdiel vo výške 20 (60 – 40). Daňový základ vzťahujúci sa na budovu je v prípade jej predaja 30 (60 – 30) a vzniká zdaniteľný dočasný rozdiel vo výške 60 (90 – 30). Z toho vyplýva, že celkový zdaniteľný dočasný rozdiel vzťahujúci sa na investičný nehnuteľný majetok predstavuje 80 (20 + 60).

Daňový základ vzťahujúci sa na pozemok je v prípade jeho predaja 40 a vzniká zdaniteľný dočasný rozdiel vo výške 20 (60 – 40). Daňový základ vzťahujúci sa na budovu je v prípade jej predaja 30 (60 – 30) a vzniká zdaniteľný dočasný rozdiel vo výške 60 (90 – 30). Z toho vyplýva, že celkový zdaniteľný dočasný rozdiel vzťahujúci sa na investičný nehnuteľný majetok predstavuje 80 (20 + 60).

Sadzbou dane je v súlade s odsekom 47 sadzba, ktorej uplatňovanie sa očakáva na obdobie, keď sa investičný nehnuteľný majetok realizuje. Výsledný odložený daňový záväzok sa teda v prípade, ak účtovná jednotka očakáva, že nehnuteľnosť po viac ako dvoch rokoch vo vlastníctve predá, vypočíta takto:

Sadzbou dane je v súlade s odsekom 47 sadzba, ktorej uplatňovanie sa očakáva na obdobie, keď sa investičný nehnuteľný majetok realizuje. Výsledný odložený daňový záväzok sa teda v prípade, ak účtovná jednotka očakáva, že nehnuteľnosť po viac ako dvoch rokoch vo vlastníctve predá, vypočíta takto:

| | Zdaniteľné dočasné rozdiely | Sadzba dane | Odložený daňový záväzok |
| --- | --- | --- | --- |
| Daňové oprávky | 30 | 30 % | 9 |
| Tržby prevyšujúce obstarávaciu cenu | 50 | 20 % | 10 |
| Spolu | 80 | | 19 |

Zdaniteľné dočasné rozdiely

Zdaniteľné dočasné rozdiely

Sadzba dane

Sadzba dane

Odložený daňový záväzok

Odložený daňový záväzok

Daňové oprávky

30

30

30 %

30 %

9

9

Tržby prevyšujúce obstarávaciu cenu

50

50

20 %

20 %

10

10

Spolu

80

80

19

19

Ak účtovná jednotka očakáva, že nehnuteľnosť predá po menej ako dvoch rokoch vo vlastníctve, uvedený výpočet by sa zmenil a doplnil, aby sa na tržby prevyšujúce obstarávaciu cenu uplatňovala sadzba dane 25 %, a nie 20 %.

Ak účtovná jednotka očakáva, že nehnuteľnosť predá po menej ako dvoch rokoch vo vlastníctve, uvedený výpočet by sa zmenil a doplnil, aby sa na tržby prevyšujúce obstarávaciu cenu uplatňovala sadzba dane 25 %, a nie 20 %.

Ak má účtovná jednotka namiesto toho budovu vo vlastníctve v rámci modelu podnikania, ktorého cieľom je vyčerpať v podstate všetky hospodárske prínosy, ktoré vyplývajú z budovy, skôr postupne, a nie prostredníctvom predaja, tento predpoklad by sa vzhľadom na budovu vyvrátil. Pozemok sa však nedá odpísať. Predpoklad spätného získania prostredníctvom predaja by sa preto vzhľadom na pozemok nevyvrátil. Z toho vyplýva, že v odloženom daňovom záväzku by sa odzrkadľovali daňové dôsledky spätného získania účtovnej hodnoty budovy prostredníctvom používania a účtovnej hodnoty pozemku prostredníctvom predaja.

Pozemok sa však nedá odpísať. Predpoklad spätného získania prostredníctvom predaja by sa preto vzhľadom na pozemok nevyvrátil. Z toho vyplýva, že v odloženom daňovom záväzku by sa odzrkadľovali daňové dôsledky spätného získania účtovnej hodnoty budovy prostredníctvom používania a účtovnej hodnoty pozemku prostredníctvom predaja.

Daňový základ vzťahujúci sa na budovu je v prípade jej používania 30 (60 – 30) a vzniká zdaniteľný dočasný rozdiel vo výške 60 (90 – 30), z čoho vyplýva odložený daňový záväzok vo výške 18 (30 % zo 60).

Daňový základ vzťahujúci sa na budovu je v prípade jej používania 30 (60 – 30) a vzniká zdaniteľný dočasný rozdiel vo výške 60 (90 – 30), z čoho vyplýva odložený daňový záväzok vo výške 18 (30 % zo 60).

Daňový základ vzťahujúci sa na pozemok je v prípade jeho predaja 40 a vzniká zdaniteľný dočasný rozdiel vo výške 20 (60 – 40), z čoho vyplýva odložený daňový záväzok vo výške 4 (20 % z 20).

Daňový základ vzťahujúci sa na pozemok je v prípade jeho predaja 40 a vzniká zdaniteľný dočasný rozdiel vo výške 20 (60 – 40), z čoho vyplýva odložený daňový záväzok vo výške 4 (20 % z 20).

Z toho vyplýva, že ak sa predpoklad spätného získania prostredníctvom predaja vzhľadom na budovu vyvráti, odložený daňový záväzok vzťahujúci sa na investičný nehnuteľný majetok bude predstavovať 22 (18 + 4).

Z toho vyplýva, že ak sa predpoklad spätného získania prostredníctvom predaja vzhľadom na budovu vyvráti, odložený daňový záväzok vzťahujúci sa na investičný nehnuteľný majetok bude predstavovať 22 (18 + 4).

| 51D | Vyvrátiteľný predpoklad odseku 51C sa uplatňuje aj pri vzniku odloženého daňového záväzku alebo odloženej daňovej pohľadávky z ocenenia investičného nehnuteľného majetku pri podnikovej kombinácii, ak účtovná jednotka pri následnom oceňovaní uvedeného investičného nehnuteľného majetku použije model reálnej hodnoty. |
| --- | --- |

51D

Vyvrátiteľný predpoklad odseku 51C sa uplatňuje aj pri vzniku odloženého daňového záväzku alebo odloženej daňovej pohľadávky z ocenenia investičného nehnuteľného majetku pri podnikovej kombinácii, ak účtovná jednotka pri následnom oceňovaní uvedeného investičného nehnuteľného majetku použije model reálnej hodnoty.

| 51E | Odsekmi 51B – 51D sa nemenia požiadavky uplatňovať pri uznávaní a oceňovaní odložených daňových pohľadávok zásady odsekov 24 – 33 (odpočítateľné dočasné rozdiely) a odsekov 34 – 36 (nevyužité daňové straty a nevyužité daňové úvery) tohto štandardu. |
| --- | --- |

51E

Odsekmi 51B – 51D sa nemenia požiadavky uplatňovať pri uznávaní a oceňovaní odložených daňových pohľadávok zásady odsekov 24 – 33 (odpočítateľné dočasné rozdiely) a odsekov 34 – 36 (nevyužité daňové straty a nevyužité daňové úvery) tohto štandardu.

DÁTUM NADOBUDNUTIA PLATNOSTI

| 98 | Dokumentom Odložená daň: Návratnosť podkladových aktív z decembra 2010 sa zmenilo číslovanie odseku 52 na 51A, odsek 10 a príklady nasledujúce za odsekom 51A sa zmenili a doplnili a pridal sa odsek 51B a odsek 51C a príklad nasledujúci za ním a odseky 51D, 51E a 99. Účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny a doplnenia na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2012 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia na skoršie obdobie, zverejní túto skutočnosť. |
| --- | --- |

98

Dokumentom Odložená daň: Návratnosť podkladových aktív z decembra 2010 sa zmenilo číslovanie odseku 52 na 51A, odsek 10 a príklady nasledujúce za odsekom 51A sa zmenili a doplnili a pridal sa odsek 51B a odsek 51C a príklad nasledujúci za ním a odseky 51D, 51E a 99. Účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny a doplnenia na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2012 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia na skoršie obdobie, zverejní túto skutočnosť.

Odložená daň: Návratnosť podkladových aktív

ZRUŠENIE SIC-21

| 99 | Zmeny a doplnenia vykonané v dokumente Odložená daň: Návratnosť podkladových aktív z decembra 2010 sú nadradené interpretácii SIC-21: Dane z príjmov – úhrada precenených neodpisovateľných majetkov. |
| --- | --- |

99

Zmeny a doplnenia vykonané v dokumente Odložená daň: Návratnosť podkladových aktív z decembra 2010 sú nadradené interpretácii SIC-21: Dane z príjmov – úhrada precenených neodpisovateľných majetkov.

Odložená daň: Návratnosť podkladových aktív

Dane z príjmov – úhrada precenených neodpisovateľných majetkov

MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINANČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 13

MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINANČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 13

Oceňovanie reálnou hodnotou

Oceňovanie reálnou hodnotou

CIEĽ

| 1 | V tomto IFRS sa:






  a) | definuje reálna hodnota, |
| --- | --- | --- |

1

1

V tomto IFRS sa:

a)

definuje reálna hodnota,

definuje reálna hodnota

| b) | ustanovuje v jedinom IFRS rámec pre oceňovanie reálnou hodnotou a |
| --- | --- |

b)

ustanovuje v jedinom IFRS rámec pre oceňovanie reálnou hodnotou a

ustanovuje v jedinom IFRS rámec pre oceňovanie reálnou hodnotou a

| c) | vyžaduje zverejňovanie informácií o oceňovaní reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

c)

vyžaduje zverejňovanie informácií o oceňovaní reálnou hodnotou.

vyžaduje zverejňovanie informácií o oceňovaní reálnou hodnotou.

| 2 | Oceňovanie reálnou hodnotou je trhové oceňovanie, a nie oceňovanie na úrovni individuálnej účtovnej jednotky. V prípade niektorých aktív a záväzkov môžu byť k dispozícii informácie o pozorovateľných trhových transakciách alebo informácie o trhu. V prípade iných aktív a záväzkov nemusia byť informácie o pozorovateľných trhových transakciách alebo informácie o trhu k dispozícii. Cieľ oceňovania trhovou hodnotou je však v obidvoch prípadoch rovnaký – odhadnúť cenu, za ktorú by sa uskutočnila riadna transakcia predaja aktíva alebo prevodu záväzku medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok (t. j. výstupná cena k dátumu ocenenia z pohľadu účastníka trhu, ktorý aktívum vlastní alebo má záväzok). |
| --- | --- |

2

Oceňovanie reálnou hodnotou je trhové oceňovanie, a nie oceňovanie na úrovni individuálnej účtovnej jednotky. V prípade niektorých aktív a záväzkov môžu byť k dispozícii informácie o pozorovateľných trhových transakciách alebo informácie o trhu. V prípade iných aktív a záväzkov nemusia byť informácie o pozorovateľných trhových transakciách alebo informácie o trhu k dispozícii. Cieľ oceňovania trhovou hodnotou je však v obidvoch prípadoch rovnaký – odhadnúť cenu, za ktorú by sa uskutočnila riadna transakcia predaja aktíva alebo prevodu záväzku medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok (t. j. výstupná cena k dátumu ocenenia z pohľadu účastníka trhu, ktorý aktívum vlastní alebo má záväzok).

riadna transakcia

účastníkmi trhu

výstupná cena

| 3 | Keď sa cena za rovnaké aktívum alebo záväzok nedá zistiť, účtovná jednotka oceňuje reálnu hodnotu použitím inej techniky oceňovania, v ktorej sa maximalizuje využitie príslušných zistiteľných vstupov a minimalizuje využitie nezistiteľných vstupov. Keďže oceňovanie reálnou hodnotou je trhové oceňovanie, reálna hodnota sa stanovuje použitím predpokladov, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku vrátane predpokladov o riziku. V dôsledku toho nie je pri oceňovaní reálnou hodnotou dôležitý úmysel účtovnej jednotky vlastniť aktívum alebo uhradiť alebo inak splniť záväzok. |
| --- | --- |

3

Keď sa cena za rovnaké aktívum alebo záväzok nedá zistiť, účtovná jednotka oceňuje reálnu hodnotu použitím inej techniky oceňovania, v ktorej sa maximalizuje využitie príslušných zistiteľných vstupov a minimalizuje využitie nezistiteľných vstupov. Keďže oceňovanie reálnou hodnotou je trhové oceňovanie, reálna hodnota sa stanovuje použitím predpokladov, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku vrátane predpokladov o riziku. V dôsledku toho nie je pri oceňovaní reálnou hodnotou dôležitý úmysel účtovnej jednotky vlastniť aktívum alebo uhradiť alebo inak splniť záväzok.

zistiteľných vstupov

nezistiteľných vstupov.

| 4 | Definícia reálnej hodnoty sa zameriava na aktíva a záväzky, pretože sú primárnym predmetom oceňovania v účtovníctve. Tento IFRS sa okrem toho uplatňuje aj na oceňovanie vlastných nástrojov vlastného imania účtovnej jednotky reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

4

Definícia reálnej hodnoty sa zameriava na aktíva a záväzky, pretože sú primárnym predmetom oceňovania v účtovníctve. Tento IFRS sa okrem toho uplatňuje aj na oceňovanie vlastných nástrojov vlastného imania účtovnej jednotky reálnou hodnotou.

ROZSAH PÔSOBNOSTI

| 5 | Tento IFRS sa uplatní vtedy, keď iný IFRS vyžaduje alebo povoľuje oceňovanie reálnou hodnotou alebo zverejnenia ocenení reálnou hodnotou (a ocenenie na základe reálnej hodnoty, ako je napríklad reálna hodnota znížená o náklady na predaj, alebo zverejnenie týchto ocenení) s výnimkou prípadov vymedzených v odsekoch 6 a 7. |
| --- | --- |

5

5

Tento IFRS sa uplatní vtedy, keď iný IFRS vyžaduje alebo povoľuje oceňovanie reálnou hodnotou alebo zverejnenia ocenení reálnou hodnotou (a ocenenie na základe reálnej hodnoty, ako je napríklad reálna hodnota znížená o náklady na predaj, alebo zverejnenie týchto ocenení) s výnimkou prípadov vymedzených v odsekoch 6 a 7.

| 6 | Požiadavky tohto IFRS na oceňovanie a zverejňovanie sa neuplatňujú na:






  a) | platobné transakcie na základe podielov, ktoré patria do pôsobnosti IFRS 2 Platby na základe podielov, |
| --- | --- | --- |

6

Požiadavky tohto IFRS na oceňovanie a zverejňovanie sa neuplatňujú na:

a)

platobné transakcie na základe podielov, ktoré patria do pôsobnosti IFRS 2 Platby na základe podielov,

Platby na základe podielov,

| b) | lízingové transakcie, ktoré patria do pôsobnosti štandardu IAS 17 Lízingy a |
| --- | --- |

b)

lízingové transakcie, ktoré patria do pôsobnosti štandardu IAS 17 Lízingy a

Lízingy

| c) | ocenenia, ktoré majú určité podobnosti s reálnou hodnotou, ale nie je to reálna hodnota, ako napríklad čistá realizovateľná hodnota v štandarde IAS 2 Zásoby alebo úžitková hodnota v štandarde IAS 36 Zníženie hodnoty majetku. |
| --- | --- |

c)

ocenenia, ktoré majú určité podobnosti s reálnou hodnotou, ale nie je to reálna hodnota, ako napríklad čistá realizovateľná hodnota v štandarde IAS 2 Zásoby alebo úžitková hodnota v štandarde IAS 36 Zníženie hodnoty majetku.

Zásoby

Zníženie hodnoty majetku.

| 7 | Zverejnenia, ktoré sa vyžadujú v tomto IFRS, sa nevyžadujú v prípade:






  a) | aktív programu, ktorý sa oceňuje reálnou hodnotou v súlade so štandardom IAS 19 Zamestnanecké požitky, |
| --- | --- | --- |

7

Zverejnenia, ktoré sa vyžadujú v tomto IFRS, sa nevyžadujú v prípade:

a)

aktív programu, ktorý sa oceňuje reálnou hodnotou v súlade so štandardom IAS 19 Zamestnanecké požitky,

Zamestnanecké požitky

| b) | investícií penzijného programu, ktoré sa oceňujú reálnou hodnotou v súlade so štandardom IAS 26 Účtovanie a vykazovanie penzijných programov a |
| --- | --- |

b)

investícií penzijného programu, ktoré sa oceňujú reálnou hodnotou v súlade so štandardom IAS 26 Účtovanie a vykazovanie penzijných programov a

Účtovanie a vykazovanie penzijných programov

| c) | aktív, ktorých zostatková hodnota je reálna hodnota znížená o náklady na vyradenie v súlade so štandardom IAS 36. |
| --- | --- |

c)

aktív, ktorých zostatková hodnota je reálna hodnota znížená o náklady na vyradenie v súlade so štandardom IAS 36.

| 8 | Rámec oceňovania reálnou hodnotou opísaný v tomto štandarde IFRS sa uplatňuje na prvotné i následné oceňovanie, ak sa reálna hodnota vyžaduje alebo je povolená podľa iných štandardov IFRS. |
| --- | --- |

8

Rámec oceňovania reálnou hodnotou opísaný v tomto štandarde IFRS sa uplatňuje na prvotné i následné oceňovanie, ak sa reálna hodnota vyžaduje alebo je povolená podľa iných štandardov IFRS.

OCEŇOVANIE

Definícia reálnej hodnoty

Definícia reálnej hodnoty

| 9 | V tomto IFRS sa reálna hodnota definuje ako cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo bola zaplatená za prevod záväzku pri riadnej transakcii medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia. |
| --- | --- |

9

9

V tomto IFRS sa reálna hodnota definuje ako cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo bola zaplatená za prevod záväzku pri riadnej transakcii medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia.

| 10 | V odseku B2 sa opisuje celkový prístup oceňovania reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

10

V odseku B2 sa opisuje celkový prístup oceňovania reálnou hodnotou.

Aktívum alebo záväzok

Aktívum alebo záväzok

| 11 | Ocenenie reálnou hodnotou je ocenenie konkrétneho aktíva alebo záväzku. Preto musí účtovná jednotka pri oceňovaní reálnou hodnotou brať do úvahy vlastnosti aktíva alebo záväzku, ak by účastníci trhu brali tieto vlastnosti do úvahy pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku k dátumu ocenenia. Medzi tieto vlastnosti patria napríklad:






  a) | stav a umiestnenie aktíva a |
| --- | --- | --- |

11

11

Ocenenie reálnou hodnotou je ocenenie konkrétneho aktíva alebo záväzku. Preto musí účtovná jednotka pri oceňovaní reálnou hodnotou brať do úvahy vlastnosti aktíva alebo záväzku, ak by účastníci trhu brali tieto vlastnosti do úvahy pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku k dátumu ocenenia. Medzi tieto vlastnosti patria napríklad:

a)

stav a umiestnenie aktíva a

stav a umiestnenie aktíva a

| b) | prípadné obmedzenia predaja alebo používania aktíva. |
| --- | --- |

b)

prípadné obmedzenia predaja alebo používania aktíva.

prípadné obmedzenia predaja alebo používania aktíva.

| 12 | Účinok určitej vlastnosti na ocenenie sa bude líšiť v závislosti od toho, ako by túto vlastnosť brali do úvahy účastníci trhu. |
| --- | --- |

12

Účinok určitej vlastnosti na ocenenie sa bude líšiť v závislosti od toho, ako by túto vlastnosť brali do úvahy účastníci trhu.

| 13 | Aktívum alebo záväzok ocenený reálnou hodnotou by mohol byť buď:






  a) | samostatné aktívum alebo záväzok (napr. finančný nástroj alebo nefinančné aktívum), alebo |
| --- | --- | --- |

13

Aktívum alebo záväzok ocenený reálnou hodnotou by mohol byť buď:

a)

samostatné aktívum alebo záväzok (napr. finančný nástroj alebo nefinančné aktívum), alebo

| b) | skupina aktív, skupina záväzkov alebo skupina aktív a záväzkov (napr. peňazotvorná jednotka alebo podnik). |
| --- | --- |

b)

skupina aktív, skupina záväzkov alebo skupina aktív a záväzkov (napr. peňazotvorná jednotka alebo podnik).

| 14 | Či je aktívum alebo záväzok na účely vykazovania alebo zverejňovania samostatným aktívom alebo záväzkom, skupinou aktív, skupinou záväzkov alebo skupinou aktív a záväzkov závisí od ich zúčtovacej jednotky. Zúčtovacia jednotka za aktívum alebo záväzok sa určí v súlade s IFRS, ktorý vyžaduje alebo povoľuje oceňovanie reálnou hodnotou, s výnimkou prípadov ustanovených v tomto IFRS. |
| --- | --- |

14

Či je aktívum alebo záväzok na účely vykazovania alebo zverejňovania samostatným aktívom alebo záväzkom, skupinou aktív, skupinou záväzkov alebo skupinou aktív a záväzkov závisí od ich zúčtovacej jednotky. Zúčtovacia jednotka za aktívum alebo záväzok sa určí v súlade s IFRS, ktorý vyžaduje alebo povoľuje oceňovanie reálnou hodnotou, s výnimkou prípadov ustanovených v tomto IFRS.

zúčtovacej jednotky.

Transakcia

Transakcia

| 15 | Pri oceňovaní účtovnou hodnotou sa predpokladá, že sa aktívum alebo záväzok vymieňa v rámci riadnej transakcie predaja aktíva alebo prevodu záväzku medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok. |
| --- | --- |

15

15

Pri oceňovaní účtovnou hodnotou sa predpokladá, že sa aktívum alebo záväzok vymieňa v rámci riadnej transakcie predaja aktíva alebo prevodu záväzku medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok.

| 16 | Pri oceňovaní reálnou hodnotou sa predpokladá, že sa transakcia predaja aktíva alebo prevodu záväzku uskutočňuje buď:






  a) | na hlavnom trhu pre aktívum alebo záväzok, alebo |
| --- | --- | --- |

16

16

Pri oceňovaní reálnou hodnotou sa predpokladá, že sa transakcia predaja aktíva alebo prevodu záväzku uskutočňuje buď:

a)

na hlavnom trhu pre aktívum alebo záväzok, alebo

na hlavnom trhu

| b) | ak hlavný trh neexistuje, na najvýhodnejšom trhu pre aktívum alebo záväzok. |
| --- | --- |

b)

ak hlavný trh neexistuje, na najvýhodnejšom trhu pre aktívum alebo záväzok.

ak hlavný trh neexistuje, na najvýhodnejšom trhu

| 17 | Účtovná jednotka nemusí vykonať vyčerpávajúci prieskum všetkých možných trhov, aby identifikovala hlavný trh alebo v prípade neexistencie hlavného trhu najvýhodnejší trh, ale musí zobrať do úvahy všetky informácie, ktoré sú primerane dostupné. Pokiaľ sa nepreukáže opak, predpokladá sa, že trh, na ktorom by účtovná jednotka normálne uskutočnila transakciu predaja aktíva alebo prevodu záväzku, je hlavným trhom alebo v prípade neexistencie hlavného trhu najvýhodnejším trhom. |
| --- | --- |

17

Účtovná jednotka nemusí vykonať vyčerpávajúci prieskum všetkých možných trhov, aby identifikovala hlavný trh alebo v prípade neexistencie hlavného trhu najvýhodnejší trh, ale musí zobrať do úvahy všetky informácie, ktoré sú primerane dostupné. Pokiaľ sa nepreukáže opak, predpokladá sa, že trh, na ktorom by účtovná jednotka normálne uskutočnila transakciu predaja aktíva alebo prevodu záväzku, je hlavným trhom alebo v prípade neexistencie hlavného trhu najvýhodnejším trhom.

| 18 | Ak existuje hlavný trh pre aktívum alebo záväzok, ocenenie reálnou hodnotou má predstavovať cenu na tomto trhu (bez ohľadu na to, či je cena priamo zistiteľná alebo odhadnutá pomocou inej techniky oceňovania), dokonca aj v prípade, ak je cena na inom trhu k dátumu oceňovania potenciálne výhodnejšia. |
| --- | --- |

18

Ak existuje hlavný trh pre aktívum alebo záväzok, ocenenie reálnou hodnotou má predstavovať cenu na tomto trhu (bez ohľadu na to, či je cena priamo zistiteľná alebo odhadnutá pomocou inej techniky oceňovania), dokonca aj v prípade, ak je cena na inom trhu k dátumu oceňovania potenciálne výhodnejšia.

| 19 | Účtovná jednotka musí mať k dátumu ocenenia prístup na hlavný (alebo najvýhodnejší) trh. Keďže rozličné účtovné jednotky (a podniky v rámci týchto účtovných jednotiek) vykonávajúce rozličné činnosti môžu mať prístup na rozličné trhy, hlavný (alebo najvýhodnejší) trh pre to isté aktívum alebo záväzok sa môže pre jednotlivé účtovné jednotky (a podniky v rámci týchto účtovnými jednotiek) líšiť. Hlavný (alebo najvýhodnejší) trh (a tým aj účastníci trhu) sa preto posudzuje z hľadiska účtovnej jednotky, čo umožní zohľadniť rozdiely medzi účtovnými jednotkami s rozličnými činnosťami. |
| --- | --- |

19

Účtovná jednotka musí mať k dátumu ocenenia prístup na hlavný (alebo najvýhodnejší) trh. Keďže rozličné účtovné jednotky (a podniky v rámci týchto účtovných jednotiek) vykonávajúce rozličné činnosti môžu mať prístup na rozličné trhy, hlavný (alebo najvýhodnejší) trh pre to isté aktívum alebo záväzok sa môže pre jednotlivé účtovné jednotky (a podniky v rámci týchto účtovnými jednotiek) líšiť. Hlavný (alebo najvýhodnejší) trh (a tým aj účastníci trhu) sa preto posudzuje z hľadiska účtovnej jednotky, čo umožní zohľadniť rozdiely medzi účtovnými jednotkami s rozličnými činnosťami.

| 20 | Aj keď účtovná jednotka musí mať prístup na trh, nemusí byť schopná predať konkrétne aktívum alebo previesť konkrétny záväzok k dátumu ocenenia, aby ich mohla oceniť reálnou hodnotou na základe ceny na tomto trhu. |
| --- | --- |

20

Aj keď účtovná jednotka musí mať prístup na trh, nemusí byť schopná predať konkrétne aktívum alebo previesť konkrétny záväzok k dátumu ocenenia, aby ich mohla oceniť reálnou hodnotou na základe ceny na tomto trhu.

| 21 | Dokonca aj keď neexistuje žiadny pozorovateľný trh, ktorý by poskytol informácie o stanovovaní cien za predaj aktíva alebo prevod záväzku k dátumu ocenenia, pri oceňovaní trhovou hodnotou sa predpokladá, že sa transakcia uskutoční k uvedenému dátumu, pričom sa posudzuje z hľadiska účastníka trhu, ktorý aktívum vlastní alebo má záväzok. Táto predpokladaná transakcia tvorí základ pre odhad ceny za predaj aktíva alebo prevod záväzku. |
| --- | --- |

21

Dokonca aj keď neexistuje žiadny pozorovateľný trh, ktorý by poskytol informácie o stanovovaní cien za predaj aktíva alebo prevod záväzku k dátumu ocenenia, pri oceňovaní trhovou hodnotou sa predpokladá, že sa transakcia uskutoční k uvedenému dátumu, pričom sa posudzuje z hľadiska účastníka trhu, ktorý aktívum vlastní alebo má záväzok. Táto predpokladaná transakcia tvorí základ pre odhad ceny za predaj aktíva alebo prevod záväzku.

Účastníci trhu

Účastníci trhu

| 22 | Účtovná jednotka oceňuje aktívum alebo záväzok reálnou hodnotou použitím predpokladov, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny za aktívum alebo záväzok, predpokladajúc, že účastníci trhu konajú vo svojom najlepšom ekonomickom záujme. |
| --- | --- |

22

22

Účtovná jednotka oceňuje aktívum alebo záväzok reálnou hodnotou použitím predpokladov, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny za aktívum alebo záväzok, predpokladajúc, že účastníci trhu konajú vo svojom najlepšom ekonomickom záujme.

| 23 | Pri vypracovávaní týchto predpokladov účtovná jednotka nemusí identifikovať konkrétnych účastníkov trhu. Namiesto toho účtovná jednotka identifikuje vlastnosti, ktorými sa účastníci trhu rozlišujú vo všeobecnosti, berúc do úvahy faktory špecifické pre






  a) | aktívum alebo záväzok, |
| --- | --- | --- |

23

Pri vypracovávaní týchto predpokladov účtovná jednotka nemusí identifikovať konkrétnych účastníkov trhu. Namiesto toho účtovná jednotka identifikuje vlastnosti, ktorými sa účastníci trhu rozlišujú vo všeobecnosti, berúc do úvahy faktory špecifické pre

a)

aktívum alebo záväzok,

| b) | hlavný (alebo najvýhodnejší) trh pre toto aktívum alebo záväzok a |
| --- | --- |

b)

hlavný (alebo najvýhodnejší) trh pre toto aktívum alebo záväzok a

| c) | účastníkov trhu, s ktorými by účtovná jednotka uskutočnila transakciu na danom trhu. |
| --- | --- |

c)

účastníkov trhu, s ktorými by účtovná jednotka uskutočnila transakciu na danom trhu.

Cena

Cena

| 24 | Reálna hodnota je cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo bola zaplatená za prevod záväzku v rámci riadnej transakcie na hlavnom (alebo najvýhodnejšom) trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok (t. j. výstupná cena) bez ohľadu na to, či sa táto cena dá priamo zistiť alebo odhadnúť použitím inej techniky oceňovania. |
| --- | --- |

24

24

Reálna hodnota je cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo bola zaplatená za prevod záväzku v rámci riadnej transakcie na hlavnom (alebo najvýhodnejšom) trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok (t. j. výstupná cena) bez ohľadu na to, či sa táto cena dá priamo zistiť alebo odhadnúť použitím inej techniky oceňovania.

| 25 | Cena na hlavnom (alebo najvýhodnejšom) trhu použitá na ocenenie aktíva alebo záväzku reálnou hodnotou sa neupravuje o transakčné náklady. Transakčné náklady sa zaúčtujú v súlade s ostatnými IFRS. Transakčné náklady nie sú typické pre aktívum alebo záväzok, sú skôr špecifické pre transakciu a budú závisieť od toho, ako účtovná jednotka uskutoční transakciu s aktívom alebo záväzkom. |
| --- | --- |

25

Cena na hlavnom (alebo najvýhodnejšom) trhu použitá na ocenenie aktíva alebo záväzku reálnou hodnotou sa neupravuje o transakčné náklady. Transakčné náklady sa zaúčtujú v súlade s ostatnými IFRS. Transakčné náklady nie sú typické pre aktívum alebo záväzok, sú skôr špecifické pre transakciu a budú závisieť od toho, ako účtovná jednotka uskutoční transakciu s aktívom alebo záväzkom.

transakčné náklady

| 26 | Transakčné náklady nezahŕňajú náklady na dopravu. Ak je vlastnosťou aktíva jeho umiestnenie (ako to môže byť napríklad v prípade komodity), cena na hlavnom (alebo najvýhodnejšom) trhu sa upraví o prípadné náklady, ktoré by vznikli pri preprave aktíva z jeho súčasného miesta na daný trh. |
| --- | --- |

26

Transakčné náklady nezahŕňajú náklady na dopravu. Ak je vlastnosťou aktíva jeho umiestnenie (ako to môže byť napríklad v prípade komodity), cena na hlavnom (alebo najvýhodnejšom) trhu sa upraví o prípadné náklady, ktoré by vznikli pri preprave aktíva z jeho súčasného miesta na daný trh.

náklady na dopravu

Uplatňovanie na nefinančné aktíva

Uplatňovanie na nefinančné aktíva

Maximálne a najlepšie využitie nefinančných aktív

Maximálne a najlepšie využitie nefinančných aktív

| 27 | Pri oceňovaní nefinančných aktív reálnou hodnotou sa berie do úvahy schopnosť účastníka trhu vytvárať ekonomické úžitky maximálnym a najlepším využitím aktíva alebo jeho predajom inému účastníkovi trhu, ktorý by aktívum maximálne a čo najlepšie využil. |
| --- | --- |

27

27

Pri oceňovaní nefinančných aktív reálnou hodnotou sa berie do úvahy schopnosť účastníka trhu vytvárať ekonomické úžitky maximálnym a najlepším využitím

| 28 | Pri maximálnom a najlepšom využití nefinančných aktív sa berie do úvahy využitie aktíva, ktoré je fyzicky možné, prípustné podľa právnych predpisov a finančne uskutočniteľné, takto:






  a) | Využitie, ktoré je fyzicky možné, berie do úvahy fyzické vlastnosti aktíva, ktoré by účastníci trhu brali do úvahy pri stanovovaní ceny aktíva (napr. umiestnenie alebo veľkosť aktíva). |
| --- | --- | --- |

28

Pri maximálnom a najlepšom využití nefinančných aktív sa berie do úvahy využitie aktíva, ktoré je fyzicky možné, prípustné podľa právnych predpisov a finančne uskutočniteľné, takto:

a)

Využitie, ktoré je fyzicky možné, berie do úvahy fyzické vlastnosti aktíva, ktoré by účastníci trhu brali do úvahy pri stanovovaní ceny aktíva (napr. umiestnenie alebo veľkosť aktíva).

| b) | Využitie, ktoré je prípustné podľa platných predpisov, berie do úvahy právne obmedzenia používania aktíva, ktoré by účastníci trhu brali do úvahy pri stanovovaní ceny aktíva (napr. predpisy o územnom členení, ktoré sa vzťahujú na aktívum). |
| --- | --- |

b)

Využitie, ktoré je prípustné podľa platných predpisov, berie do úvahy právne obmedzenia používania aktíva, ktoré by účastníci trhu brali do úvahy pri stanovovaní ceny aktíva (napr. predpisy o územnom členení, ktoré sa vzťahujú na aktívum).

| c) | Pri využití, ktoré je finančne uskutočniteľné, sa berie do úvahy, či využitie aktíva, ktoré je fyzicky možné a prípustné podľa právnych predpisov, vytvára primeraný príjem alebo peňažné toky (berúc do úvahy náklady na premenu aktíva na dané využitie), ktorých výsledkom je návratnosť investície, ktorú by účastníci trhu vyžadovali od investície do daného aktíva na dané využitie. |
| --- | --- |

c)

Pri využití, ktoré je finančne uskutočniteľné, sa berie do úvahy, či využitie aktíva, ktoré je fyzicky možné a prípustné podľa právnych predpisov, vytvára primeraný príjem alebo peňažné toky (berúc do úvahy náklady na premenu aktíva na dané využitie), ktorých výsledkom je návratnosť investície, ktorú by účastníci trhu vyžadovali od investície do daného aktíva na dané využitie.

| 29 | Maximálne a najlepšie využitie sa určuje z hľadiska účastníkov trhu, dokonca aj vtedy, ak má účtovná jednotka v úmysle využiť aktívum inak. Predpokladá sa však, že súčasné využitie nefinančného aktíva účtovnou jednotkou je maximálne a najlepšie využitie, pokiaľ trhové alebo iné faktory nenaznačujú, že iné využitie aktíva účastníkmi trhu by hodnotu aktíva maximalizovalo. |
| --- | --- |

29

Maximálne a najlepšie využitie sa určuje z hľadiska účastníkov trhu, dokonca aj vtedy, ak má účtovná jednotka v úmysle využiť aktívum inak. Predpokladá sa však, že súčasné využitie nefinančného aktíva účtovnou jednotkou je maximálne a najlepšie využitie, pokiaľ trhové alebo iné faktory nenaznačujú, že iné využitie aktíva účastníkmi trhu by hodnotu aktíva maximalizovalo.

| 30 | Účtovná jednotka môže mať v úmysle nevyužiť nadobudnuté nefinančné aktíva aktívne alebo môže mať v úmysle nevyužiť aktíva maximálne a čo najlepšie, aby chránila svoje konkurenčné postavenie alebo z iných dôvodov. Môže sa napríklad stať, že účtovná jednotka plánuje využiť nadobudnutý nehmotný majetok na svoju ochranu tým, že zabráni iným, aby ho využívali. Účtovná jednotka má napriek tomu oceniť nefinančné aktívum reálnou hodnotou tak, že bude predpokladať jeho maximálne a najlepšie využitie účastníkmi trhu. |
| --- | --- |

30

Účtovná jednotka môže mať v úmysle nevyužiť nadobudnuté nefinančné aktíva aktívne alebo môže mať v úmysle nevyužiť aktíva maximálne a čo najlepšie, aby chránila svoje konkurenčné postavenie alebo z iných dôvodov. Môže sa napríklad stať, že účtovná jednotka plánuje využiť nadobudnutý nehmotný majetok na svoju ochranu tým, že zabráni iným, aby ho využívali. Účtovná jednotka má napriek tomu oceniť nefinančné aktívum reálnou hodnotou tak, že bude predpokladať jeho maximálne a najlepšie využitie účastníkmi trhu.

Predpoklad ocenenia pri nefinančných aktívach

Predpoklad ocenenia pri nefinančných aktívach

| 31 | Maximálne a najlepšie využitie nefinančného aktíva tvorí predpoklad ocenenia, ktorý sa využíva pri oceňovaní aktíva reálnou hodnotou, takto:






  a) | Maximálne a najlepšie využitie nefinančného aktíva môže poskytnúť účastníkom trhu maximálnu hodnotu prostredníctvom jeho využitia v kombinácii s ďalšími aktívami ako skupinou (ktoré sú nainštalované alebo inak nakonfigurované na použitie) alebo v kombinácii s ďalšími aktívami a záväzkami (napr. podnik).






  i) | Ak maximálnym a najlepším využitím aktíva je využitie aktíva v kombinácii s ďalšími aktívami alebo s ďalšími aktívami a záväzkami, reálna hodnota aktíva je cena, ktorú by bolo možné získať v rámci bežnej transakcie predaja aktíva, predpokladajúc, že sa aktívum použije spolu s ďalšími aktívami alebo s ďalšími aktívami a záväzkami a že tieto aktíva a záväzky (t. j. doplnkové aktíva a súvisiace záväzky) by mali účastníci trhu k dispozícii. |
| --- | --- | --- | --- |

31

Maximálne a najlepšie využitie nefinančného aktíva tvorí predpoklad ocenenia, ktorý sa využíva pri oceňovaní aktíva reálnou hodnotou, takto:

a)

Maximálne a najlepšie využitie nefinančného aktíva môže poskytnúť účastníkom trhu maximálnu hodnotu prostredníctvom jeho využitia v kombinácii s ďalšími aktívami ako skupinou (ktoré sú nainštalované alebo inak nakonfigurované na použitie) alebo v kombinácii s ďalšími aktívami a záväzkami (napr. podnik).

i)

Ak maximálnym a najlepším využitím aktíva je využitie aktíva v kombinácii s ďalšími aktívami alebo s ďalšími aktívami a záväzkami, reálna hodnota aktíva je cena, ktorú by bolo možné získať v rámci bežnej transakcie predaja aktíva, predpokladajúc, že sa aktívum použije spolu s ďalšími aktívami alebo s ďalšími aktívami a záväzkami a že tieto aktíva a záväzky (t. j. doplnkové aktíva a súvisiace záväzky) by mali účastníci trhu k dispozícii.

| ii) | Medzi záväzky spojené s aktívami a doplnkovými aktívami patria záväzky, ktoré sa použili na financovanie prevádzkového kapitálu, ale nepatria sem záväzky použité na financovanie aktív iných, ako sú aktíva patriace do skupiny aktív. |
| --- | --- |

ii)

Medzi záväzky spojené s aktívami a doplnkovými aktívami patria záväzky, ktoré sa použili na financovanie prevádzkového kapitálu, ale nepatria sem záväzky použité na financovanie aktív iných, ako sú aktíva patriace do skupiny aktív.

| iii) | Predpoklady maximálneho a najlepšieho využitia nefinančného aktíva musia byť konzistentné pre všetky aktíva (pre ktoré je maximálne a najlepšie využitie relevantné) zo skupiny aktív alebo skupiny aktív alebo záväzkov, v rámci ktorej sa má aktívum využiť. |
| --- | --- |

iii)

Predpoklady maximálneho a najlepšieho využitia nefinančného aktíva musia byť konzistentné pre všetky aktíva (pre ktoré je maximálne a najlepšie využitie relevantné) zo skupiny aktív alebo skupiny aktív alebo záväzkov, v rámci ktorej sa má aktívum využiť.

| b) | Maximálne a najlepšie využitie nefinančného aktíva by mohlo účastníkom trhu poskytnúť maximálnu hodnotu samostatne. Ak sa má maximálne a najlepšie využitie aktíva využiť samostatne, reálna hodnota aktíva je cena, ktorá by sa získala pri bežnej transakcii predaja aktíva účastníkom trhu, ktorí by aktívum využívali samostatne. |
| --- | --- |

b)

Maximálne a najlepšie využitie nefinančného aktíva by mohlo účastníkom trhu poskytnúť maximálnu hodnotu samostatne. Ak sa má maximálne a najlepšie využitie aktíva využiť samostatne, reálna hodnota aktíva je cena, ktorá by sa získala pri bežnej transakcii predaja aktíva účastníkom trhu, ktorí by aktívum využívali samostatne.

| 32 | Pri ocenení nefinančného aktíva reálnou hodnotou sa predpokladá, že aktívum sa predáva v súlade so zúčtovacou jednotkou špecifikovanou v iných IFRS (ktorou môže byť individuálne aktívum). Je to aj v prípade, keď sa pri oceňovaní reálnou hodnotou predpokladá, že maximálne a najlepšie využitie aktíva sa má využiť v kombinácii s ostatnými aktívami alebo s ostatnými aktívami a záväzkami, pretože pri oceňovaní reálnou hodnotou sa predpokladá, že účastník trhu už vlastní doplnkové aktíva a súvisiace záväzky. |
| --- | --- |

32

Pri ocenení nefinančného aktíva reálnou hodnotou sa predpokladá, že aktívum sa predáva v súlade so zúčtovacou jednotkou špecifikovanou v iných IFRS (ktorou môže byť individuálne aktívum). Je to aj v prípade, keď sa pri oceňovaní reálnou hodnotou predpokladá, že maximálne a najlepšie využitie aktíva sa má využiť v kombinácii s ostatnými aktívami alebo s ostatnými aktívami a záväzkami, pretože pri oceňovaní reálnou hodnotou sa predpokladá, že účastník trhu už vlastní doplnkové aktíva a súvisiace záväzky.

| 33 | V odseku B3 sa opisuje uplatnenie koncepcie predpokladu oceňovania pri nefinančných aktívach. |
| --- | --- |

33

V odseku B3 sa opisuje uplatnenie koncepcie predpokladu oceňovania pri nefinančných aktívach.

Uplatnenie na záväzky a vlastné nástroje vlastného imania účtovnej jednotky

Uplatnenie na záväzky a vlastné nástroje vlastného imania účtovnej jednotky

Všeobecné zásady

Všeobecné zásady

| 34 | Pri oceňovaní reálnou hodnotou sa predpokladá, že finančný alebo nefinančný záväzok alebo vlastný nástroj vlastného imania účtovnej jednotky (napr. podiely na vlastnom imaní vydané ako plnenie v rámci podnikovej kombinácie) sa k dátumu ocenenia prevedie na účastníka trhu. Pri prevode záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky sa predpokladá, že:






  a) | záväzok by ostal nesplatený a od nadobúdajúceho účastníka trhu by sa vyžadovalo splnenie záväzku. K dátumu ocenenia by záväzok nebol vysporiadaný s protistranou, ani by inak nezanikol; |
| --- | --- | --- |

34

34

Pri oceňovaní reálnou hodnotou sa predpokladá, že finančný alebo nefinančný záväzok alebo vlastný nástroj vlastného imania účtovnej jednotky (napr. podiely na vlastnom imaní vydané ako plnenie v rámci podnikovej kombinácie) sa k dátumu ocenenia prevedie na účastníka trhu. Pri prevode záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky sa predpokladá, že:

a)

záväzok by ostal nesplatený a od nadobúdajúceho účastníka trhu by sa vyžadovalo splnenie záväzku. K dátumu ocenenia by záväzok nebol vysporiadaný s protistranou, ani by inak nezanikol;

záväzok by ostal nesplatený a od nadobúdajúceho účastníka trhu by sa vyžadovalo splnenie záväzku. K dátumu ocenenia by záväzok nebol vysporiadaný s protistranou, ani by inak nezanikol;

| b) | vlastný nástroj vlastného imania účtovnej jednotky by ostal nesplatený a nadobúdajúci účastník trhu by prevzal práva a zodpovednosti spojené s nástrojom. K dátumu ocenenia by nástroj nebol zrušený, ani by inak nezanikol. |
| --- | --- |

b)

vlastný nástroj vlastného imania účtovnej jednotky by ostal nesplatený a nadobúdajúci účastník trhu by prevzal práva a zodpovednosti spojené s nástrojom. K dátumu ocenenia by nástroj nebol zrušený, ani by inak nezanikol.

vlastný nástroj vlastného imania účtovnej jednotky by ostal nesplatený a nadobúdajúci účastník trhu by prevzal práva a zodpovednosti spojené s nástrojom. K dátumu ocenenia by nástroj nebol zrušený, ani by inak nezanikol.

| 35 | Dokonca aj v prípade, keď neexistuje žiadny pozorovateľný trh, ktorý by poskytol informácie cenách za prevod záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky (napr. pretože zmluvné alebo iné právne obmedzenia bránia prevodu daných položiek), môže existovať pozorovateľný trh pre tieto položky, ak ich majú v držbe iné strany ako aktíva (napr. podnikový dlhopis alebo kúpna opcia na akcie účtovnej jednotky). |
| --- | --- |

35

Dokonca aj v prípade, keď neexistuje žiadny pozorovateľný trh, ktorý by poskytol informácie cenách za prevod záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky (napr. pretože zmluvné alebo iné právne obmedzenia bránia prevodu daných položiek), môže existovať pozorovateľný trh pre tieto položky, ak ich majú v držbe iné strany ako aktíva (napr. podnikový dlhopis alebo kúpna opcia na akcie účtovnej jednotky).

| 36 | Účtovná jednotka má v každom prípade maximalizovať použitie príslušných zistiteľných vstupov a minimalizovať použitie nezistiteľných vstupov, aby splnila cieľ ocenenia reálnou hodnotou, ktorou je odhad ceny, za ktorú by sa uskutočnila riadna transakcia prevodu záväzku alebo nástroja vlastného imania medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok. |
| --- | --- |

36

Účtovná jednotka má v každom prípade maximalizovať použitie príslušných zistiteľných vstupov a minimalizovať použitie nezistiteľných vstupov, aby splnila cieľ ocenenia reálnou hodnotou, ktorou je odhad ceny, za ktorú by sa uskutočnila riadna transakcia prevodu záväzku alebo nástroja vlastného imania medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok.

Záväzky a nástroje vlastného imania v držbe iných strán ako aktíva

Záväzky a nástroje vlastného imania v držbe iných strán ako aktíva

| 37 | Keď nie je k dispozícii kótovaná cena za prevod rovnakého alebo podobného záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky a rovnakú položku má v držbe iná strana ako aktívum, účtovná jednotka ocení záväzok alebo nástroj vlastného imania reálnou hodnotou z hľadiska účastníka trhu, ktorý má k dátumu ocenenia v držbe rovnakú položku ako aktívum. |
| --- | --- |

37

37

Keď nie je k dispozícii kótovaná cena za prevod rovnakého alebo podobného záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky a rovnakú položku má v držbe iná strana ako aktívum, účtovná jednotka ocení záväzok alebo nástroj vlastného imania reálnou hodnotou z hľadiska účastníka trhu, ktorý má k dátumu ocenenia v držbe rovnakú položku ako aktívum.

| 38 | V takých prípadoch účtovná jednotka oceňuje záväzok alebo nástroj vlastného imania reálnou hodnotou takto:






  a) | použije kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identickú položku, ktorú má v držbe iná strana ako aktívum, ak je táto cena k dispozícii, |
| --- | --- | --- |

38

V takých prípadoch účtovná jednotka oceňuje záväzok alebo nástroj vlastného imania reálnou hodnotou takto:

a)

použije kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identickú položku, ktorú má v držbe iná strana ako aktívum, ak je táto cena k dispozícii,

aktívnom trhu

| b) | ak táto cena k dispozícii nie je, použije iné zistiteľné vstupy, ako je kótovaná cena na trhu, ktorý nie je aktívny, za rovnakú položku, ktorú má v držbe iná strana ako aktívum, |
| --- | --- |

b)

ak táto cena k dispozícii nie je, použije iné zistiteľné vstupy, ako je kótovaná cena na trhu, ktorý nie je aktívny, za rovnakú položku, ktorú má v držbe iná strana ako aktívum,

| c) | ak nie sú k dispozícii pozorovateľné ceny uvedené v písmenách a) a b), použije inú techniku oceňovania, ako napríklad:






  i) | výnosový prístup (napr. techniku súčasnej hodnoty, ktorá berie do úvahy budúce peňažné toky, ktoré by účastník trhu očakával od držby záväzku alebo nástroja vlastného imania ako aktíva, pozri odseky B10 a B11), |
| --- | --- | --- |

c)

ak nie sú k dispozícii pozorovateľné ceny uvedené v písmenách a) a b), použije inú techniku oceňovania, ako napríklad:

i)

výnosový prístup (napr. techniku súčasnej hodnoty, ktorá berie do úvahy budúce peňažné toky, ktoré by účastník trhu očakával od držby záväzku alebo nástroja vlastného imania ako aktíva, pozri odseky B10 a B11),

výnosový prístup

| ii) | trhový prístup (napr. použitie kótovaných cien za podobné záväzky alebo nástroje vlastného imania v držbe iných strán ako aktíva, pozri odseky B5 až B7). |
| --- | --- |

ii)

trhový prístup (napr. použitie kótovaných cien za podobné záväzky alebo nástroje vlastného imania v držbe iných strán ako aktíva, pozri odseky B5 až B7).

trhový prístup

| 39 | Účtovná jednotka upraví kótovanú cenu záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky, ktorý má v držbe iná strana ako aktívum, len ak existujú faktory špecifické pre aktívum, ktoré sa nevzťahujú na ocenenie záväzku alebo nástroja vlastného imania reálnou hodnotou. Účtovná jednotka zabezpečí, aby cena aktíva neodrážala účinok obmedzenia, ktorý bráni predaju daného aktíva. Medzi niektoré faktory, ktoré môžu naznačovať, že kótovaná cena aktíva by sa mala upraviť, patria:






  a) | Kótovaná cena za aktívum sa týka podobného (ale nie rovnakého) záväzku alebo nástroja vlastného imania, ktorý má v držbe iná strana ako aktívum. Napríklad záväzok alebo nástroj vlastného imania môže mať konkrétnu vlastnosť (napr. úverovú kvalitu emitenta), ktorá sa líši od vlastnosti zohľadnenej v reálnej hodnote podobného záväzku alebo nástroja vlastného imania v držbe ako aktíva. |
| --- | --- | --- |

39

Účtovná jednotka upraví kótovanú cenu záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky, ktorý má v držbe iná strana ako aktívum, len ak existujú faktory špecifické pre aktívum, ktoré sa nevzťahujú na ocenenie záväzku alebo nástroja vlastného imania reálnou hodnotou. Účtovná jednotka zabezpečí, aby cena aktíva neodrážala účinok obmedzenia, ktorý bráni predaju daného aktíva. Medzi niektoré faktory, ktoré môžu naznačovať, že kótovaná cena aktíva by sa mala upraviť, patria:

a)

Kótovaná cena za aktívum sa týka podobného (ale nie rovnakého) záväzku alebo nástroja vlastného imania, ktorý má v držbe iná strana ako aktívum. Napríklad záväzok alebo nástroj vlastného imania môže mať konkrétnu vlastnosť (napr. úverovú kvalitu emitenta), ktorá sa líši od vlastnosti zohľadnenej v reálnej hodnote podobného záväzku alebo nástroja vlastného imania v držbe ako aktíva.

| b) | Zúčtovacia jednotka za aktívum nie je rovnaká ako za záväzok alebo nástroj vlastného imania. Napríklad v prípade záväzkov odráža cena za aktívum v niektorých prípadoch kombinovanú cenu za celok pozostávajúci zo súm splatných emitentom a z úverového zlepšenia tretej strany. Ak zúčtovacia jednotka za záväzok nie je zúčtovacou jednotkou za kombinovaný celok, cieľom je oceniť reálnu hodnotu záväzku emitenta, a nie reálnu cenu kombinovaného celku. Preto by účtovná jednotka v takých prípadoch mala upraviť zistenú cenu za aktívum, aby sa vylúčil účinok úverového zlepšenia tretej strany. |
| --- | --- |

b)

Zúčtovacia jednotka za aktívum nie je rovnaká ako za záväzok alebo nástroj vlastného imania. Napríklad v prípade záväzkov odráža cena za aktívum v niektorých prípadoch kombinovanú cenu za celok pozostávajúci zo súm splatných emitentom a z úverového zlepšenia tretej strany. Ak zúčtovacia jednotka za záväzok nie je zúčtovacou jednotkou za kombinovaný celok, cieľom je oceniť reálnu hodnotu záväzku emitenta, a nie reálnu cenu kombinovaného celku. Preto by účtovná jednotka v takých prípadoch mala upraviť zistenú cenu za aktívum, aby sa vylúčil účinok úverového zlepšenia tretej strany.

Záväzky a nástroje vlastného imania, ktoré nemajú iné strany v držbe ako aktíva

Záväzky a nástroje vlastného imania, ktoré nemajú iné strany v držbe ako aktíva

| 40 | Keď nie je k dispozícii kótovaná cena za prevod rovnakého alebo podobného záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky a rovnakú položku nemá v držbe iná strana ako aktívum, účtovná jednotka oceňuje záväzok alebo nástroj vlastného imania reálnou hodnotou použitím techniky oceňovania z hľadiska účastníka trhu, ktorý má záväzok alebo vydal nárok na vlastné imanie. |
| --- | --- |

40

40

Keď nie je k dispozícii kótovaná cena za prevod rovnakého alebo podobného záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky a rovnakú položku nemá v držbe iná strana ako aktívum, účtovná jednotka oceňuje záväzok alebo nástroj vlastného imania reálnou hodnotou použitím techniky oceňovania z hľadiska účastníka trhu, ktorý má záväzok alebo vydal nárok na vlastné imanie.

| 41 | Napríklad pri uplatnení techniky súčasnej hodnoty by účtovná jednotka mohla zobrať do úvahy buď






  a) | budúce peňažné toky smerom von, ktoré by účastník trhu očakával pri splnení záväzku vrátane kompenzácie, ktorú by účastník trhu požadoval za prevzatie záväzku (pozri odseky B31 až B33) alebo |
| --- | --- | --- |

41

Napríklad pri uplatnení techniky súčasnej hodnoty by účtovná jednotka mohla zobrať do úvahy buď

a)

budúce peňažné toky smerom von, ktoré by účastník trhu očakával pri splnení záväzku vrátane kompenzácie, ktorú by účastník trhu požadoval za prevzatie záväzku (pozri odseky B31 až B33) alebo

| b) | sumu, ktorú by účastník trhu dostal, ak by prijal rovnaký záväzok alebo vydal nástroj vlastného imania, použijúc predpoklady, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny rovnakej položky (napr. majúcej rovnaké úverové vlastnosti) na hlavnom (alebo najvýhodnejšom) trhu pre vydanie záväzku alebo nástroja vlastného imania s rovnakými zmluvnými podmienkami. |
| --- | --- |

b)

sumu, ktorú by účastník trhu dostal, ak by prijal rovnaký záväzok alebo vydal nástroj vlastného imania, použijúc predpoklady, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny rovnakej položky (napr. majúcej rovnaké úverové vlastnosti) na hlavnom (alebo najvýhodnejšom) trhu pre vydanie záväzku alebo nástroja vlastného imania s rovnakými zmluvnými podmienkami.

Riziko neplnenia

Riziko neplnenia

| 42 | Reálna hodnota záväzku odráža účinok rizika neplnenia. Riziko neplnenia zahŕňa, ale nie je obmedzené len na vlastné úverové riziko účtovnej jednotky (ako je definované v IFRS 7 Finančné nástroje: Zverejnenia). Predpokladá sa, že riziko neplnenia je rovnaké pred a po prevode záväzku. |
| --- | --- |

42

42

Reálna hodnota záväzku odráža účinok rizika neplnenia.

Finančné nástroje: Zverejnenia

| 43 | Pri oceňovaní záväzku reálnou hodnotou by mala účtovná jednotka brať do úvahy účinok jej úverového rizika (úverovú bonitu) a akékoľvek ďalšie faktory, ktoré by mohli ovplyvniť pravdepodobnosť, že záväzok bude alebo nebude splnený. Tento účinok sa môže líšiť v závislosti od záväzku, napríklad:






  a) | či je záväzkom povinnosť dodať peňažnú hotovosť (finančný záväzok) alebo povinnosť dodať tovar alebo služby (nefinančný záväzok), |
| --- | --- | --- |

43

Pri oceňovaní záväzku reálnou hodnotou by mala účtovná jednotka brať do úvahy účinok jej úverového rizika (úverovú bonitu) a akékoľvek ďalšie faktory, ktoré by mohli ovplyvniť pravdepodobnosť, že záväzok bude alebo nebude splnený. Tento účinok sa môže líšiť v závislosti od záväzku, napríklad:

a)

či je záväzkom povinnosť dodať peňažnú hotovosť (finančný záväzok) alebo povinnosť dodať tovar alebo služby (nefinančný záväzok),

| b) | podmienky prípadného úverového zlepšenia týkajúce sa záväzku. |
| --- | --- |

b)

podmienky prípadného úverového zlepšenia týkajúce sa záväzku.

| 44 | Reálna hodnota záväzku odráža účinok rizika neplnenia na základe jeho zúčtovacej jednotky. Vydavateľ záväzku vydaného s neoddeliteľným úverovým zlepšením tretej strany, ktoré sa účtuje oddelene od záväzku, nezahŕňa účinok úverového zlepšenia (napr. záruku tretej strany za dlh) do ocenenia záväzku reálnou hodnotou. Ak sa úverové zlepšenie účtuje osobitne od záväzku, vydavateľ by pri oceňovaní záväzku reálnou hodnotou mal zobrať do úvahy svoju vlastnú úverovú bonitu a nie bonitu nezávislého ručiteľa. |
| --- | --- |

44

Reálna hodnota záväzku odráža účinok rizika neplnenia na základe jeho zúčtovacej jednotky. Vydavateľ záväzku vydaného s neoddeliteľným úverovým zlepšením tretej strany, ktoré sa účtuje oddelene od záväzku, nezahŕňa účinok úverového zlepšenia (napr. záruku tretej strany za dlh) do ocenenia záväzku reálnou hodnotou. Ak sa úverové zlepšenie účtuje osobitne od záväzku, vydavateľ by pri oceňovaní záväzku reálnou hodnotou mal zobrať do úvahy svoju vlastnú úverovú bonitu a nie bonitu nezávislého ručiteľa.

Obmedzenie, ktoré bráni prevodu záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky

Obmedzenie, ktoré bráni prevodu záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky

| 45 | Pri oceňovaní reálnej hodnoty záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky účtovná jednotka nezahrnie osobitný vstup alebo úpravu ostatných vstupov súvisiacich s existenciou obmedzenia, ktoré bráni prevodu tejto položky. Účinok obmedzenia, ktoré bráni prevodu záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky, je buď implicitne alebo explicitne zahrnutý v ostatných vstupoch do ocenenia reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

45

Pri oceňovaní reálnej hodnoty záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky účtovná jednotka nezahrnie osobitný vstup alebo úpravu ostatných vstupov súvisiacich s existenciou obmedzenia, ktoré bráni prevodu tejto položky. Účinok obmedzenia, ktoré bráni prevodu záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky, je buď implicitne alebo explicitne zahrnutý v ostatných vstupoch do ocenenia reálnou hodnotou.

vstupov

| 46 | Napríklad k dátumu transakcie tak veriteľ, ako aj povinná strana akceptovali transakčnú cenu za záväzok s plným vedomím, že záväzok zahŕňa obmedzenie, ktoré bráni jeho prevodu. Následkom zahrnutia obmedzenia do transakčnej ceny sa k dátumu transakcie nevyžaduje osobitný vstup alebo úprava existujúceho vstupu, aby sa zohľadnil účinok obmedzenia prevodu. Podobne sa ani k nasledujúcim dátumom oceňovania nevyžaduje osobitný vstup alebo úprava existujúceho vstupu, ktorý by odrážal účinok obmedzenia prevodu. |
| --- | --- |

46

Napríklad k dátumu transakcie tak veriteľ, ako aj povinná strana akceptovali transakčnú cenu za záväzok s plným vedomím, že záväzok zahŕňa obmedzenie, ktoré bráni jeho prevodu. Následkom zahrnutia obmedzenia do transakčnej ceny sa k dátumu transakcie nevyžaduje osobitný vstup alebo úprava existujúceho vstupu, aby sa zohľadnil účinok obmedzenia prevodu. Podobne sa ani k nasledujúcim dátumom oceňovania nevyžaduje osobitný vstup alebo úprava existujúceho vstupu, ktorý by odrážal účinok obmedzenia prevodu.

Finančný záväzok s prvkom splatnosti na požiadanie

Finančný záväzok s prvkom splatnosti na požiadanie

| 47 | Reálna hodnota finančného záväzku s prvkom splatnosti na požiadanie (napr. vklad splatný na požiadanie) nie je nižšia ako suma splatná na požiadanie, diskontovaná od prvého dňa, od ktorého môže vzniknúť požiadavka na jej splatenie. |
| --- | --- |

47

Reálna hodnota finančného záväzku s prvkom splatnosti na požiadanie (napr. vklad splatný na požiadanie) nie je nižšia ako suma splatná na požiadanie, diskontovaná od prvého dňa, od ktorého môže vzniknúť požiadavka na jej splatenie.

Uplatnenie na finančné aktíva a finančné záväzky s kompenzačnými pozíciami pri trhových rizikách alebo úverovom riziku protistrany

Uplatnenie na finančné aktíva a finančné záväzky s kompenzačnými pozíciami pri trhových rizikách alebo úverovom riziku protistrany

| 48 | Účtovná jednotka, ktorá vlastní skupinu finančných aktív a finančných záväzkov, je vystavená trhovým rizikám (ako sú definované v IFRS 7) a úverovému riziku (ako je definované v IFRS 7) každej z protistrán. Ak účtovná jednotka spravuje túto skupinu finančných aktív a finančných záväzkov na základe jej čistej expozície buď voči trhovým rizikám alebo úverovému riziku, účtovná jednotka má povolené uplatniť výnimku z tohto IFRS pre oceňovanie reálnou hodnotou. Táto výnimka povoľuje, aby účtovná jednotka oceňovala skupinu finančných aktív a finančných záväzkov reálnou hodnotou na základe ceny, ktorú by získala za predaj čistej dlhej pozície (t. j. aktíva) pri expozícii voči konkrétnemu riziku alebo za prevod čistej krátkej pozície (t. j. záväzku) pri expozícii voči konkrétnemu riziku v rámci riadnej transakcie medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok. Preto účtovná jednotka oceňuje skupinu finančných aktív alebo finančných záväzkov reálnou hodnotou v súlade s tým, ako by účastníci trhu stanovili cenu čistej expozície voči riziku k dátumu ocenenia. |
| --- | --- |

48

Účtovná jednotka, ktorá vlastní skupinu finančných aktív a finančných záväzkov, je vystavená trhovým rizikám (ako sú definované v IFRS 7) a úverovému riziku (ako je definované v IFRS 7) každej z protistrán. Ak účtovná jednotka spravuje túto skupinu finančných aktív a finančných záväzkov na základe jej čistej expozície buď voči trhovým rizikám alebo úverovému riziku, účtovná jednotka má povolené uplatniť výnimku z tohto IFRS pre oceňovanie reálnou hodnotou. Táto výnimka povoľuje, aby účtovná jednotka oceňovala skupinu finančných aktív a finančných záväzkov reálnou hodnotou na základe ceny, ktorú by získala za predaj čistej dlhej pozície (t. j. aktíva) pri expozícii voči konkrétnemu riziku alebo za prevod čistej krátkej pozície (t. j. záväzku) pri expozícii voči konkrétnemu riziku v rámci riadnej transakcie medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok. Preto účtovná jednotka oceňuje skupinu finančných aktív alebo finančných záväzkov reálnou hodnotou v súlade s tým, ako by účastníci trhu stanovili cenu čistej expozície voči riziku k dátumu ocenenia.

| 49 | Účtovná jednotka má povolené použiť výnimku uvedenú v odseku 48 len vtedy, keď spĺňa všetky tieto podmienky:






  a) | spravuje skupinu finančných aktív a finančných záväzkov na základe čistej expozície účtovnej jednotky voči konkrétnemu trhovému riziku (alebo rizikám) alebo úverovému riziku konkrétnej protistrany v súlade so zdokumentovanou stratégiou riadenia rizík účtovnej jednotky alebo jej investičnou stratégiou, |
| --- | --- | --- |

49

Účtovná jednotka má povolené použiť výnimku uvedenú v odseku 48 len vtedy, keď spĺňa všetky tieto podmienky:

a)

spravuje skupinu finančných aktív a finančných záväzkov na základe čistej expozície účtovnej jednotky voči konkrétnemu trhovému riziku (alebo rizikám) alebo úverovému riziku konkrétnej protistrany v súlade so zdokumentovanou stratégiou riadenia rizík účtovnej jednotky alebo jej investičnou stratégiou,

| b) | poskytuje informácie na základe toho o skupine finančných aktív a finančných záväzkov kľúčovým riadiacim pracovníkom účtovnej jednotky, ako je vymedzené v štandarde IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách a |
| --- | --- |

b)

poskytuje informácie na základe toho o skupine finančných aktív a finančných záväzkov kľúčovým riadiacim pracovníkom účtovnej jednotky, ako je vymedzené v štandarde IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách a

Zverejnenia o spriaznených osobách

| c) | vyžaduje sa od nej alebo sa rozhodla oceniť tieto finančné aktíva a finančné záväzky reálnou hodnotou vo výkaze o finančnej situácii na konci obdobia vykazovania. |
| --- | --- |

c)

vyžaduje sa od nej alebo sa rozhodla oceniť tieto finančné aktíva a finančné záväzky reálnou hodnotou vo výkaze o finančnej situácii na konci obdobia vykazovania.

| 50 | Výnimka uvedená v odseku 48 sa netýka prezentácie účtovnej závierky. V niektorých prípadoch sa základ pre prezentáciu finančných nástrojov vo výkaze finančnej situácie líši od základu pre oceňovanie finančných nástrojov, napríklad, ak sa v IFRS nevyžaduje alebo nepovoľuje, aby sa finančné nástroje prezentovali v čistom vyjadrení. V takých prípadoch môže účtovná jednotka potrebovať priradiť úpravy na úrovni portfólia (pozri odseky 53 až 56) jednotlivým aktívam alebo záväzkom, ktoré tvoria skupinu finančných aktív a finančných záväzkov spravovaných na základe čistej expozície účtovnej jednotky voči riziku. Účtovná jednotka ich priradí na primeranom a konzistentnom základe použitím metodiky vhodnej za daných okolností. |
| --- | --- |

50

Výnimka uvedená v odseku 48 sa netýka prezentácie účtovnej závierky. V niektorých prípadoch sa základ pre prezentáciu finančných nástrojov vo výkaze finančnej situácie líši od základu pre oceňovanie finančných nástrojov, napríklad, ak sa v IFRS nevyžaduje alebo nepovoľuje, aby sa finančné nástroje prezentovali v čistom vyjadrení. V takých prípadoch môže účtovná jednotka potrebovať priradiť úpravy na úrovni portfólia (pozri odseky 53 až 56) jednotlivým aktívam alebo záväzkom, ktoré tvoria skupinu finančných aktív a finančných záväzkov spravovaných na základe čistej expozície účtovnej jednotky voči riziku. Účtovná jednotka ich priradí na primeranom a konzistentnom základe použitím metodiky vhodnej za daných okolností.

| 51 | Účtovná jednotka príjme rozhodnutie o účtovnej politike v súlade so štandardom IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v účtovných odhadoch a chyby, aby mohla využiť výnimku uvedenú v odseku 48. Účtovná jednotka, ktorá využije výnimku, uplatňuje na konkrétne portfólio túto účtovnú politiku vrátane svojej politiky na priraďovanie úprav „ponuky a dopytu“ (pozri odseky 53 až 55) a prípadných úverových úprav (pozri odsek 56), ak je to vhodné, konzistentne v jednotlivých obdobiach. |
| --- | --- |

51

Účtovná jednotka príjme rozhodnutie o účtovnej politike v súlade so štandardom IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v účtovných odhadoch a chyby, aby mohla využiť výnimku uvedenú v odseku 48. Účtovná jednotka, ktorá využije výnimku, uplatňuje na konkrétne portfólio túto účtovnú politiku vrátane svojej politiky na priraďovanie úprav „ponuky a dopytu“ (pozri odseky 53 až 55) a prípadných úverových úprav (pozri odsek 56), ak je to vhodné, konzistentne v jednotlivých obdobiach.

Účtovné politiky, zmeny v účtovných odhadoch a chyby

| 52 | Výnimka uvedená v odseku 48 sa uplatňuje len na finančné aktíva a finančné záväzky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti štandardu IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie alebo IFRS 9 Finančné nástroje. |
| --- | --- |

52

Výnimka uvedená v odseku 48 sa uplatňuje len na finančné aktíva a finančné záväzky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti štandardu IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie alebo IFRS 9 Finančné nástroje.

Finančné nástroje

vykazovanie a oceňovanie

Finančné nástroje

Expozícia voči trhovým rizikám

Expozícia voči trhovým rizikám

| 53 | Pri využití výnimky uvedenej v odseku 48 na oceňovanie skupiny finančných aktív a finančných záväzkov spravovaných na základe čistej expozície účtovnej jednotky voči určitému trhovému riziku (alebo rizikám) reálnou hodnotou účtovná jednotka použije cenu v rámci pásma ponuka – dopyt, ktorá najviac zodpovedá reálnej hodnote za daných okolností pre čistú expozíciu účtovnej jednotky voči týmto trhovým rizikám (pozri odseky 70 a 71). |
| --- | --- |

53

Pri využití výnimky uvedenej v odseku 48 na oceňovanie skupiny finančných aktív a finančných záväzkov spravovaných na základe čistej expozície účtovnej jednotky voči určitému trhovému riziku (alebo rizikám) reálnou hodnotou účtovná jednotka použije cenu v rámci pásma ponuka – dopyt, ktorá najviac zodpovedá reálnej hodnote za daných okolností pre čistú expozíciu účtovnej jednotky voči týmto trhovým rizikám (pozri odseky 70 a 71).

| 54 | Pri využití výnimky uvedenej v odseku 48 účtovná jednotka zabezpečí, aby trhové riziko (alebo riziká), ktorým je účtovná jednotka vystavená v rámci tejto skupiny finančných aktív a finančných záväzkov, bolo v podstate rovnaké. Napríklad, účtovná jednotka by nemala kombinovať úrokové riziko spojené s finančným aktívom s rizikom spojeným so zmenami cien komodity súvisiaceho s finančným záväzkom, pretože ak by tak urobila, nezmiernilo by to expozíciu účtovnej jednotky voči úrokovému riziku alebo riziku spojenému so zmenami cien komodity. Pri použití výnimky uvedenej v odseku 48 sa pri oceňovaní finančných aktív a finančných záväzkov v skupine reálnou hodnotou zohľadňuje akékoľvek prípadné bázické riziko vyplývajúce z toho, že parametre trhového rizika nie sú rovnaké. |
| --- | --- |

54

Pri využití výnimky uvedenej v odseku 48 účtovná jednotka zabezpečí, aby trhové riziko (alebo riziká), ktorým je účtovná jednotka vystavená v rámci tejto skupiny finančných aktív a finančných záväzkov, bolo v podstate rovnaké. Napríklad, účtovná jednotka by nemala kombinovať úrokové riziko spojené s finančným aktívom s rizikom spojeným so zmenami cien komodity súvisiaceho s finančným záväzkom, pretože ak by tak urobila, nezmiernilo by to expozíciu účtovnej jednotky voči úrokovému riziku alebo riziku spojenému so zmenami cien komodity. Pri použití výnimky uvedenej v odseku 48 sa pri oceňovaní finančných aktív a finančných záväzkov v skupine reálnou hodnotou zohľadňuje akékoľvek prípadné bázické riziko vyplývajúce z toho, že parametre trhového rizika nie sú rovnaké.

| 55 | Podobne je aj trvanie expozície účtovnej jednotky voči určitému trhovému riziku (alebo rizikám) vyplývajúcemu z finančných aktív a finančných záväzkov v podstate rovnaké. Napríklad účtovná jednotka, ktorá využíva dvanásťmesačné termínované obchody (futurity) oproti peňažným tokom spojeným s 12-mesačnou expozíciou voči úrokovému riziku päťročného finančného nástroja v rámci skupiny, ktorú tvoria len tieto finančné aktíva a finančné záväzky, oceňuje reálnu hodnotu expozície voči dvanásťmesačnému úrokovému riziku v čistom vyjadrení a expozíciu voči zvyšným úrokovým rizikám (t. j. rokov 2 až 5) v hrubom vyjadrení. |
| --- | --- |

55

Podobne je aj trvanie expozície účtovnej jednotky voči určitému trhovému riziku (alebo rizikám) vyplývajúcemu z finančných aktív a finančných záväzkov v podstate rovnaké. Napríklad účtovná jednotka, ktorá využíva dvanásťmesačné termínované obchody (futurity) oproti peňažným tokom spojeným s 12-mesačnou expozíciou voči úrokovému riziku päťročného finančného nástroja v rámci skupiny, ktorú tvoria len tieto finančné aktíva a finančné záväzky, oceňuje reálnu hodnotu expozície voči dvanásťmesačnému úrokovému riziku v čistom vyjadrení a expozíciu voči zvyšným úrokovým rizikám (t. j. rokov 2 až 5) v hrubom vyjadrení.

Expozícia voči úverovému riziku konkrétnej protistrany

Expozícia voči úverovému riziku konkrétnej protistrany

| 56 | Pri použití výnimky uvedenej v odseku 48 na ocenenie skupiny finančných aktív a finančných záväzkov prijatých konkrétnou protistranou reálnou hodnotou účtovná jednotka zahrnie účinok čistej expozície účtovnej jednotky voči úverovému riziku danej protistrany alebo čistej expozície protistrany voči úverovému riziku účtovnej jednotky do oceňovania reálnou hodnotou, ak by účastníci trhu zohľadnili akékoľvek existujúce opatrenia, ktoré zmiernia expozíciu voči úverovému riziku v prípade neplnenia (napr. rámcovú dohodu o vzájomnom započítaní pohľadávok s protistranou alebo dohodu, ktorá vyžaduje výmenu kolaterálu na základe čistej expozície každej strany voči úverovému riziku druhej strany). Ocenenie reálnou hodnotou musí byť odrazom očakávaní pravdepodobnosti účastníkmi trhu, že takéto opatrenie bude v prípade neplnenia právne vymáhateľné. |
| --- | --- |

56

Pri použití výnimky uvedenej v odseku 48 na ocenenie skupiny finančných aktív a finančných záväzkov prijatých konkrétnou protistranou reálnou hodnotou účtovná jednotka zahrnie účinok čistej expozície účtovnej jednotky voči úverovému riziku danej protistrany alebo čistej expozície protistrany voči úverovému riziku účtovnej jednotky do oceňovania reálnou hodnotou, ak by účastníci trhu zohľadnili akékoľvek existujúce opatrenia, ktoré zmiernia expozíciu voči úverovému riziku v prípade neplnenia (napr. rámcovú dohodu o vzájomnom započítaní pohľadávok s protistranou alebo dohodu, ktorá vyžaduje výmenu kolaterálu na základe čistej expozície každej strany voči úverovému riziku druhej strany). Ocenenie reálnou hodnotou musí byť odrazom očakávaní pravdepodobnosti účastníkmi trhu, že takéto opatrenie bude v prípade neplnenia právne vymáhateľné.

Reálna hodnota pri prvotnom vykázaní

Reálna hodnota pri prvotnom vykázaní

| 57 | Keď sa aktívum nadobudne alebo záväzok prevezme v rámci výmennej transakcie za toto aktívum alebo záväzok, transakčná cena je cena zaplatená za nadobudnutie aktíva alebo prijatá za prevzatie záväzku (vstupná cena). Naopak, reálna hodnota aktíva alebo záväzku je cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo zaplatila za prevod záväzku (výstupná cena). Účtovné jednotky nevyhnutne nepredávajú aktíva za ceny, za ktoré ho nadobudli. Podobne, účtovné jednotky nevyhnutne neprevádzajú záväzky za ceny, ktoré dostali za ich prevzatie. |
| --- | --- |

57

Keď sa aktívum nadobudne alebo záväzok prevezme v rámci výmennej transakcie za toto aktívum alebo záväzok, transakčná cena je cena zaplatená za nadobudnutie aktíva alebo prijatá za prevzatie záväzku (vstupná cena). Naopak, reálna hodnota aktíva alebo záväzku je cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo zaplatila za prevod záväzku (výstupná cena). Účtovné jednotky nevyhnutne nepredávajú aktíva za ceny, za ktoré ho nadobudli. Podobne, účtovné jednotky nevyhnutne neprevádzajú záväzky za ceny, ktoré dostali za ich prevzatie.

vstupná cena

| 58 | V mnohých prípadoch sa transakčná cena bude rovnať reálnej hodnote (napr. mohlo by to byť v prípade, keď sa v deň transakcie uskutoční transakcia nákupu aktíva na trhu, na ktorom sa aktívum predá). |
| --- | --- |

58

V mnohých prípadoch sa transakčná cena bude rovnať reálnej hodnote (napr. mohlo by to byť v prípade, keď sa v deň transakcie uskutoční transakcia nákupu aktíva na trhu, na ktorom sa aktívum predá).

| 59 | Pri určovaní, či sa reálna hodnota pri prvotnom vykázaní rovná transakčnej cene, účtovná jednotka zohľadňuje faktory špecifické pre danú transakciu a pre dané aktívum alebo záväzok. V odseku B4 sa opisujú situácie, keď pri prvotnom vykázaní transakčná cena nemusí predstavovať reálnu hodnotu aktíva alebo záväzku. |
| --- | --- |

59

Pri určovaní, či sa reálna hodnota pri prvotnom vykázaní rovná transakčnej cene, účtovná jednotka zohľadňuje faktory špecifické pre danú transakciu a pre dané aktívum alebo záväzok. V odseku B4 sa opisujú situácie, keď pri prvotnom vykázaní transakčná cena nemusí predstavovať reálnu hodnotu aktíva alebo záväzku.

| 60 | Ak sa v inom IFRS vyžaduje alebo povoľuje, aby účtovná jednotka ocenila aktívum alebo záväzok najprv reálnou hodnotou a transakčná cena sa líši od reálnej hodnoty, účtovná jednotka vykáže v hospodárskom výsledku výsledný zisk alebo stratu, pokiaľ nie je v danom IFRS uvedené inak. |
| --- | --- |

60

Ak sa v inom IFRS vyžaduje alebo povoľuje, aby účtovná jednotka ocenila aktívum alebo záväzok najprv reálnou hodnotou a transakčná cena sa líši od reálnej hodnoty, účtovná jednotka vykáže v hospodárskom výsledku výsledný zisk alebo stratu, pokiaľ nie je v danom IFRS uvedené inak.

Techniky oceňovania

Techniky oceňovania

| 61 | Účtovná jednotka používa techniky oceňovania, ktoré sú vhodné za daných okolností a pre ktoré je na účely oceňovania reálnou hodnotou k dispozícii dostatok údajov, maximalizujúc využitie príslušných zistiteľných vstupov a minimalizujúc používanie nezistiteľných vstupov. |
| --- | --- |

61

61

Účtovná jednotka používa techniky oceňovania, ktoré sú vhodné za daných okolností a pre ktoré je na účely oceňovania reálnou hodnotou k dispozícii dostatok údajov, maximalizujúc využitie príslušných zistiteľných vstupov a minimalizujúc používanie nezistiteľných vstupov.

| 62 | Cieľom použitia techniky oceňovania je odhad ceny, za ktorú by sa uskutočnila riadna transakcia predaja aktíva alebo prevodu záväzku medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok. Medzi tri často používané techniky oceňovania patrí trhová metóda, nákladová metóda a výnosová metóda. Hlavné aspekty týchto prístupov sú zhrnuté v odsekoch B5 až B11. Účtovná jednotka používa techniky oceňovania v súlade s jedným alebo viacerými týmito prístupmi k oceňovaniu reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

62

Cieľom použitia techniky oceňovania je odhad ceny, za ktorú by sa uskutočnila riadna transakcia predaja aktíva alebo prevodu záväzku medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok. Medzi tri často používané techniky oceňovania patrí trhová metóda, nákladová metóda a výnosová metóda. Hlavné aspekty týchto prístupov sú zhrnuté v odsekoch B5 až B11. Účtovná jednotka používa techniky oceňovania v súlade s jedným alebo viacerými týmito prístupmi k oceňovaniu reálnou hodnotou.

nákladová metóda

| 63 | V niektorých prípadoch bude vhodná jediná technika oceňovania (napr. pri oceňovaní aktíva alebo záväzku použitím kótovaných cien na aktívnom trhu pre identické aktíva alebo záväzky). V iných prípadoch budú vhodné kombinované techniky oceňovania (napr. mohol by to byť prípad oceňovania peňazotvornej jednotky). Ak sa na oceňovanie reálnou hodnotou použijú kombinované techniky oceňovania, výsledky (t. j. príslušné ukazovatele reálnej hodnoty) sa vyhodnotia berúc do úvahy primeranosť intervalu hodnôt naznačených týmito výsledkami. Ocenenie reálnou hodnotou je ten bod z intervalu hodnôt, ktorý najlepšie zodpovedá reálnej hodnote za daných okolností. |
| --- | --- |

63

V niektorých prípadoch bude vhodná jediná technika oceňovania (napr. pri oceňovaní aktíva alebo záväzku použitím kótovaných cien na aktívnom trhu pre identické aktíva alebo záväzky). V iných prípadoch budú vhodné kombinované techniky oceňovania (napr. mohol by to byť prípad oceňovania peňazotvornej jednotky). Ak sa na oceňovanie reálnou hodnotou použijú kombinované techniky oceňovania, výsledky (t. j. príslušné ukazovatele reálnej hodnoty) sa vyhodnotia berúc do úvahy primeranosť intervalu hodnôt naznačených týmito výsledkami. Ocenenie reálnou hodnotou je ten bod z intervalu hodnôt, ktorý najlepšie zodpovedá reálnej hodnote za daných okolností.

| 64 | Ak je transakčná cena pri prvotnom vykázaní reálnou hodnotou a na ocenenie reálnou hodnotou sa v nasledujúcich obdobiach použije technika oceňovania, ktorá využíva nezistiteľné vstupy, technika oceňovania sa kalibruje tak, aby sa výsledok techniky oceňovania rovnal pri prvotnom vykázaní transakčnej cene. Kalibrácia zabezpečí, aby technika oceňovania odrážala bežné trhové podmienky a účtovnej jednotke pomáha určiť, či je potrebná úprava techniky oceňovania (napr. mohla by existovať vlastnosť aktíva alebo záväzku, ktorú technika oceňovania nezachytáva). Po prvotnom vykázaní účtovná jednotka pri oceňovaní reálnou hodnotou použitím techniky alebo techník oceňovania, ktoré využívajú nezistiteľné vstupy, zabezpečí, aby tieto techniky oceňovania odrážali pozorovateľné údaje z trhu (napr. cenu za podobné aktívum alebo záväzok) k dátumu ocenenia. |
| --- | --- |

64

Ak je transakčná cena pri prvotnom vykázaní reálnou hodnotou a na ocenenie reálnou hodnotou sa v nasledujúcich obdobiach použije technika oceňovania, ktorá využíva nezistiteľné vstupy, technika oceňovania sa kalibruje tak, aby sa výsledok techniky oceňovania rovnal pri prvotnom vykázaní transakčnej cene. Kalibrácia zabezpečí, aby technika oceňovania odrážala bežné trhové podmienky a účtovnej jednotke pomáha určiť, či je potrebná úprava techniky oceňovania (napr. mohla by existovať vlastnosť aktíva alebo záväzku, ktorú technika oceňovania nezachytáva). Po prvotnom vykázaní účtovná jednotka pri oceňovaní reálnou hodnotou použitím techniky alebo techník oceňovania, ktoré využívajú nezistiteľné vstupy, zabezpečí, aby tieto techniky oceňovania odrážali pozorovateľné údaje z trhu (napr. cenu za podobné aktívum alebo záväzok) k dátumu ocenenia.

| 65 | Techniky oceňovania použité na ocenenie reálnou hodnotou sa musia uplatňovať konzistentne. Zmena techniky oceňovania alebo jej uplatňovania (napr. zmena váženia pri použití kombinovaných techník oceňovania alebo zmena úpravy použitej na techniku oceňovania) je však vhodná, ak má zmena za následok ocenenie, ktoré je rovnaké alebo reprezentatívnejšie ako reálna hodnota za daných okolností. Môže to byť v prípade, keď napríklad nastane ktorákoľvek z týchto udalostí:






  a) | vzniknú nové trhy, |
| --- | --- | --- |

65

Techniky oceňovania použité na ocenenie reálnou hodnotou sa musia uplatňovať konzistentne. Zmena techniky oceňovania alebo jej uplatňovania (napr. zmena váženia pri použití kombinovaných techník oceňovania alebo zmena úpravy použitej na techniku oceňovania) je však vhodná, ak má zmena za následok ocenenie, ktoré je rovnaké alebo reprezentatívnejšie ako reálna hodnota za daných okolností. Môže to byť v prípade, keď napríklad nastane ktorákoľvek z týchto udalostí:

a)

vzniknú nové trhy,

| b) | sú k dispozícii nové informácie, |
| --- | --- |

b)

sú k dispozícii nové informácie,

| c) | predtým používané informácie už nie sú k dispozícii, |
| --- | --- |

c)

predtým používané informácie už nie sú k dispozícii,

| d) | techniky oceňovania sa zlepšia, alebo |
| --- | --- |

d)

techniky oceňovania sa zlepšia, alebo

| e) | zmenia sa trhové podmienky. |
| --- | --- |

e)

zmenia sa trhové podmienky.

| 66 | Revízie vyplývajúce zo zmeny techniky oceňovania alebo jej uplatňovania sa účtujú ako zmena v účtovnom odhade v súlade so štandardom IAS 8. Zverejnenia uvedené v štandarde IAS 8 pre zmenu účtovného odhadu sa však pri revíziách vyplývajúcich zo zmeny techniky oceňovania alebo jej uplatňovania nevyžadujú. |
| --- | --- |

66

Revízie vyplývajúce zo zmeny techniky oceňovania alebo jej uplatňovania sa účtujú ako zmena v účtovnom odhade v súlade so štandardom IAS 8. Zverejnenia uvedené v štandarde IAS 8 pre zmenu účtovného odhadu sa však pri revíziách vyplývajúcich zo zmeny techniky oceňovania alebo jej uplatňovania nevyžadujú.

Vstupy do techník oceňovania

Vstupy do techník oceňovania

Všeobecné zásady

Všeobecné zásady

| 67 | Technikami oceňovania použitými na oceňovanie reálnou hodnotou sa maximalizuje používanie príslušných zistiteľných vstupov a minimalizuje používanie nezistiteľných vstupov. |
| --- | --- |

67

67

Technikami oceňovania použitými na oceňovanie reálnou hodnotou sa maximalizuje používanie príslušných zistiteľných vstupov a minimalizuje používanie nezistiteľných vstupov.

| 68 | Medzi príklady trhov, na ktorých sa môžu zistiť vstupy pre niektoré aktíva a záväzky (napr. finančné nástroje) patria burzové trhy, dílerské trhy, trhy so sprostredkovanými obchodmi a organizované trhy (pozri odsek B34). |
| --- | --- |

68

Medzi príklady trhov, na ktorých sa môžu zistiť vstupy pre niektoré aktíva a záväzky (napr. finančné nástroje) patria burzové trhy, dílerské trhy, trhy so sprostredkovanými obchodmi a organizované trhy (pozri odsek B34).

| 69 | Účtovná jednotka zvolí vstupy, ktoré sú v súlade s vlastnosťami aktíva alebo záväzku, ktoré by zobrali do úvahy účastníci trhu pri transakcii s aktívom alebo záväzkom (pozri odseky 11 a 12). V niektorých prípadoch povedú tieto vlastnosti k uplatneniu úpravy, ako je prémia alebo diskont (napr. prémia za ovládanie alebo diskont za nekontrolný podiel). Ocenenie reálnou hodnotou však nezahŕňa prémiu alebo diskont, ktoré nie sú v súlade so zúčtovacou jednotkou v štandarde IFRS, ktorý vyžaduje alebo povoľuje ocenenie reálnou hodnotou (pozri odseky 13 a 14). Prémie alebo diskonty, ktoré ako vlastnosť držby účtovnej jednotky odrážajú skôr veľkosť (konkrétne blokovací faktor, ktorý upravuje kótovanú cenu aktíva alebo záväzku, pretože bežný denný objem obchodov na trhu nestačí absorbovať množstvo v držbe účtovnej jednotky, ako je opísané v odseku 80), a nie ako vlastnosť aktíva alebo záväzku (napr. prémiu za ovládanie pri oceňovaní kontrolného podielu reálnou hodnotou), nie sú pri oceňovaní reálnou hodnotou povolené. V každom prípade, keď existuje kótovaná cena na aktívnom trhu (t. j. vstup úrovne 1) pre aktívum alebo záväzok, účtovná jednotka použije túto cenu bez úpravy pri oceňovaní reálnou hodnotou s výnimkou prípadov uvedených v odseku 79. |
| --- | --- |

69

Účtovná jednotka zvolí vstupy, ktoré sú v súlade s vlastnosťami aktíva alebo záväzku, ktoré by zobrali do úvahy účastníci trhu pri transakcii s aktívom alebo záväzkom (pozri odseky 11 a 12). V niektorých prípadoch povedú tieto vlastnosti k uplatneniu úpravy, ako je prémia alebo diskont (napr. prémia za ovládanie alebo diskont za nekontrolný podiel). Ocenenie reálnou hodnotou však nezahŕňa prémiu alebo diskont, ktoré nie sú v súlade so zúčtovacou jednotkou v štandarde IFRS, ktorý vyžaduje alebo povoľuje ocenenie reálnou hodnotou (pozri odseky 13 a 14). Prémie alebo diskonty, ktoré ako vlastnosť držby účtovnej jednotky odrážajú skôr veľkosť (konkrétne blokovací faktor, ktorý upravuje kótovanú cenu aktíva alebo záväzku, pretože bežný denný objem obchodov na trhu nestačí absorbovať množstvo v držbe účtovnej jednotky, ako je opísané v odseku 80), a nie ako vlastnosť aktíva alebo záväzku (napr. prémiu za ovládanie pri oceňovaní kontrolného podielu reálnou hodnotou), nie sú pri oceňovaní reálnou hodnotou povolené. V každom prípade, keď existuje kótovaná cena na aktívnom trhu (t. j. vstup úrovne 1) pre aktívum alebo záväzok, účtovná jednotka použije túto cenu bez úpravy pri oceňovaní reálnou hodnotou s výnimkou prípadov uvedených v odseku 79.

vstup úrovne 1

Vstupy založené na cenách ponuky a dopytu

Vstupy založené na cenách ponuky a dopytu

| 70 | Ak aktívum alebo záväzok ocenené reálnou hodnotou majú cenu ponuky a cenu dopytu (napr. vstup z dílerského trhu), na ocenenie reálnou hodnotou sa použije cena v rámci pásma ponuka – dopyt, ktorá najviac zodpovedá reálnej hodnote za daných okolností bez ohľadu na to, či je vstup kategorizovaný v rámci hierarchie reálnych hodnôt (t. j. úroveň 1, 2 alebo 3; pozri odseky 72 až 90). Použitie cien ponuky za pozície aktív a cien dopytu za pozície pasív je povolené, ale sa nevyžaduje. |
| --- | --- |

70

Ak aktívum alebo záväzok ocenené reálnou hodnotou majú cenu ponuky a cenu dopytu (napr. vstup z dílerského trhu), na ocenenie reálnou hodnotou sa použije cena v rámci pásma ponuka – dopyt, ktorá najviac zodpovedá reálnej hodnote za daných okolností bez ohľadu na to, či je vstup kategorizovaný v rámci hierarchie reálnych hodnôt (t. j. úroveň 1, 2 alebo 3; pozri odseky 72 až 90). Použitie cien ponuky za pozície aktív a cien dopytu za pozície pasív je povolené, ale sa nevyžaduje.

| 71 | V tomto IFRS sa nevylučuje použitie strednej trhovej ceny, ani iné spôsoby stanovovania cien, ktoré používajú účastníci trhu ako praktickú pomôcku na oceňovanie reálnou hodnotou v rámci pásma ponuka – dopyt. |
| --- | --- |

71

V tomto IFRS sa nevylučuje použitie strednej trhovej ceny, ani iné spôsoby stanovovania cien, ktoré používajú účastníci trhu ako praktickú pomôcku na oceňovanie reálnou hodnotou v rámci pásma ponuka – dopyt.

Hierarchia reálnych hodnôt

Hierarchia reálnych hodnôt

| 72 | Na zvýšenie konzistentnosti a porovnateľnosti ocenení reálnou hodnotou a súvisiacich zverejnení sa v tomto IFRS zavádza hierarchia reálnych hodnôt, ktorá kategorizuje vstupy techník oceňovania používaných na oceňovanie reálnou hodnotou do troch úrovní (pozri odseky 76 až 90). V rámci hierarchie reálnych hodnôt majú najvyššiu prioritu kótované ceny (neupravené) za rovnaké aktíva alebo rovnaké záväzky na aktívnych trhoch (vstupy úrovne 1) a najnižšiu prioritu nezistiteľné vstupy (vstupy úrovne 3). |
| --- | --- |

72

Na zvýšenie konzistentnosti a porovnateľnosti ocenení reálnou hodnotou a súvisiacich zverejnení sa v tomto IFRS zavádza hierarchia reálnych hodnôt, ktorá kategorizuje vstupy techník oceňovania používaných na oceňovanie reálnou hodnotou do troch úrovní (pozri odseky 76 až 90). V rámci hierarchie reálnych hodnôt majú najvyššiu prioritu kótované ceny (neupravené) za rovnaké aktíva alebo rovnaké záväzky na aktívnych trhoch (vstupy úrovne 1) a najnižšiu prioritu nezistiteľné vstupy (vstupy úrovne 3).

vstupy úrovne 3

| 73 | V niektorých prípadoch sa vstupy použité na ocenenie aktíva alebo záväzku reálnou hodnotou môžu zaradiť do rozličných úrovní hierarchie reálnych hodnôt. V takých prípadoch sa ocenenie reálnou hodnotou zaradí ako celok do rovnakej úrovne hierarchie reálnych hodnôt ako vstup najnižšej úrovne, ktorý je významný pre ocenenie ako celok. Posudzovanie významnosti určitého vstupu pre ocenenie ako celok si vyžaduje posúdenie, zohľadňujúc faktory špecifické pre aktívum alebo záväzok. Úpravy, pomocou ktorých možno dosiahnuť ocenenie založené na reálnej hodnote, ako sú náklady na predaj pri oceňovaní reálnou hodnotou zníženou o náklady na predaj, sa neberú do úvahy pri určovaní úrovne hierarchie reálnych hodnôt, do ktorej je ocenenie reálnou hodnotou zaradené. |
| --- | --- |

73

V niektorých prípadoch sa vstupy použité na ocenenie aktíva alebo záväzku reálnou hodnotou môžu zaradiť do rozličných úrovní hierarchie reálnych hodnôt. V takých prípadoch sa ocenenie reálnou hodnotou zaradí ako celok do rovnakej úrovne hierarchie reálnych hodnôt ako vstup najnižšej úrovne, ktorý je významný pre ocenenie ako celok. Posudzovanie významnosti určitého vstupu pre ocenenie ako celok si vyžaduje posúdenie, zohľadňujúc faktory špecifické pre aktívum alebo záväzok. Úpravy, pomocou ktorých možno dosiahnuť ocenenie založené na reálnej hodnote, ako sú náklady na predaj pri oceňovaní reálnou hodnotou zníženou o náklady na predaj, sa neberú do úvahy pri určovaní úrovne hierarchie reálnych hodnôt, do ktorej je ocenenie reálnou hodnotou zaradené.

| 74 | Dostupnosť príslušných vstupov a ich relatívnej subjektivity môže ovplyvniť výber vhodných techník oceňovania (pozri odsek 61). Hierarchia reálnych hodnôt však stanovuje priority vstupov do techník oceňovania, a nie techník oceňovania používaných na oceňovanie reálnou hodnotou. Napríklad ocenenie reálnou hodnotou získané použitím techniky súčasnej hodnoty sa môže kategorizovať ako úroveň 2 alebo úroveň 3 v závislosti od vstupov, ktoré sú významné pre celé ocenenie, a od úrovne hierarchie reálnych hodnôt, do ktorej sú tieto vstupy zaradené. |
| --- | --- |

74

Dostupnosť príslušných vstupov a ich relatívnej subjektivity môže ovplyvniť výber vhodných techník oceňovania (pozri odsek 61). Hierarchia reálnych hodnôt však stanovuje priority vstupov do techník oceňovania, a nie techník oceňovania používaných na oceňovanie reálnou hodnotou. Napríklad ocenenie reálnou hodnotou získané použitím techniky súčasnej hodnoty sa môže kategorizovať ako úroveň 2 alebo úroveň 3 v závislosti od vstupov, ktoré sú významné pre celé ocenenie, a od úrovne hierarchie reálnych hodnôt, do ktorej sú tieto vstupy zaradené.

| 75 | Ak si zistiteľný vstup vyžaduje úpravu pomocou nezistiteľného vstupu a táto úprava má za následok podstatne vyššie alebo nižšie ocenenie reálnou hodnotou, výsledné ocenenie by sa kategorizovalo ako úroveň 3 hierarchie reálnych hodnôt. Napríklad, ak by účastník trhu bral pri odhade ceny aktíva do úvahy účinok vplyvu obmedzenia predaja aktíva, účtovná jednotka by upravila kótovanú cenu tak, aby odrážala účinok tohto obmedzenia. Ak táto kótovaná cena je vstupom úrovne 2 a úprava je nezistiteľným vstupom, ktorý je významný pre celé ocenenie, toto ocenenie by sa v hierarchii reálnych hodnôt kategorizovalo ako úroveň 3. |
| --- | --- |

75

Ak si zistiteľný vstup vyžaduje úpravu pomocou nezistiteľného vstupu a táto úprava má za následok podstatne vyššie alebo nižšie ocenenie reálnou hodnotou, výsledné ocenenie by sa kategorizovalo ako úroveň 3 hierarchie reálnych hodnôt. Napríklad, ak by účastník trhu bral pri odhade ceny aktíva do úvahy účinok vplyvu obmedzenia predaja aktíva, účtovná jednotka by upravila kótovanú cenu tak, aby odrážala účinok tohto obmedzenia. Ak táto kótovaná cena je vstupom úrovne 2 a úprava je nezistiteľným vstupom, ktorý je významný pre celé ocenenie, toto ocenenie by sa v hierarchii reálnych hodnôt kategorizovalo ako úroveň 3.

vstupom úrovne 2

Vstupy úrovne 1

Vstupy úrovne 1

| 76 | Vstupmi úrovne 1 sú kótované ceny (neupravené) za rovnaké aktíva alebo záväzky na aktívnych trhoch, ku ktorým má účtovná jednotka prístup k dátumu ocenenia. |
| --- | --- |

76

Vstupmi úrovne 1 sú kótované ceny (neupravené) za rovnaké aktíva alebo záväzky na aktívnych trhoch, ku ktorým má účtovná jednotka prístup k dátumu ocenenia.

| 77 | Kótovaná cena na aktívnom trhu je najspoľahlivejším dôkazom reálnej hodnoty a vždy, keď je to možné, sa používa na ocenenie reálnou hodnotou bez úpravy s výnimkou prípadov uvedených v odseku 79. |
| --- | --- |

77

Kótovaná cena na aktívnom trhu je najspoľahlivejším dôkazom reálnej hodnoty a vždy, keď je to možné, sa používa na ocenenie reálnou hodnotou bez úpravy s výnimkou prípadov uvedených v odseku 79.

| 78 | Vstup úrovne 1 bude k dispozícii pre veľké množstvo finančných aktív a finančných záväzkov, z ktorých niektoré sa môžu vymieňať na viacerých aktívnych trhoch (napr. na rozličných burzách). Dôraz sa preto na úrovni 1 kladie na určenie:






  (a) | hlavného trhu pre aktívum alebo záväzok alebo v prípade neexistencie hlavného trhu najvýhodnejšieho trhu pre aktívum alebo záväzok a |
| --- | --- | --- |

78

Vstup úrovne 1 bude k dispozícii pre veľké množstvo finančných aktív a finančných záväzkov, z ktorých niektoré sa môžu vymieňať na viacerých aktívnych trhoch (napr. na rozličných burzách). Dôraz sa preto na úrovni 1 kladie na určenie:

(a)

hlavného trhu pre aktívum alebo záväzok alebo v prípade neexistencie hlavného trhu najvýhodnejšieho trhu pre aktívum alebo záväzok a

| (b) | či účtovná jednotka môže uskutočniť transakciu s aktívom alebo záväzkom za cenu na danom trhu k dátumu ocenenia. |
| --- | --- |

(b)

či účtovná jednotka môže uskutočniť transakciu s aktívom alebo záväzkom za cenu na danom trhu k dátumu ocenenia.

| 79 | Účtovná jednotka nerobí úpravu vstupu úrovne 1 s výnimkou týchto okolností:






  a) | keď má účtovná jednotka v držbe veľký počet podobných (ale nie rovnakých) aktív alebo záväzkov (napr. dlhových cenných papierov), ktoré sú ocenené reálnou hodnotou a kótovaná cena na aktívnom trhu je k dispozícii, ale nie je ľahko dostupná pre každú položku týchto aktív alebo záväzkov jednotlivo (t. j. vzhľadom na veľký počet podobných aktív alebo záväzkov v držbe účtovnej jednotky by bolo ťažké získať informácie o cenách pre každú individuálnu položku aktív alebo záväzkov k dátumu ocenenia). V takom prípade môže účtovná jednotka použiť ako praktickú pomôcku pri oceňovaní reálnou hodnotou alternatívnu metódu stanovovania cien, ktorá nevyužíva výlučne kótované ceny (napr. maticové oceňovanie). Použitie alternatívnej metódy stanovovania cien má však za následok ocenenie reálnou hodnotou zaradené do nižšej úrovne hierarchie reálnych hodnôt, |
| --- | --- | --- |

79

Účtovná jednotka nerobí úpravu vstupu úrovne 1 s výnimkou týchto okolností:

a)

keď má účtovná jednotka v držbe veľký počet podobných (ale nie rovnakých) aktív alebo záväzkov (napr. dlhových cenných papierov), ktoré sú ocenené reálnou hodnotou a kótovaná cena na aktívnom trhu je k dispozícii, ale nie je ľahko dostupná pre každú položku týchto aktív alebo záväzkov jednotlivo (t. j. vzhľadom na veľký počet podobných aktív alebo záväzkov v držbe účtovnej jednotky by bolo ťažké získať informácie o cenách pre každú individuálnu položku aktív alebo záväzkov k dátumu ocenenia). V takom prípade môže účtovná jednotka použiť ako praktickú pomôcku pri oceňovaní reálnou hodnotou alternatívnu metódu stanovovania cien, ktorá nevyužíva výlučne kótované ceny (napr. maticové oceňovanie). Použitie alternatívnej metódy stanovovania cien má však za následok ocenenie reálnou hodnotou zaradené do nižšej úrovne hierarchie reálnych hodnôt,

| b) | keď kótovaná cena na aktívnom trhu nepredstavuje k dátumu ocenenia reálnu hodnotu. Môže nastať prípad, keď sa napríklad vyskytnú významné udalosti (ako sú transakcie na organizovanom trhu, obchody na trhoch so sprostredkovanými obchodmi alebo oznámenia) po uzavretí trhu, ale pred dátumom ocenenia. Účtovná jednotka zavedie a dôsledne uplatňuje politiku na identifikáciu týchto udalostí, ktoré by mohli ovplyvniť ocenenia reálnou hodnotou. Ak je však kótovaná cena upravená o nové informácie, úprava má za následok ocenenie reálnou hodnotou zaradené do nižšej úrovne hierarchie reálnych hodnôt, |
| --- | --- |

b)

keď kótovaná cena na aktívnom trhu nepredstavuje k dátumu ocenenia reálnu hodnotu. Môže nastať prípad, keď sa napríklad vyskytnú významné udalosti (ako sú transakcie na organizovanom trhu, obchody na trhoch so sprostredkovanými obchodmi alebo oznámenia) po uzavretí trhu, ale pred dátumom ocenenia. Účtovná jednotka zavedie a dôsledne uplatňuje politiku na identifikáciu týchto udalostí, ktoré by mohli ovplyvniť ocenenia reálnou hodnotou. Ak je však kótovaná cena upravená o nové informácie, úprava má za následok ocenenie reálnou hodnotou zaradené do nižšej úrovne hierarchie reálnych hodnôt,

| c) | keď sa oceňuje záväzok alebo vlastný nástroj vlastného imania účtovnej jednotky reálnou hodnotou použitím kótovanej ceny za rovnakú položku, s ktorou sa obchoduje na aktívnom trhu ako s aktívom a túto cenu je potrebné upraviť o faktory špecifické pre túto položku alebo aktívum (pozri odsek 39). Ak nie je potrebná žiadna úprava kótovanej ceny, výsledkom je ocenenie reálnou hodnotou zaradené do úrovne 1 hierarchie reálnych hodnôt. Úprava kótovanej ceny aktíva má však za následok ocenenie reálnou hodnotou zaradené do nižšej úrovne hierarchie reálnych hodnôt. |
| --- | --- |

c)

keď sa oceňuje záväzok alebo vlastný nástroj vlastného imania účtovnej jednotky reálnou hodnotou použitím kótovanej ceny za rovnakú položku, s ktorou sa obchoduje na aktívnom trhu ako s aktívom a túto cenu je potrebné upraviť o faktory špecifické pre túto položku alebo aktívum (pozri odsek 39). Ak nie je potrebná žiadna úprava kótovanej ceny, výsledkom je ocenenie reálnou hodnotou zaradené do úrovne 1 hierarchie reálnych hodnôt. Úprava kótovanej ceny aktíva má však za následok ocenenie reálnou hodnotou zaradené do nižšej úrovne hierarchie reálnych hodnôt.

| 80 | Ak účtovná jednotka má pozíciu v jednom aktíve alebo záväzku (vrátane pozície pozostávajúcej z veľkého počtu rovnakých aktív alebo záväzkov, ako je napríklad držba finančných nástrojov) a s aktívom alebo záväzkom sa obchoduje na aktívnom trhu, reálna hodnota aktíva alebo záväzku sa oceňuje na úrovni 1, ako súčin kótovanej ceny jedného aktíva alebo záväzku a množstva aktív alebo záväzkov v držbe účtovnej jednotky. To platí aj v prípade, keď bežný denný objem obchodov na trhu nestačí absorbovať množstvo v držbe a zadávanie ponúk na predaj pozície v rámci jednej transakcie môže ovplyvniť kótovanú cenu. |
| --- | --- |

80

Ak účtovná jednotka má pozíciu v jednom aktíve alebo záväzku (vrátane pozície pozostávajúcej z veľkého počtu rovnakých aktív alebo záväzkov, ako je napríklad držba finančných nástrojov) a s aktívom alebo záväzkom sa obchoduje na aktívnom trhu, reálna hodnota aktíva alebo záväzku sa oceňuje na úrovni 1, ako súčin kótovanej ceny jedného aktíva alebo záväzku a množstva aktív alebo záväzkov v držbe účtovnej jednotky. To platí aj v prípade, keď bežný denný objem obchodov na trhu nestačí absorbovať množstvo v držbe a zadávanie ponúk na predaj pozície v rámci jednej transakcie môže ovplyvniť kótovanú cenu.

Vstupy úrovne 2

Vstupy úrovne 2

| 81 | Vstupy úrovne 2 sú iné vstupy ako kótované ceny zahrnuté do úrovne 1, ktoré sú zistiteľné pre aktívum alebo záväzok buď priamo alebo nepriamo. |
| --- | --- |

81

Vstupy úrovne 2 sú iné vstupy ako kótované ceny zahrnuté do úrovne 1, ktoré sú zistiteľné pre aktívum alebo záväzok buď priamo alebo nepriamo.

| 82 | Ak má aktívum alebo záväzok (zmluvne) vymedzenú dobu trvania, vstup úrovne 2 musí byť zistiteľný v podstate počas celej doby trvania aktíva alebo záväzku. Medzi vstupy úrovne 2 patria:






  a) | kótované ceny pre podobné aktíva alebo záväzky na aktívnych trhoch, |
| --- | --- | --- |

82

Ak má aktívum alebo záväzok (zmluvne) vymedzenú dobu trvania, vstup úrovne 2 musí byť zistiteľný v podstate počas celej doby trvania aktíva alebo záväzku. Medzi vstupy úrovne 2 patria:

a)

kótované ceny pre podobné aktíva alebo záväzky na aktívnych trhoch,

| b) | kótované ceny za rovnaké alebo podobné aktíva alebo záväzky na trhoch, ktoré nie sú aktívne, |
| --- | --- |

b)

kótované ceny za rovnaké alebo podobné aktíva alebo záväzky na trhoch, ktoré nie sú aktívne,

| c) | vstupy iné ako kótované ceny, ktoré sú zistiteľné pre aktívum alebo záväzok, napríklad:






  i) | úrokové sadzby a výnosové krivky zistiteľné v bežne stanovených intervaloch, |
| --- | --- | --- |

c)

vstupy iné ako kótované ceny, ktoré sú zistiteľné pre aktívum alebo záväzok, napríklad:

i)

úrokové sadzby a výnosové krivky zistiteľné v bežne stanovených intervaloch,

| ii) | implikované volatility a |
| --- | --- |

ii)

implikované volatility a

| iii) | úverové rozpätia, |
| --- | --- |

iii)

úverové rozpätia,

| d) | trhom potvrdené vstupy. |
| --- | --- |

d)

trhom potvrdené vstupy.

trhom potvrdené vstupy.

| 83 | Úpravy vstupov úrovne 2 sa budú líšiť v závislosti od faktorov špecifických pre aktívum alebo záväzok. Medzi tieto faktory patria:






  a) | stav alebo umiestnenie aktíva, |
| --- | --- | --- |

83

Úpravy vstupov úrovne 2 sa budú líšiť v závislosti od faktorov špecifických pre aktívum alebo záväzok. Medzi tieto faktory patria:

a)

stav alebo umiestnenie aktíva,

| b) | rozsah, v akom sa vstupy týkajú položiek, ktoré sú porovnateľné s aktívom alebo záväzkom (vrátane faktorov opísaných v odseku 39) a |
| --- | --- |

b)

rozsah, v akom sa vstupy týkajú položiek, ktoré sú porovnateľné s aktívom alebo záväzkom (vrátane faktorov opísaných v odseku 39) a

| c) | objem alebo úroveň činnosti na trhoch, na ktorých sú vstupy zistiteľné. |
| --- | --- |

c)

objem alebo úroveň činnosti na trhoch, na ktorých sú vstupy zistiteľné.

| 84 | Úprava vstupu úrovne 2, ktorá je významná pre celé ocenenie, môže mať za následok zaradenie ocenenia reálnou hodnotou do úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt, ak úprava využíva významné nezistiteľné vstupy. |
| --- | --- |

84

Úprava vstupu úrovne 2, ktorá je významná pre celé ocenenie, môže mať za následok zaradenie ocenenia reálnou hodnotou do úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt, ak úprava využíva významné nezistiteľné vstupy.

| 85 | V odseku B35 sa opisuje použitie vstupov úrovne 2 pre konkrétne aktíva a záväzky. |
| --- | --- |

85

V odseku B35 sa opisuje použitie vstupov úrovne 2 pre konkrétne aktíva a záväzky.

Vstupy úrovne 3

Vstupy úrovne 3

| 86 | Vstupy úrovne 3 sú nezistiteľné vstupy pre aktívum alebo záväzok. |
| --- | --- |

86

Vstupy úrovne 3 sú nezistiteľné vstupy pre aktívum alebo záväzok.

| 87 | Nezistiteľné vstupy sa používajú na ocenenie reálnou hodnotou vtedy, ak príslušné zistiteľné vstupy nie sú k dispozícii, čím sa umožnia situácie, v ktorých je malá, ak vôbec nejaká, činnosť na trhu pre dané aktívum alebo záväzok k dátumu ocenenia. Cieľ ocenenia reálnou hodnotou však ostáva rovnaký, t. j. výstupná cena k dátumu ocenenia z hľadiska účastníka trhu, ktorý vlastní aktívum alebo má záväzok. Preto sa majú v nezistiteľných vstupoch odrážať predpoklady, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku vrátane predpokladov o riziku. |
| --- | --- |

87

Nezistiteľné vstupy sa používajú na ocenenie reálnou hodnotou vtedy, ak príslušné zistiteľné vstupy nie sú k dispozícii, čím sa umožnia situácie, v ktorých je malá, ak vôbec nejaká, činnosť na trhu pre dané aktívum alebo záväzok k dátumu ocenenia. Cieľ ocenenia reálnou hodnotou však ostáva rovnaký, t. j. výstupná cena k dátumu ocenenia z hľadiska účastníka trhu, ktorý vlastní aktívum alebo má záväzok. Preto sa majú v nezistiteľných vstupoch odrážať predpoklady, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku vrátane predpokladov o riziku.

| 88 | Predpoklady o riziku zahŕňajú riziko spojené s konkrétnou technikou oceňovania použitou na ocenenie reálnou hodnotou (ako je napríklad model oceňovania) a riziko spojené so vstupmi do techniky oceňovania. Ocenenie, ktoré nezahŕňa úpravu o riziká, by nepredstavovalo ocenenie reálnou hodnotou, ak by účastníci trhu použili úpravu o riziko pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku. Mohlo by byť napríklad potrebné zahrnúť úpravu o riziko, keď existuje významná neistota ocenenia (napr. keď došlo k významnému poklesu objemu alebo úrovne činnosti v porovnaní s obvyklou trhovou činnosťou súvisiacou s aktívom alebo záväzkom alebo podobným aktívami alebo záväzkami a účtovná jednotka zistila, že transakčná cena alebo kótovaná cena nepredstavuje reálnu hodnotu, ako je opísané v odsekoch B37 až B47). |
| --- | --- |

88

Predpoklady o riziku zahŕňajú riziko spojené s konkrétnou technikou oceňovania použitou na ocenenie reálnou hodnotou (ako je napríklad model oceňovania) a riziko spojené so vstupmi do techniky oceňovania. Ocenenie, ktoré nezahŕňa úpravu o riziká, by nepredstavovalo ocenenie reálnou hodnotou, ak by účastníci trhu použili úpravu o riziko pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku. Mohlo by byť napríklad potrebné zahrnúť úpravu o riziko, keď existuje významná neistota ocenenia (napr. keď došlo k významnému poklesu objemu alebo úrovne činnosti v porovnaní s obvyklou trhovou činnosťou súvisiacou s aktívom alebo záväzkom alebo podobným aktívami alebo záväzkami a účtovná jednotka zistila, že transakčná cena alebo kótovaná cena nepredstavuje reálnu hodnotu, ako je opísané v odsekoch B37 až B47).

| 89 | Účtovná jednotka pripraví nezistiteľné vstupy použitím najlepších dostupných informácií za daných okolností, ktoré môžu zahŕňať vlastné údaje účtovnej jednotky. Pri príprave nezistiteľných vstupov môže účtovná jednotka začať vlastnými údajmi, ale tieto údaje upraví, ak primerane dostupné informácie naznačujú, že ostatní účastníci trhu by použili iné údaje alebo ak má účtovná jednotka niečo osobitné, čo nemajú k dispozícii ostatní účastníci trhu (napr. synergia osobitná pre účtovnú jednotku). Účtovná jednotka nemusí vynaložiť maximálne úsilie na získanie informácií o predpokladoch účastníkov trhu. Zohľadňuje však všetky informácie o predpokladoch účastníkov trhu, ktoré sú primerane dostupné. Nezistiteľné vstupy získané spôsobom opísaným v predchádzajúcom texte sa považujú za predpoklady účastníkov trhu a spĺňajú cieľ oceňovania reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

89

Účtovná jednotka pripraví nezistiteľné vstupy použitím najlepších dostupných informácií za daných okolností, ktoré môžu zahŕňať vlastné údaje účtovnej jednotky. Pri príprave nezistiteľných vstupov môže účtovná jednotka začať vlastnými údajmi, ale tieto údaje upraví, ak primerane dostupné informácie naznačujú, že ostatní účastníci trhu by použili iné údaje alebo ak má účtovná jednotka niečo osobitné, čo nemajú k dispozícii ostatní účastníci trhu (napr. synergia osobitná pre účtovnú jednotku). Účtovná jednotka nemusí vynaložiť maximálne úsilie na získanie informácií o predpokladoch účastníkov trhu. Zohľadňuje však všetky informácie o predpokladoch účastníkov trhu, ktoré sú primerane dostupné. Nezistiteľné vstupy získané spôsobom opísaným v predchádzajúcom texte sa považujú za predpoklady účastníkov trhu a spĺňajú cieľ oceňovania reálnou hodnotou.

| 90 | V odseku B36 sa opisuje použitie vstupov úrovne 3 pre konkrétne aktíva a záväzky. |
| --- | --- |

90

V odseku B36 sa opisuje použitie vstupov úrovne 3 pre konkrétne aktíva a záväzky.

ZVEREJŇOVANIE

| 91 | Účtovná jednotka zverejní informácie, ktoré pomôžu používateľom jej účtovnej závierky posúdiť:






  a) | v prípade aktív a záväzkov, ktoré sa vo výkaze finančnej situácie po prvotnom vykázaní oceňujú opakovane alebo neopakovane reálnou hodnotou, techniky oceňovania a vstupy použité na získanie týchto ocenení, |
| --- | --- | --- |

91

91

Účtovná jednotka zverejní informácie, ktoré pomôžu používateľom jej účtovnej závierky posúdiť:

a)

v prípade aktív a záväzkov, ktoré sa vo výkaze finančnej situácie po prvotnom vykázaní oceňujú opakovane alebo neopakovane reálnou hodnotou, techniky oceňovania a vstupy použité na získanie týchto ocenení,

v prípade aktív a záväzkov, ktoré sa vo výkaze finančnej situácie po prvotnom vykázaní oceňujú opakovane alebo neopakovane reálnou hodnotou, techniky oceňovania a vstupy použité na získanie týchto ocenení,

| b) | v prípade opakovaných ocenení reálnou hodnotou použitím významných nezistiteľných vstupov (úrovne 3) účinok ocenení na hospodársky výsledok alebo iný komplexný výsledok za dané obdobie. |
| --- | --- |

b)

v prípade opakovaných ocenení reálnou hodnotou použitím významných nezistiteľných vstupov (úrovne 3) účinok ocenení na hospodársky výsledok alebo iný komplexný výsledok za dané obdobie.

v prípade opakovaných ocenení reálnou hodnotou použitím významných nezistiteľných vstupov (úrovne 3) účinok ocenení na hospodársky výsledok alebo iný komplexný výsledok za dané obdobie.

| 92 | Na splnenie cieľov uvedených v odseku 91 účtovná jednotka berie do úvahy všetky tieto faktory:






  a) | úroveň podrobnosti potrebnú na splnenie požiadaviek na zverejňovanie, |
| --- | --- | --- |

92

Na splnenie cieľov uvedených v odseku 91 účtovná jednotka berie do úvahy všetky tieto faktory:

a)

úroveň podrobnosti potrebnú na splnenie požiadaviek na zverejňovanie,

| b) | dôraz, aký je potrebné klásť na jednotlivé požiadavky, |
| --- | --- |

b)

dôraz, aký je potrebné klásť na jednotlivé požiadavky,

| c) | do akej miery agregovať alebo rozčleňovať údaje a |
| --- | --- |

c)

do akej miery agregovať alebo rozčleňovať údaje a

| d) | či používatelia účtovných závierok potrebujú dodatočné informácie na zhodnotenie zverejnených kvantitatívnych informácií. |
| --- | --- |

d)

či používatelia účtovných závierok potrebujú dodatočné informácie na zhodnotenie zverejnených kvantitatívnych informácií.

Ak zverejnenia poskytnuté v súlade s týmto IFRS alebo inými IFRS nestačia na splnenie cieľov uvedených v odseku 91, účtovná jednotka zverejní dodatočné informácie potrebné na splnenie týchto cieľov.

| 93 | Na splnenie cieľov uvedených v odseku 91 účtovná jednotka zverejní minimálne nasledujúce informácie pre každú triedu aktív a záväzkov (informácie o určovaní príslušných tried aktív a záväzkov pozri v odseku 94) oceňovaných reálnou hodnotou (vrátane ocenení reálnou hodnotou patriacich do rozsahu pôsobnosti tohto IFRS) vo výkaze o finančnej situácii po prvotnom vykázaní:






  a) | v prípade opakovaných a neopakovaných ocenení reálnou hodnotou ocenenie reálnou hodnotou na konci obdobia vykazovania a v prípade neopakovaných ocenení reálnou hodnotou dôvody ocenenia. Opakované ocenenia aktív alebo záväzkov reálnou hodnotou sú ocenenia, ktoré ostatné IFRS vyžadujú alebo povoľujú vo výkaze finančnej situácie na konci každého obdobia vykazovania. Neopakované ocenenia aktív alebo záväzkov reálnou hodnotou sú ocenenia, ktoré ostatné IFRS vyžadujú alebo povoľujú vo výkaze finančnej situácie za určitých okolností (napr. keď účtovná jednotka oceňuje aktívum určené na predaj za reálnu hodnotu zníženú o náklady na predaj v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončenie činnosti, pretože reálna hodnota aktíva znížená o náklady na predaj je nižšia ako je jeho účtovná hodnota), |
| --- | --- | --- |

93

Na splnenie cieľov uvedených v odseku 91 účtovná jednotka zverejní minimálne nasledujúce informácie pre každú triedu aktív a záväzkov (informácie o určovaní príslušných tried aktív a záväzkov pozri v odseku 94) oceňovaných reálnou hodnotou (vrátane ocenení reálnou hodnotou patriacich do rozsahu pôsobnosti tohto IFRS) vo výkaze o finančnej situácii po prvotnom vykázaní:

a)

v prípade opakovaných a neopakovaných ocenení reálnou hodnotou ocenenie reálnou hodnotou na konci obdobia vykazovania a v prípade neopakovaných ocenení reálnou hodnotou dôvody ocenenia. Opakované ocenenia aktív alebo záväzkov reálnou hodnotou sú ocenenia, ktoré ostatné IFRS vyžadujú alebo povoľujú vo výkaze finančnej situácie na konci každého obdobia vykazovania. Neopakované ocenenia aktív alebo záväzkov reálnou hodnotou sú ocenenia, ktoré ostatné IFRS vyžadujú alebo povoľujú vo výkaze finančnej situácie za určitých okolností (napr. keď účtovná jednotka oceňuje aktívum určené na predaj za reálnu hodnotu zníženú o náklady na predaj v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončenie činnosti, pretože reálna hodnota aktíva znížená o náklady na predaj je nižšia ako je jeho účtovná hodnota),

Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončenie činnosti

| b) | v prípade opakovaných a neopakovaných ocenení reálnou hodnotou, úroveň hierarchie reálnych hodnôt, do ktorej sú zaradené ocenenia reálnou hodnotou ako celok (úroveň 1, 2 alebo 3), |
| --- | --- |

b)

v prípade opakovaných a neopakovaných ocenení reálnou hodnotou, úroveň hierarchie reálnych hodnôt, do ktorej sú zaradené ocenenia reálnou hodnotou ako celok (úroveň 1, 2 alebo 3),

| c) | v prípade aktív a záväzkov v držbe na konci obdobia vykazovania, ktoré sa opakovane oceňujú reálnou hodnotou, sumy akýchkoľvek presunov medzi úrovňou 1 a úrovňou 2 hierarchie reálnych hodnôt, dôvody týchto presunov a politiku účtovnej jednotky pre určovanie, kedy sa predpokladá, že k presunom medzi týmito úrovňami došlo (pozri odsek 95). Presuny do jednotlivých úrovní sa zverejňujú a opisujú oddelene od presunov z jednotlivých úrovní, |
| --- | --- |

c)

v prípade aktív a záväzkov v držbe na konci obdobia vykazovania, ktoré sa opakovane oceňujú reálnou hodnotou, sumy akýchkoľvek presunov medzi úrovňou 1 a úrovňou 2 hierarchie reálnych hodnôt, dôvody týchto presunov a politiku účtovnej jednotky pre určovanie, kedy sa predpokladá, že k presunom medzi týmito úrovňami došlo (pozri odsek 95). Presuny do jednotlivých úrovní sa zverejňujú a opisujú oddelene od presunov z jednotlivých úrovní,

| d) | v prípade opakovaných a neopakovaných ocenení reálnou hodnotou zaradených do úrovne 2 a úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt, opis techniky (techník) oceňovania a vstupov použitých na ocenenie reálnou hodnotou. V prípade zmeny techniky oceňovania (napr. zmena z trhovej metódy na výnosovú metódu alebo použitie doplňujúcej techniky oceňovania) účtovná jednotka zverejňuje túto zmenu a dôvod(y) na jej uskutočnenie. V prípade ocenení reálnou hodnotou zaradených do úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt účtovná jednotka poskytne kvantitatívne informácie o významných nezistiteľných vstupoch použitých na ocenenie reálnou hodnotou. Od účtovnej jednotky sa nevyžaduje, aby vytvorila kvantitatívne informácie na splnenie tejto požiadavky na zverejnenie, ak účtovná jednotka nepripravuje pri oceňovaní reálnou hodnotou kvantitatívne nezistiteľné vstupy (napr. keď účtovná jednotka využíva ceny z predchádzajúcich transakcií alebo informácie tretích strán o stanovovaní cien bez úpravy). Pri poskytovaní tohto zverejnenia však účtovná jednotka nemôže ignorovať kvantitatívne nezistiteľné vstupy, ktoré sú významné pre ocenenie reálnou hodnotou a ktoré sú pre účtovnú jednotku primerane dostupné, |
| --- | --- |

d)

v prípade opakovaných a neopakovaných ocenení reálnou hodnotou zaradených do úrovne 2 a úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt, opis techniky (techník) oceňovania a vstupov použitých na ocenenie reálnou hodnotou. V prípade zmeny techniky oceňovania (napr. zmena z trhovej metódy na výnosovú metódu alebo použitie doplňujúcej techniky oceňovania) účtovná jednotka zverejňuje túto zmenu a dôvod(y) na jej uskutočnenie. V prípade ocenení reálnou hodnotou zaradených do úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt účtovná jednotka poskytne kvantitatívne informácie o významných nezistiteľných vstupoch použitých na ocenenie reálnou hodnotou. Od účtovnej jednotky sa nevyžaduje, aby vytvorila kvantitatívne informácie na splnenie tejto požiadavky na zverejnenie, ak účtovná jednotka nepripravuje pri oceňovaní reálnou hodnotou kvantitatívne nezistiteľné vstupy (napr. keď účtovná jednotka využíva ceny z predchádzajúcich transakcií alebo informácie tretích strán o stanovovaní cien bez úpravy). Pri poskytovaní tohto zverejnenia však účtovná jednotka nemôže ignorovať kvantitatívne nezistiteľné vstupy, ktoré sú významné pre ocenenie reálnou hodnotou a ktoré sú pre účtovnú jednotku primerane dostupné,

| e) | v prípade opakovaných ocenení reálnou hodnotou zaradených do úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt odsúhlasovanie zostatkov počínajúc prvotnými zostatkami až po konečné zostatky, oddelene opisujúc zmeny počas obdobia, ktoré možno pripísať:






  i) | celkovým ziskom alebo stratám za obdobie vykázané v hospodárskom výsledku a položke (položkám) riadkov v hospodárskom výsledku, v ktorom sú tieto zisky alebo straty vykázané, |
| --- | --- | --- |

e)

v prípade opakovaných ocenení reálnou hodnotou zaradených do úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt odsúhlasovanie zostatkov počínajúc prvotnými zostatkami až po konečné zostatky, oddelene opisujúc zmeny počas obdobia, ktoré možno pripísať:

i)

celkovým ziskom alebo stratám za obdobie vykázané v hospodárskom výsledku a položke (položkám) riadkov v hospodárskom výsledku, v ktorom sú tieto zisky alebo straty vykázané,

| ii) | celkovým ziskom alebo stratám za obdobie vykázané v inom komplexnom výsledku a položke (položkám) riadkov vo výkaze iného komplexného výsledku, v ktorých sú tieto zisky alebo straty vykázané, |
| --- | --- |

ii)

celkovým ziskom alebo stratám za obdobie vykázané v inom komplexnom výsledku a položke (položkám) riadkov vo výkaze iného komplexného výsledku, v ktorých sú tieto zisky alebo straty vykázané,

| iii) | nákupom, predajom, emisiám a splateniam (každý z týchto typov zmeny sa zverejňuje osobitne), |
| --- | --- |

iii)

nákupom, predajom, emisiám a splateniam (každý z týchto typov zmeny sa zverejňuje osobitne),

| iv) | sumám akýchkoľvek presunov do alebo z úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt, dôvody týchto presunov a politiku účtovnej jednotky pre určovanie, kedy sa predpokladá, že k týmto presunom medzi úrovňami došlo (pozri odsek 95). Presuny do úrovne 3 sa zverejňujú a opisujú oddelene od presunov z úrovne 3, |
| --- | --- |

iv)

sumám akýchkoľvek presunov do alebo z úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt, dôvody týchto presunov a politiku účtovnej jednotky pre určovanie, kedy sa predpokladá, že k týmto presunom medzi úrovňami došlo (pozri odsek 95). Presuny do úrovne 3 sa zverejňujú a opisujú oddelene od presunov z úrovne 3,

| f) | v prípade opakovaných ocenení reálnou hodnotou zaradených do úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt, výšku celkových príjmov alebo strát za obdobie uvedené v písmene e) bod i) zahrnutých do hospodárskeho výsledku, ktoré možno pripísať zmene nerealizovaných ziskov alebo strát týkajúcich sa týchto aktív a záväzkov držaných na konci obdobia vykazovania a položky (položky) riadkov výkazu ziskov a strát, v ktorých sú tieto nerealizované zisky alebo straty vykázané, |
| --- | --- |

f)

v prípade opakovaných ocenení reálnou hodnotou zaradených do úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt, výšku celkových príjmov alebo strát za obdobie uvedené v písmene e) bod i) zahrnutých do hospodárskeho výsledku, ktoré možno pripísať zmene nerealizovaných ziskov alebo strát týkajúcich sa týchto aktív a záväzkov držaných na konci obdobia vykazovania a položky (položky) riadkov výkazu ziskov a strát, v ktorých sú tieto nerealizované zisky alebo straty vykázané,

| g) | v prípade opakovaných a neopakovaných ocenení reálnou hodnotou zaradených do úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt, opis postupov oceňovania použitých účtovnou jednotkou (napríklad vrátane opisu, ako účtovná jednotka rozhoduje o svojich politikách a postupoch oceňovania a analyzuje zmeny ocenení reálnou hodnotou medzi jednotlivými obdobiami), |
| --- | --- |

g)

v prípade opakovaných a neopakovaných ocenení reálnou hodnotou zaradených do úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt, opis postupov oceňovania použitých účtovnou jednotkou (napríklad vrátane opisu, ako účtovná jednotka rozhoduje o svojich politikách a postupoch oceňovania a analyzuje zmeny ocenení reálnou hodnotou medzi jednotlivými obdobiami),

| h) | v prípade opakovaných ocenení reálnou hodnotou zaradených do úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt:






  i) | pre všetky tieto ocenenia, podrobný opis citlivosti ocenenia reálnou hodnotou na zmeny nezistiteľných vstupov, ak môže zmena týchto vstupov do určitej miery viesť k podstatne vyššiemu alebo nižšiemu oceneniu reálnou hodnotou. Ak existujú vzájomné vzťahy medzi týmito vstupmi a ostatnými nezistiteľnými vstupmi použitými pri ocenení reálnou hodnotou, účtovná jednotka uvedie aj podrobný opis týchto vzájomných vzťahov, a ako by mohli zväčšiť alebo zmierniť účinok zmien nezistiteľných vstupov na ocenenie reálnou hodnotou. Za účelom splnenia tejto požiadavky na zverejnenie zahŕňa podrobný opis citlivosti zmien nezistiteľných vstupov aspoň tie nezistiteľné vstupy, ktoré sú zverejnené v súlade s písmenom d), |
| --- | --- | --- |

h)

v prípade opakovaných ocenení reálnou hodnotou zaradených do úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt:

i)

pre všetky tieto ocenenia, podrobný opis citlivosti ocenenia reálnou hodnotou na zmeny nezistiteľných vstupov, ak môže zmena týchto vstupov do určitej miery viesť k podstatne vyššiemu alebo nižšiemu oceneniu reálnou hodnotou. Ak existujú vzájomné vzťahy medzi týmito vstupmi a ostatnými nezistiteľnými vstupmi použitými pri ocenení reálnou hodnotou, účtovná jednotka uvedie aj podrobný opis týchto vzájomných vzťahov, a ako by mohli zväčšiť alebo zmierniť účinok zmien nezistiteľných vstupov na ocenenie reálnou hodnotou. Za účelom splnenia tejto požiadavky na zverejnenie zahŕňa podrobný opis citlivosti zmien nezistiteľných vstupov aspoň tie nezistiteľné vstupy, ktoré sú zverejnené v súlade s písmenom d),

| ii) | v prípade finančných aktív a finančných záväzkov, ak by zmena jedného alebo viacerých nezistiteľných vstupov, ktoré by odrážali primerane možné alternatívne predpoklady, významne zmenila reálnu hodnotu, účtovná jednotka uvedie túto skutočnosť a zverejní účinok týchto zmien. Účtovná jednotka zverejní spôsob, akým sa vypočítal účinok zmeny, aby odrážal primerane možný alternatívny predpoklad. Na tento účel sa významnosť posudzuje s ohľadom na hospodársky výsledok a celkové aktíva alebo celkové záväzky, alebo ak sú zmeny reálnej hodnoty vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku, s ohľadom na celkovú výšku vlastného imania, |
| --- | --- |

ii)

v prípade finančných aktív a finančných záväzkov, ak by zmena jedného alebo viacerých nezistiteľných vstupov, ktoré by odrážali primerane možné alternatívne predpoklady, významne zmenila reálnu hodnotu, účtovná jednotka uvedie túto skutočnosť a zverejní účinok týchto zmien. Účtovná jednotka zverejní spôsob, akým sa vypočítal účinok zmeny, aby odrážal primerane možný alternatívny predpoklad. Na tento účel sa významnosť posudzuje s ohľadom na hospodársky výsledok a celkové aktíva alebo celkové záväzky, alebo ak sú zmeny reálnej hodnoty vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku, s ohľadom na celkovú výšku vlastného imania,

| i) | v prípade opakujúcich a neopakujúcich sa ocenení reálnou hodnotou, ak sa maximálne a najlepšie využitie nefinančných aktív líši od jeho súčasného využitia, účtovná jednotka zverejní túto skutočnosť a uvedie dôvod, prečo sa nefinančné aktívum využíva spôsobom, ktorý sa líši od jeho maximálneho a najlepšieho využitia. |
| --- | --- |

i)

v prípade opakujúcich a neopakujúcich sa ocenení reálnou hodnotou, ak sa maximálne a najlepšie využitie nefinančných aktív líši od jeho súčasného využitia, účtovná jednotka zverejní túto skutočnosť a uvedie dôvod, prečo sa nefinančné aktívum využíva spôsobom, ktorý sa líši od jeho maximálneho a najlepšieho využitia.

| 94 | Účtovná jednotka určí vhodné triedy aktív a záväzkov na základe:






  a) | povahy, vlastností a rizík aktíva alebo záväzku a |
| --- | --- | --- |

94

Účtovná jednotka určí vhodné triedy aktív a záväzkov na základe:

a)

povahy, vlastností a rizík aktíva alebo záväzku a

| b) | úrovne hierarchie reálnych hodnôt, do ktorej je ocenenie reálnou hodnotou zaradené. |
| --- | --- |

b)

úrovne hierarchie reálnych hodnôt, do ktorej je ocenenie reálnou hodnotou zaradené.

Počet tried možno bude musieť byť vyšší pri oceneniach reálnou hodnotou zaradených do úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt, pretože tieto ocenenia majú väčšiu mieru neistoty a subjektivity. Určenie vhodných tried aktív a záväzkov, za ktoré sa majú zverejňovať ocenenia reálnou hodnotou, si vyžaduje posúdenie. Trieda aktív a záväzkov si bude často vyžadovať väčšie rozčlenenie, ako položky riadkov uvedené vo výkaze o finančnej situácii. Účtovná jednotka však poskytne dostatočné informácie na to, aby umožnila odsúhlasovanie položiek riadkov uvedených vo výkaze o finančnej situácii. Ak sa v inom IFRS špecifikuje trieda pre aktívum alebo záväzok, účtovná jednotka môže použiť túto triedu vo zverejneniach vyžadovaných v tomto IFRS, ak táto trieda spĺňa požiadavky uvedené v tomto odseku.

| 95 | Účtovná jednotka zverejňuje a dôsledne sa riadi svojou politikou pri určovaní toho, kedy sa predpokladá, že došlo k presunom medzi úrovňami hierarchie reálnych hodnôt v súlade s odsekom 93 písm. c) a písm. e) bod iv). Politika načasovania vykazovania presunov musí byť rovnaká pre presuny do úrovni, ako aj pre presuny z úrovní. Medzi príklady politík pre určovanie načasovania presunov patria:






  a) | dátum udalosti alebo zmena okolností, ktoré presun spôsobili, |
| --- | --- | --- |

95

Účtovná jednotka zverejňuje a dôsledne sa riadi svojou politikou pri určovaní toho, kedy sa predpokladá, že došlo k presunom medzi úrovňami hierarchie reálnych hodnôt v súlade s odsekom 93 písm. c) a písm. e) bod iv). Politika načasovania vykazovania presunov musí byť rovnaká pre presuny do úrovni, ako aj pre presuny z úrovní. Medzi príklady politík pre určovanie načasovania presunov patria:

a)

dátum udalosti alebo zmena okolností, ktoré presun spôsobili,

| b) | začiatok obdobia vykazovania, |
| --- | --- |

b)

začiatok obdobia vykazovania,

| c) | koniec obdobia vykazovania. |
| --- | --- |

c)

koniec obdobia vykazovania.

| 96 | Ak účtovná jednotka prijme rozhodnutie účtovnej politiky o použití výnimky uvedenej v odseku 48, túto skutočnosť zverejní. |
| --- | --- |

96

Ak účtovná jednotka prijme rozhodnutie účtovnej politiky o použití výnimky uvedenej v odseku 48, túto skutočnosť zverejní.

| 97 | Účtovná jednotka zverejní vo výkaze o finančnej situácii za každú triedu aktív a záväzkov neocenených reálnou hodnotou, ale za ktoré je zverejnená reálna hodnota, informácie požadované v odseku 93 písm. b), d) a i). Od účtovnej jednotky sa však nevyžaduje, aby poskytovala kvantitatívne zverejnenia o významných nezistiteľných vstupoch použitých na ocenenie reálnou hodnotou zaradených do úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt, vyžadované v odseku 93 písm. d). Pri týchto aktívach a záväzkoch účtovná jednotka nemusí poskytovať ostatné zverejnenia vyžadované v tomto IFRS. |
| --- | --- |

97

Účtovná jednotka zverejní vo výkaze o finančnej situácii za každú triedu aktív a záväzkov neocenených reálnou hodnotou, ale za ktoré je zverejnená reálna hodnota, informácie požadované v odseku 93 písm. b), d) a i). Od účtovnej jednotky sa však nevyžaduje, aby poskytovala kvantitatívne zverejnenia o významných nezistiteľných vstupoch použitých na ocenenie reálnou hodnotou zaradených do úrovne 3 hierarchie reálnych hodnôt, vyžadované v odseku 93 písm. d). Pri týchto aktívach a záväzkoch účtovná jednotka nemusí poskytovať ostatné zverejnenia vyžadované v tomto IFRS.

| 98 | Pri záväzku ocenenom reálnou hodnotou a vydanom s neoddeliteľným úverovým zlepšením tretej strany emitent zverejní existenciu úverového zlepšenia a či je zohľadnené v ocenení záväzku reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

98

Pri záväzku ocenenom reálnou hodnotou a vydanom s neoddeliteľným úverovým zlepšením tretej strany emitent zverejní existenciu úverového zlepšenia a či je zohľadnené v ocenení záväzku reálnou hodnotou.

| 99 | Účtovná jednotka prezentuje kvantitatívne zverejnenia požadované v tomto IFRS v tabuľkovej forme, pokiaľ na to nie je vhodnejšia iná forma. |
| --- | --- |

99

Účtovná jednotka prezentuje kvantitatívne zverejnenia požadované v tomto IFRS v tabuľkovej forme, pokiaľ na to nie je vhodnejšia iná forma.

Dodatok A

Vymedzenie pojmov

Tento dodatok je neoddeliteľnou súčasťou tohto IFRS.

| aktívny trh | Trh, na ktorom sa uskutočňujú transakcie s aktívom alebo záväzkom s dostatočnou frekvenciou a v dostatočnom objeme na to, aby priebežne poskytoval informácie o cenách. |
| --- | --- |
| nákladová metóda | Technika oceňovania, ktorá odráža sumu, ktorá by bola v danej dobe potrebná na nahradenie servisnej kapacity aktíva (často uvádzaná ako súčasná reprodukčná obstarávacia cena). |
| vstupná cena | Cena zaplatená za nadobudnutie aktíva alebo prijatá za prevzatie záväzku v rámci výmennej transakcie. |
| výstupná cena | Cena, ktorú by bolo možné získať za predaj aktíva alebo zaplatiť za prevod záväzku. |
| očakávaný peňažný tok | Priemer možných budúcich peňažných tokov vážený pravdepodobnosťou (t. j. stredná hodnota distribúcie). |
| reálna hodnota | Cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo bola zaplatená za prevod záväzku pri riadnej transakcii medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia. |
| maximálne a najlepšie využitie | Využitie nefinančných aktív účastníkmi trhu, ktoré by maximalizovalo hodnotu aktíva alebo skupiny aktív a záväzkov (napr. podnik), v rámci ktorej by sa aktívum použilo. |
| výnosová metóda | Techniky oceňovania, ktoré budúce sumy (napr. peňažné toky alebo príjmy a výdavky) prepočítavajú na jednu súčasnú (t. j. diskontovanú) sumu. Ocenenie reálnou hodnotou sa určuje na základe hodnoty naznačenej aktuálnymi očakávaniami trhu týkajúcimi sa týchto budúcich súm. |
| vstupy | Predpoklady, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku vrátane predpokladov o riziku, ako je napríklad:






  a) | riziko spojené s konkrétnou technikou oceňovania použitou na ocenenie reálnou hodnotou (ako je napríklad model oceňovania) a |

aktívny trh

Trh, na ktorom sa uskutočňujú transakcie s aktívom alebo záväzkom s dostatočnou frekvenciou a v dostatočnom objeme na to, aby priebežne poskytoval informácie o cenách.

nákladová metóda

Technika oceňovania, ktorá odráža sumu, ktorá by bola v danej dobe potrebná na nahradenie servisnej kapacity aktíva (často uvádzaná ako súčasná reprodukčná obstarávacia cena).

vstupná cena

Cena zaplatená za nadobudnutie aktíva alebo prijatá za prevzatie záväzku v rámci výmennej transakcie.

výstupná cena

Cena, ktorú by bolo možné získať za predaj aktíva alebo zaplatiť za prevod záväzku.

očakávaný peňažný tok

Priemer možných budúcich peňažných tokov vážený pravdepodobnosťou (t. j. stredná hodnota distribúcie).

reálna hodnota

Cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo bola zaplatená za prevod záväzku pri riadnej transakcii medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia.

maximálne a najlepšie využitie

Využitie nefinančných aktív účastníkmi trhu, ktoré by maximalizovalo hodnotu aktíva alebo skupiny aktív a záväzkov (napr. podnik), v rámci ktorej by sa aktívum použilo.

výnosová metóda

Techniky oceňovania, ktoré budúce sumy (napr. peňažné toky alebo príjmy a výdavky) prepočítavajú na jednu súčasnú (t. j. diskontovanú) sumu. Ocenenie reálnou hodnotou sa určuje na základe hodnoty naznačenej aktuálnymi očakávaniami trhu týkajúcimi sa týchto budúcich súm.

vstupy

Predpoklady, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku vrátane predpokladov o riziku, ako je napríklad:

a)

riziko spojené s konkrétnou technikou oceňovania použitou na ocenenie reálnou hodnotou (ako je napríklad model oceňovania) a

| b) | riziko spojené so vstupmi do techniky oceňovania. |
| --- | --- |

b)

riziko spojené so vstupmi do techniky oceňovania.

Vstupy môžu byť zistiteľné alebo nezistiteľné.

vstupy úrovne 1

Kótované ceny (neupravené) za rovnaké aktíva alebo záväzky na aktívnych trhoch, ku ktorým má účtovná jednotka prístup k dátumu ocenenia.

vstupy úrovne 2

Vstupy iné ako kótované ceny zahrnuté do úrovne 1, ktoré sú zistiteľné pre aktívum alebo záväzok buď priamo alebo nepriamo.

vstupy úrovne 3

Nezistiteľné vstupy pre aktívum alebo záväzok.

trhová metóda

Technika oceňovania, ktorá využíva ceny a ostatné príslušné informácie vznikajúce pri transakciách na trhu s rovnakými alebo porovnateľnými (t. j. podobnými) aktívami, záväzkami alebo skupinou aktív a záväzkov, ako je napríklad podnik.

trhom potvrdené vstupy

Vstupy, ktoré sú odvodené najmä zo zistiteľných údajov z trhu alebo potvrdené týmito údajmi koreláciou alebo inými spôsobmi.

účastníci trhu

Kupujúci alebo predávajúci na hlavnom (alebo najvýhodnejšom) trhu pre aktívum alebo záväzok, ktorí spĺňajú všetky tieto vlastnosti:

| a) | sú navzájom nezávislí, t. j. ide o nespriaznené osoby, ako sú definované v štandarde IAS 24, i keď sa ako vstup do ocenenia reálnou hodnotou môže použiť cena transakcie spriaznených osôb, ak má účtovná jednotka dôkaz, že sa transakcia uskutočnila za trhových podmienok, |
| --- | --- |

a)

sú navzájom nezávislí, t. j. ide o nespriaznené osoby, ako sú definované v štandarde IAS 24, i keď sa ako vstup do ocenenia reálnou hodnotou môže použiť cena transakcie spriaznených osôb, ak má účtovná jednotka dôkaz, že sa transakcia uskutočnila za trhových podmienok,

| b) | sú informovaní, majú zodpovedajúce vedomosti o aktíve alebo záväzku a o transakcii použitím všetkých dostupných informácií vrátane informácií, ktoré by bolo možné získať vynaložením úsilia s náležitou odbornou starostlivosťou, ktoré je bežné a obvyklé, |
| --- | --- |

b)

sú informovaní, majú zodpovedajúce vedomosti o aktíve alebo záväzku a o transakcii použitím všetkých dostupných informácií vrátane informácií, ktoré by bolo možné získať vynaložením úsilia s náležitou odbornou starostlivosťou, ktoré je bežné a obvyklé,

| c) | sú schopní uskutočniť transakciu s aktívom alebo záväzkom, |
| --- | --- |

c)

sú schopní uskutočniť transakciu s aktívom alebo záväzkom,

| d) | sú ochotní uskutočniť transakciu s aktívom alebo záväzkom, t. j. sú motivovaní, ale nie nútení ani inak povinní tak urobiť. |
| --- | --- |

d)

sú ochotní uskutočniť transakciu s aktívom alebo záväzkom, t. j. sú motivovaní, ale nie nútení ani inak povinní tak urobiť.

najvýhodnejší trh

Trh, ktorý maximalizuje sumu, ktorá by sa získala predajom aktíva alebo minimalizuje sumu, ktorá by sa zaplatila za prevod záväzku, po zohľadnení transakčných nákladov a nákladov na dopravu.

riziko neplnenia

Riziko, že si účtovná jednotka nesplní povinnosť. Riziko neplnenia zahŕňa, ale nie je obmedzené na vlastné úverové riziko účtovnej jednotky.

zistiteľné vstupy

Vstupy, ktoré sú získané použitím údajov z trhu, ako sú verejne dostupné informácie o aktuálnych udalostiach alebo transakciách a ktoré odrážajú predpoklady, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku.

riadna transakcia

Transakcia, ktorá predpokladá angažovanosť na trhu počas určitého obdobia pred dátumom ocenenia s cieľom umožniť marketingové činnosti, ktoré sú bežné alebo obvyklé pre transakcie s takýmito aktívami alebo záväzkami, nie je to vynútená transakcia (napr. nútená likvidácia alebo exekučný predaj).

hlavný trh

Trh s najväčším objemom a úrovňou aktivity pre dané aktívum alebo záväzok.

riziková prémia

Kompenzácia požadovaná účastníkmi trhu, ktorí nie sú ochotní znášať riziko za neistotu spojenú s peňažnými tokmi súvisiacimi s aktívom alebo záväzkom. Taktiež nazývaná „úprava o riziko“.

transakčné náklady

Náklady na predaj aktíva alebo prevod záväzku na hlavnom (alebo najvýhodnejšom) trhu pre aktívum alebo záväzok, ktoré možno priamo pripísať nakladaniu s aktívom alebo prevodu záväzku a spĺňajúce tieto dve kritéria:

| a) | vyplývajú priamo z transakcie a sú pre ňu nevyhnutné, |
| --- | --- |

a)

vyplývajú priamo z transakcie a sú pre ňu nevyhnutné,

| b) | účtovnej jednotke by nevznikli, ak by neprijala rozhodnutie predať aktívum alebo previesť záväzok (podobné ako náklady na predaj, ako sú definované v IFRS 5). |
| --- | --- |

b)

účtovnej jednotke by nevznikli, ak by neprijala rozhodnutie predať aktívum alebo previesť záväzok (podobné ako náklady na predaj, ako sú definované v IFRS 5).

náklady na dopravu

Náklady, ktoré by vznikli za prepravu aktíva z jeho súčasného miesta na jeho hlavný (alebo najvýhodnejší) trh.

zúčtovacia jednotka

Úroveň, na ktorej sa aktívum alebo záväzok agreguje alebo člení v IFRS na účely vykazovania.

nezistiteľné vstupy

Vstupy, pre ktoré nie sú k dispozícii údaje z trhu a ktoré sú získané použitím najlepších dostupných informácií o predpokladoch, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku.

Dodatok B

Návod na uplatňovanie

Tento dodatok je neoddeliteľnou súčasťou tohto IFRS. Opisuje sa v ňom uplatňovanie odsekov 1 až 99 a má rovnakú právoplatnosť ako ostatné časti tohto IFRS.

| B1 | Úsudky uplatnené v rozličných situáciách oceňovania sa môžu líšiť. V tomto dodatku sú opísané úsudky, ktoré sa môžu uplatniť, keď účtovná jednotka oceňuje reálnu hodnotu v rozličných situáciách oceňovania. |
| --- | --- |

B1

Úsudky uplatnené v rozličných situáciách oceňovania sa môžu líšiť. V tomto dodatku sú opísané úsudky, ktoré sa môžu uplatniť, keď účtovná jednotka oceňuje reálnu hodnotu v rozličných situáciách oceňovania.

METÓDA OCEŇOVANIA REÁLNOU HODNOTOU

| B2 | Cieľom oceňovania reálnou hodnotou je odhad ceny, za ktorú by sa uskutočnila riadna transakcia predaja aktíva alebo prevodu záväzku medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok. Ocenenie reálnou hodnotou si vyžaduje, aby účtovná jednotka určila:






  a) | konkrétne aktívum alebo záväzok, ktorý je predmetom oceňovania (v súlade so zúčtovacou jednotkou), |
| --- | --- | --- |

B2

Cieľom oceňovania reálnou hodnotou je odhad ceny, za ktorú by sa uskutočnila riadna transakcia predaja aktíva alebo prevodu záväzku medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok. Ocenenie reálnou hodnotou si vyžaduje, aby účtovná jednotka určila:

a)

konkrétne aktívum alebo záväzok, ktorý je predmetom oceňovania (v súlade so zúčtovacou jednotkou),

| b) | pre nefinančné aktívum predpoklad oceňovania, ktorý je vhodný pre ocenenie (v súlade s maximálnym a najlepším využitím), |
| --- | --- |

b)

pre nefinančné aktívum predpoklad oceňovania, ktorý je vhodný pre ocenenie (v súlade s maximálnym a najlepším využitím),

| c) | hlavný (alebo najvýhodnejší) trh pre toto aktívum alebo záväzok, |
| --- | --- |

c)

hlavný (alebo najvýhodnejší) trh pre toto aktívum alebo záväzok,

| d) | techniku (techniky) oceňovania vhodné pre ocenenie, berúc do úvahy dostupnosť údajov, pomocou ktorých pripraví vstupy, ktoré predstavujú predpoklady, ktoré by účastníci trhu použili pri stanovovaní ceny za aktívum alebo záväzok a úroveň hierarchie reálnych hodnôt, do ktorej sú vstupy zaradené. |
| --- | --- |

d)

techniku (techniky) oceňovania vhodné pre ocenenie, berúc do úvahy dostupnosť údajov, pomocou ktorých pripraví vstupy, ktoré predstavujú predpoklady, ktoré by účastníci trhu použili pri stanovovaní ceny za aktívum alebo záväzok a úroveň hierarchie reálnych hodnôt, do ktorej sú vstupy zaradené.

PREDPOKLAD OCENENIA PRI NEFINANČNÝCH AKTÍVACH (ODSEKY 31 AŽ 33)

| B3 | Pri oceňovaní reálnou hodnotou nefinančného aktíva používaného v kombinácii s ďalšími aktívami ako skupinou (ktorá je nainštalovaná alebo inak nakonfigurovaná na použitie) alebo v kombinácii s ďalšími aktívami a záväzkami (napr. podnikom) účinok predpokladu ocenenia závisí od daných okolností. Napríklad:






  a) | reálna hodnota aktíva môže byť rovnaká bez ohľadu na to, či sa aktívum používa samostatne alebo v kombinácii s inými aktívami alebo s ďalšími aktívami a záväzkami. Mohlo by sa tak stať v prípade, keď je aktívom podnik, ktorý by účastníci trhu ďalej prevádzkovali. V takom prípade by transakcia zahŕňala ocenenie podniku ako celku. Používanie aktív ako skupiny v rámci pokračujúceho podniku by vytvorilo synergiu, ktorá by bola k dispozícii účastníkom trhu (t. j. synergia účastníkov trhu, ktorá by preto mala ovplyvniť reálnu hodnotu aktíva, ktoré sa využíva buď samostatne alebo v kombinácii s iným aktívom alebo s ďalšími aktívami a záväzkami), |
| --- | --- | --- |

B3

Pri oceňovaní reálnou hodnotou nefinančného aktíva používaného v kombinácii s ďalšími aktívami ako skupinou (ktorá je nainštalovaná alebo inak nakonfigurovaná na použitie) alebo v kombinácii s ďalšími aktívami a záväzkami (napr. podnikom) účinok predpokladu ocenenia závisí od daných okolností. Napríklad:

a)

reálna hodnota aktíva môže byť rovnaká bez ohľadu na to, či sa aktívum používa samostatne alebo v kombinácii s inými aktívami alebo s ďalšími aktívami a záväzkami. Mohlo by sa tak stať v prípade, keď je aktívom podnik, ktorý by účastníci trhu ďalej prevádzkovali. V takom prípade by transakcia zahŕňala ocenenie podniku ako celku. Používanie aktív ako skupiny v rámci pokračujúceho podniku by vytvorilo synergiu, ktorá by bola k dispozícii účastníkom trhu (t. j. synergia účastníkov trhu, ktorá by preto mala ovplyvniť reálnu hodnotu aktíva, ktoré sa využíva buď samostatne alebo v kombinácii s iným aktívom alebo s ďalšími aktívami a záväzkami),

| b) | používanie aktíva v kombinácii s iným aktívom alebo s ďalšími aktívami a záväzkami sa môže zahrnúť do ocenenia reálnou hodnotou prostredníctvom úprav hodnoty aktíva, ktoré sa používa samostatne. Mohlo by sa tak stať v prípade, keď je aktívom stroj a ocenenie reálnou hodnotou sa určí použitím pozorovanej ceny za podobný stroj (nenainštalovaný, ani inak nenakonfigurovaný na použitie) upravenej o náklady na dopravu a inštaláciu, aby ocenenie reálnou hodnotou odrážalo súčasný stav a umiestnenie stroja (nainštalovaného a nakonfigurovaného na použitie), |
| --- | --- |

b)

používanie aktíva v kombinácii s iným aktívom alebo s ďalšími aktívami a záväzkami sa môže zahrnúť do ocenenia reálnou hodnotou prostredníctvom úprav hodnoty aktíva, ktoré sa používa samostatne. Mohlo by sa tak stať v prípade, keď je aktívom stroj a ocenenie reálnou hodnotou sa určí použitím pozorovanej ceny za podobný stroj (nenainštalovaný, ani inak nenakonfigurovaný na použitie) upravenej o náklady na dopravu a inštaláciu, aby ocenenie reálnou hodnotou odrážalo súčasný stav a umiestnenie stroja (nainštalovaného a nakonfigurovaného na použitie),

| c) | používanie aktíva v kombinácii s inými aktívami alebo s ďalšími aktívami a záväzkami sa môže zahrnúť do ocenenia reálnou hodnotou pomocou predpokladov účastníkov trhu použitých na ocenenie aktíva reálnou hodnotou. Napríklad, ak sú aktívom zásoby nedokončenej výroby, ktorá je jedinečná a účastníci trhu by premenili zásoby na hotové výrobky, reálna hodnota zásob by predpokladala, že účastníci trhu už nadobudli alebo nadobudnú akékoľvek špeciálne stroje potrebné na premenu zásob na hotové výrobky, |
| --- | --- |

c)

používanie aktíva v kombinácii s inými aktívami alebo s ďalšími aktívami a záväzkami sa môže zahrnúť do ocenenia reálnou hodnotou pomocou predpokladov účastníkov trhu použitých na ocenenie aktíva reálnou hodnotou. Napríklad, ak sú aktívom zásoby nedokončenej výroby, ktorá je jedinečná a účastníci trhu by premenili zásoby na hotové výrobky, reálna hodnota zásob by predpokladala, že účastníci trhu už nadobudli alebo nadobudnú akékoľvek špeciálne stroje potrebné na premenu zásob na hotové výrobky,

| d) | používanie aktíva v kombinácii s inými aktívami alebo s ďalšími aktívami a záväzkami sa môže zahrnúť do techniky oceňovania použitej na ocenenie aktíva reálnou hodnotou. Môže to byť prípad použitia metódy zvýšených príjmov počas viacerých rokov na ocenenie reálnej hodnoty nehmotného majetku, pretože táto technika oceňovania výslovne berie do úvahy príspevok akýchkoľvek doplnkových aktív a súvisiacich záväzkov v skupine, v rámci ktorej sa takýto nehmotný majetok má použiť, |
| --- | --- |

d)

používanie aktíva v kombinácii s inými aktívami alebo s ďalšími aktívami a záväzkami sa môže zahrnúť do techniky oceňovania použitej na ocenenie aktíva reálnou hodnotou. Môže to byť prípad použitia metódy zvýšených príjmov počas viacerých rokov na ocenenie reálnej hodnoty nehmotného majetku, pretože táto technika oceňovania výslovne berie do úvahy príspevok akýchkoľvek doplnkových aktív a súvisiacich záväzkov v skupine, v rámci ktorej sa takýto nehmotný majetok má použiť,

| e) | v obmedzenejších situáciách, keď účtovná jednotka používa aktívum v rámci skupiny aktív, môže aktívum oceniť sumou, ktorá sa približuje k jeho reálnej hodnote pri alokovaní reálnej hodnoty skupiny aktív medzi jednotlivé aktíva v skupine. Môže to byť prípad, keď ocenenie zahŕňa nehnuteľný majetok a reálna hodnota zhodnoteného majetku (t. j. skupiny aktív) sa rozdelí medzi jeho zložky (ako je pozemok a zlepšenia). |
| --- | --- |

e)

v obmedzenejších situáciách, keď účtovná jednotka používa aktívum v rámci skupiny aktív, môže aktívum oceniť sumou, ktorá sa približuje k jeho reálnej hodnote pri alokovaní reálnej hodnoty skupiny aktív medzi jednotlivé aktíva v skupine. Môže to byť prípad, keď ocenenie zahŕňa nehnuteľný majetok a reálna hodnota zhodnoteného majetku (t. j. skupiny aktív) sa rozdelí medzi jeho zložky (ako je pozemok a zlepšenia).

REÁLNA HODNOTA PRI PRVOTNOM VYKÁZANÍ (ODSEKY 57 AŽ 60)

| B4 | Pri určovaní, či sa reálna hodnota pri prvotnom vykázaní rovná transakčnej cene, účtovná jednotka zohľadňuje faktory špecifické pre danú transakciu a pre dané aktívum alebo záväzok. Napríklad pri prvotnom vykázaní transakčná cena nemusí predstavovať reálnu hodnotu aktíva alebo záväzku, ak je splnená ktorákoľvek z týchto podmienok:






  a) | Transakcia sa uskutočňuje medzi spriaznenými osobami, hoci sa cena v rámci transakcie medzi spriaznenými osobami môže použiť ako vstup do ocenenia reálnou hodnotou, ak má účtovná jednotka dôkaz, že sa transakcia uskutočnila za trhových podmienok. |
| --- | --- | --- |

B4

Pri určovaní, či sa reálna hodnota pri prvotnom vykázaní rovná transakčnej cene, účtovná jednotka zohľadňuje faktory špecifické pre danú transakciu a pre dané aktívum alebo záväzok. Napríklad pri prvotnom vykázaní transakčná cena nemusí predstavovať reálnu hodnotu aktíva alebo záväzku, ak je splnená ktorákoľvek z týchto podmienok:

a)

Transakcia sa uskutočňuje medzi spriaznenými osobami, hoci sa cena v rámci transakcie medzi spriaznenými osobami môže použiť ako vstup do ocenenia reálnou hodnotou, ak má účtovná jednotka dôkaz, že sa transakcia uskutočnila za trhových podmienok.

| b) | Transakcia sa uskutočňuje pod nátlakom alebo je predávajúci nútený akceptovať cenu transakcie. Napríklad môže ísť o situáciu, keď má predávajúci finančné problémy. |
| --- | --- |

b)

Transakcia sa uskutočňuje pod nátlakom alebo je predávajúci nútený akceptovať cenu transakcie. Napríklad môže ísť o situáciu, keď má predávajúci finančné problémy.

| c) | Zúčtovacia jednotka, ktorú predstavuje transakčná cena, sa líši od zúčtovacej jednotky pre aktívum alebo záväzok, ktoré sú ocenené reálnou hodnotou. Napríklad môže ísť o prípad, keď aktívum alebo záväzok ocenený reálnou hodnotou je len jedným z prvkov transakcie (napr. podniková kombinácia), transakcia zahŕňa nevyjadrené práva a výsady, ktoré sa oceňujú osobitne v súlade s iným IFRS, alebo transakčná cena zahŕňa transakčné náklady. |
| --- | --- |

c)

Zúčtovacia jednotka, ktorú predstavuje transakčná cena, sa líši od zúčtovacej jednotky pre aktívum alebo záväzok, ktoré sú ocenené reálnou hodnotou. Napríklad môže ísť o prípad, keď aktívum alebo záväzok ocenený reálnou hodnotou je len jedným z prvkov transakcie (napr. podniková kombinácia), transakcia zahŕňa nevyjadrené práva a výsady, ktoré sa oceňujú osobitne v súlade s iným IFRS, alebo transakčná cena zahŕňa transakčné náklady.

| d) | Trh, na ktorom sa transakcia uskutočňuje, je iný ako hlavný trh (alebo najvýhodnejší trh). Napríklad, tieto trhy sa môžu líšiť, keď je účtovná jednotka obchodníkom, ktorý uskutočňuje transakcie so zákazníkmi na maloobchodnom trhu, ale hlavný (alebo najvýhodnejší) trh pre výstupnú transakciu je s inými obchodníkmi na dílerskom trhu. |
| --- | --- |

d)

Trh, na ktorom sa transakcia uskutočňuje, je iný ako hlavný trh (alebo najvýhodnejší trh). Napríklad, tieto trhy sa môžu líšiť, keď je účtovná jednotka obchodníkom, ktorý uskutočňuje transakcie so zákazníkmi na maloobchodnom trhu, ale hlavný (alebo najvýhodnejší) trh pre výstupnú transakciu je s inými obchodníkmi na dílerskom trhu.

TECHNIKY OCEŇOVANIA (ODSEKY 61 AŽ 66)

Trhová metóda

| B5 | Trhová metóda využíva ceny a ostatné príslušné informácie vznikajúce pri transakciách na trhu s rovnakými alebo porovnateľnými (t. j. podobnými) aktívami, záväzkami alebo skupinou aktív a záväzkov, ako je napríklad podnik. |
| --- | --- |

B5

Trhová metóda využíva ceny a ostatné príslušné informácie vznikajúce pri transakciách na trhu s rovnakými alebo porovnateľnými (t. j. podobnými) aktívami, záväzkami alebo skupinou aktív a záväzkov, ako je napríklad podnik.

| B6 | Techniky oceňovania, ktoré sú v súlade s trhovou metódou, napríklad často využívajú trhové multiplikátory odvodené zo súboru porovnateľných údajov. Multiplikátory môžu byť v intervaloch s inými multiplikátormi pre každý porovnateľný údaj. Výber vhodného multiplikátora z daného intervalu si vyžaduje posúdenie zohľadňujúce kvalitatívne a kvantitatívne faktory špecifické pre ocenenie. |
| --- | --- |

B6

Techniky oceňovania, ktoré sú v súlade s trhovou metódou, napríklad často využívajú trhové multiplikátory odvodené zo súboru porovnateľných údajov. Multiplikátory môžu byť v intervaloch s inými multiplikátormi pre každý porovnateľný údaj. Výber vhodného multiplikátora z daného intervalu si vyžaduje posúdenie zohľadňujúce kvalitatívne a kvantitatívne faktory špecifické pre ocenenie.

| B7 | Medzi techniky oceňovania, ktoré sú v súlade s trhovým prístupom, patrí maticové oceňovanie. Maticové oceňovanie je matematická technika používaná najmä na oceňovanie niektorých typov finančných nástrojov, ako sú dlhové cenné papiere, bez toho, aby sa spoliehala výlučne na kótované ceny pre konkrétne cenné papiere, ale skôr sa spoliehajúc na vzťah cenných papierov k ostatným referenčným kótovaným cenným papierom. |
| --- | --- |

B7

Medzi techniky oceňovania, ktoré sú v súlade s trhovým prístupom, patrí maticové oceňovanie. Maticové oceňovanie je matematická technika používaná najmä na oceňovanie niektorých typov finančných nástrojov, ako sú dlhové cenné papiere, bez toho, aby sa spoliehala výlučne na kótované ceny pre konkrétne cenné papiere, ale skôr sa spoliehajúc na vzťah cenných papierov k ostatným referenčným kótovaným cenným papierom.

Nákladová metóda

| B8 | Nákladová metóda odráža sumu, ktorá by bola v danej dobe potrebná na nahradenie servisnej kapacity aktíva (často uvádzaná ako súčasná reprodukčná obstarávacia cena). |
| --- | --- |

B8

Nákladová metóda odráža sumu, ktorá by bola v danej dobe potrebná na nahradenie servisnej kapacity aktíva (často uvádzaná ako súčasná reprodukčná obstarávacia cena).

| B9 | Z hľadiska predávajúceho účastníka trhu vychádza cena, ktorú by dostal za aktívum, z nákladov, ktoré by vynaložil účastník trhu na nadobudnutie alebo postavenie náhradného aktíva porovnateľnej úžitkovej hodnoty upravené o zastaranosť. Je to preto, lebo kupujúci účastník trhu by nezaplatil za aktívum viac, ako je suma, ktorá by mohla nahradiť servisnú kapacitu daného aktíva. Zastaranosť zahŕňa fyzické zhoršenie, funkčnú (technologickú) zastaranosť a ekonomickú (externú) zastaranosť a je to širší pojem ako odpisovanie na účely finančného vykazovania (rozdelenie historických nákladov) a na daňové účely (využitím konkrétnych dôb životnosti aktív). V mnohých prípadoch sa na oceňovanie hmotných aktív, ktoré sa používajú v kombinácii s inými aktívami alebo s ďalšími aktívami a záväzkami, reálnou hodnotou používa metóda súčasnej reprodukčnej obstarávacej ceny. |
| --- | --- |

B9

Z hľadiska predávajúceho účastníka trhu vychádza cena, ktorú by dostal za aktívum, z nákladov, ktoré by vynaložil účastník trhu na nadobudnutie alebo postavenie náhradného aktíva porovnateľnej úžitkovej hodnoty upravené o zastaranosť. Je to preto, lebo kupujúci účastník trhu by nezaplatil za aktívum viac, ako je suma, ktorá by mohla nahradiť servisnú kapacitu daného aktíva. Zastaranosť zahŕňa fyzické zhoršenie, funkčnú (technologickú) zastaranosť a ekonomickú (externú) zastaranosť a je to širší pojem ako odpisovanie na účely finančného vykazovania (rozdelenie historických nákladov) a na daňové účely (využitím konkrétnych dôb životnosti aktív). V mnohých prípadoch sa na oceňovanie hmotných aktív, ktoré sa používajú v kombinácii s inými aktívami alebo s ďalšími aktívami a záväzkami, reálnou hodnotou používa metóda súčasnej reprodukčnej obstarávacej ceny.

Výnosová metóda

| B10 | Pri výnosovej metóde sa budúce sumy (napr. peňažné toky alebo príjmy a výdavky) prepočítavajú na jednu súčasnú (t. j. diskontovanú) sumu. Pri použití výnosovej metódy ocenenie reálnou hodnotou odráža aktuálne očakávania trhu týkajúce sa týchto budúcich súm. |
| --- | --- |

B10

Pri výnosovej metóde sa budúce sumy (napr. peňažné toky alebo príjmy a výdavky) prepočítavajú na jednu súčasnú (t. j. diskontovanú) sumu. Pri použití výnosovej metódy ocenenie reálnou hodnotou odráža aktuálne očakávania trhu týkajúce sa týchto budúcich súm.

| B11 | Medzi tieto techniky oceňovania patria napríklad:






  a) | techniky súčasnej hodnoty (pozri odseky B12 až B30), |
| --- | --- | --- |

B11

Medzi tieto techniky oceňovania patria napríklad:

a)

techniky súčasnej hodnoty (pozri odseky B12 až B30),

| b) | modely tvorby cien opcií, ako je Blackova-Scholesova-Mertonova rovnica alebo binomický model (t. j. sieťový model), ktoré zahŕňajú techniky súčasnej hodnoty, a odrážajú tak časovú hodnotu, ako aj vlastnú hodnotu opcie, a |
| --- | --- |

b)

modely tvorby cien opcií, ako je Blackova-Scholesova-Mertonova rovnica alebo binomický model (t. j. sieťový model), ktoré zahŕňajú techniky súčasnej hodnoty, a odrážajú tak časovú hodnotu, ako aj vlastnú hodnotu opcie, a

| c) | metóda zvýšených príjmov počas viacerých rokov, ktorá sa využíva na oceňovanie nehmotného majetku reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

c)

metóda zvýšených príjmov počas viacerých rokov, ktorá sa využíva na oceňovanie nehmotného majetku reálnou hodnotou.

Techniky súčasnej hodnoty

| B12 | V odsekoch B13 až B30 sa opisuje používanie techník súčasnej hodnoty na oceňovanie reálnou hodnotou. Uvedené odseky sa zameriavajú na techniku úprav diskontnej sadzby a techniku očakávaných peňažných tokov (očakávanej súčasnej hodnoty). V týchto odsekoch sa neopisuje používanie jednej konkrétnej techniky súčasnej hodnoty, ani neobmedzuje používanie techník súčasnej hodnoty na oceňovanie reálnou hodnotou na prediskutované techniky. Technika súčasnej hodnoty použitá na oceňovanie reálnou hodnotou bude závisieť od skutočností a okolností špecifických pre oceňované aktívum alebo záväzok (napr. či možno zistiť ceny na trhu za porovnateľné aktíva alebo záväzky) a od dostupnosti dostatočných údajov. |
| --- | --- |

B12

V odsekoch B13 až B30 sa opisuje používanie techník súčasnej hodnoty na oceňovanie reálnou hodnotou. Uvedené odseky sa zameriavajú na techniku úprav diskontnej sadzby a techniku očakávaných peňažných tokov (očakávanej súčasnej hodnoty). V týchto odsekoch sa neopisuje používanie jednej konkrétnej techniky súčasnej hodnoty, ani neobmedzuje používanie techník súčasnej hodnoty na oceňovanie reálnou hodnotou na prediskutované techniky. Technika súčasnej hodnoty použitá na oceňovanie reálnou hodnotou bude závisieť od skutočností a okolností špecifických pre oceňované aktívum alebo záväzok (napr. či možno zistiť ceny na trhu za porovnateľné aktíva alebo záväzky) a od dostupnosti dostatočných údajov.

Zložky ocenenia súčasnou hodnotou

| B13 | Súčasná hodnota (t. j. uplatnenie výnosovej metódy) je nástroj, ktorý sa využíva na prepojenie budúcich súm (napr. peňažných tokov alebo hodnôt) so súčasnou sumou použitím diskontnej sadzby. Ocenenie aktíva alebo záväzku reálnou hodnotou použitím techniky súčasnej hodnoty zachytáva všetky nasledujúce prvky z hľadiska účastníkov trhu k dátumu ocenenia:






  a) | odhad budúcich peňažných tokov pre oceňované aktívum alebo záväzok, |
| --- | --- | --- |

B13

Súčasná hodnota (t. j. uplatnenie výnosovej metódy) je nástroj, ktorý sa využíva na prepojenie budúcich súm (napr. peňažných tokov alebo hodnôt) so súčasnou sumou použitím diskontnej sadzby. Ocenenie aktíva alebo záväzku reálnou hodnotou použitím techniky súčasnej hodnoty zachytáva všetky nasledujúce prvky z hľadiska účastníkov trhu k dátumu ocenenia:

a)

odhad budúcich peňažných tokov pre oceňované aktívum alebo záväzok,

| b) | očakávania možných odchýlok výšky a načasovania peňažných tokov predstavujúcich neistotu spojenú s peňažnými tokmi, |
| --- | --- |

b)

očakávania možných odchýlok výšky a načasovania peňažných tokov predstavujúcich neistotu spojenú s peňažnými tokmi,

| c) | časovú hodnotu peňazí, ktorú predstavuje sadzba bezrizikových peňažných aktív, ktoré majú dátumy splatnosti alebo trvania, ktoré sa zhodujú s obdobím, ktorého sa týkajú peňažné toky a pre držiteľa nepredstavujú ani neistotu pokiaľ ide o načasovanie, ani riziko neplnenia voči vlastníkovi (t. j. bezriziková úroková sadzba). |
| --- | --- |

c)

časovú hodnotu peňazí, ktorú predstavuje sadzba bezrizikových peňažných aktív, ktoré majú dátumy splatnosti alebo trvania, ktoré sa zhodujú s obdobím, ktorého sa týkajú peňažné toky a pre držiteľa nepredstavujú ani neistotu pokiaľ ide o načasovanie, ani riziko neplnenia voči vlastníkovi (t. j. bezriziková úroková sadzba).

| d) | cenu za znášanie neistoty spojenej s peňažnými tokmi (t. j. riziková prémia), |
| --- | --- |

d)

cenu za znášanie neistoty spojenej s peňažnými tokmi (t. j. riziková prémia),

| e) | ďalšie faktory, ktoré by za daných okolností brali do úvahy účastníci trhu, |
| --- | --- |

e)

ďalšie faktory, ktoré by za daných okolností brali do úvahy účastníci trhu,

| f) | v prípade záväzku riziko neplnenia spojené s týmto záväzkom vrátane vlastného úverového rizika účtovnej jednotky (t. j. povinnej strany). |
| --- | --- |

f)

v prípade záväzku riziko neplnenia spojené s týmto záväzkom vrátane vlastného úverového rizika účtovnej jednotky (t. j. povinnej strany).

Všeobecné zásady

| B14 | Techniky súčasnej hodnoty sa líšia v tom, ako zachytávajú prvky odseku B13. Všetky nasledujúce všeobecné zásady však upravujú uplatňovanie ktorejkoľvek techniky súčasnej hodnoty používanej na oceňovanie reálnou hodnotou:






  a) | Peňažné toky a diskontné sadzby by mali odrážať predpoklady, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku. |
| --- | --- | --- |

B14

Techniky súčasnej hodnoty sa líšia v tom, ako zachytávajú prvky odseku B13. Všetky nasledujúce všeobecné zásady však upravujú uplatňovanie ktorejkoľvek techniky súčasnej hodnoty používanej na oceňovanie reálnou hodnotou:

a)

Peňažné toky a diskontné sadzby by mali odrážať predpoklady, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku.

| b) | Peňažné toky a diskontné sadzby by mali brať do úvahy len tie faktory, ktoré možno pripísať oceňovanému aktívu alebo záväzku. |
| --- | --- |

b)

Peňažné toky a diskontné sadzby by mali brať do úvahy len tie faktory, ktoré možno pripísať oceňovanému aktívu alebo záväzku.

| c) | Diskontné sadzby by mali odrážať predpoklady, ktoré sú v súlade s predpokladmi spojenými s peňažnými tokmi, aby sa predišlo duplicitnému započítaniu alebo zanedbaniu účinkov rizikových faktorov. Napríklad, keď sa používajú zmluvné peňažné toky úveru (t. j. technika úpravy diskontnej sadzby), je vhodná diskontná sadzba, ktorá odráža neistotu očakávaní týkajúcich sa budúcich neplnení. Tá istá sadzba by sa nemala použiť, keď sa používajú očakávané (t. j. pravdepodobnosťou vážené) peňažné toky (t. j. technika očakávanej súčasnej hodnoty), pretože očakávané peňažné toky už odrážajú predpoklady týkajúce sa neistoty budúcich neplnení. Namiesto toho by sa mala použiť diskontná sadzba, ktorá je úmerná riziku spojenému s očakávanými peňažnými tokmi. |
| --- | --- |

c)

Diskontné sadzby by mali odrážať predpoklady, ktoré sú v súlade s predpokladmi spojenými s peňažnými tokmi, aby sa predišlo duplicitnému započítaniu alebo zanedbaniu účinkov rizikových faktorov. Napríklad, keď sa používajú zmluvné peňažné toky úveru (t. j. technika úpravy diskontnej sadzby), je vhodná diskontná sadzba, ktorá odráža neistotu očakávaní týkajúcich sa budúcich neplnení. Tá istá sadzba by sa nemala použiť, keď sa používajú očakávané (t. j. pravdepodobnosťou vážené) peňažné toky (t. j. technika očakávanej súčasnej hodnoty), pretože očakávané peňažné toky už odrážajú predpoklady týkajúce sa neistoty budúcich neplnení. Namiesto toho by sa mala použiť diskontná sadzba, ktorá je úmerná riziku spojenému s očakávanými peňažnými tokmi.

| d) | Predpoklady týkajúce sa peňažných tokov a diskontných sadzieb by mali byť interne konzistentné. Napríklad nominálne peňažné toky, ktoré zahŕňajú účinok inflácie, by sa mali diskontovať sadzbou, ktorá zahŕňa účinok inflácie. Nominálna bezriziková úroková sadzba zahŕňa účinok inflácie. Reálne peňažné toky, ktoré neobsahujú účinok inflácie, by sa mali diskontovať sadzbou, ktorá nezahŕňa účinok inflácie. Podobne by sa mali peňažné toky po zdanení diskontovať diskontnou sadzbou po zdanení. Peňažné toky pred zdanením by sa mali diskontovať sadzbou v súlade s týmito peňažnými tokmi. |
| --- | --- |

d)

Predpoklady týkajúce sa peňažných tokov a diskontných sadzieb by mali byť interne konzistentné. Napríklad nominálne peňažné toky, ktoré zahŕňajú účinok inflácie, by sa mali diskontovať sadzbou, ktorá zahŕňa účinok inflácie. Nominálna bezriziková úroková sadzba zahŕňa účinok inflácie. Reálne peňažné toky, ktoré neobsahujú účinok inflácie, by sa mali diskontovať sadzbou, ktorá nezahŕňa účinok inflácie. Podobne by sa mali peňažné toky po zdanení diskontovať diskontnou sadzbou po zdanení. Peňažné toky pred zdanením by sa mali diskontovať sadzbou v súlade s týmito peňažnými tokmi.

| e) | Diskontné sadzby by mali byť v súlade so základnými ekonomickými faktormi meny, v ktorej sú peňažné toky vyjadrené. |
| --- | --- |

e)

Diskontné sadzby by mali byť v súlade so základnými ekonomickými faktormi meny, v ktorej sú peňažné toky vyjadrené.

Riziko a neistota

| B15 | Ocenenie reálnou hodnotou využívajúce techniky súčasnej hodnoty sa robí za podmienok neistoty, pretože použité peňažné toky sú skôr odhady ako známe sumy. V mnohých prípadoch je neistá aj výška aj načasovanie peňažných tokov. Dokonca aj zmluvne pevne stanovené sumy, ako sú splátky úveru, sú neisté, ak existuje riziko neplnenia. |
| --- | --- |

B15

Ocenenie reálnou hodnotou využívajúce techniky súčasnej hodnoty sa robí za podmienok neistoty, pretože použité peňažné toky sú skôr odhady ako známe sumy. V mnohých prípadoch je neistá aj výška aj načasovanie peňažných tokov. Dokonca aj zmluvne pevne stanovené sumy, ako sú splátky úveru, sú neisté, ak existuje riziko neplnenia.

| B16 | Účastníci trhu vo všeobecnosti požadujú kompenzáciu (t. j. rizikovú prémiu) za to, že znášajú neistotu spojenú s peňažnými tokmi súvisiacimi s aktívom alebo záväzkom. Ocenenie reálnou hodnotou by malo zahŕňať rizikovú prémiu, ktorá odzrkadľuje sumu, ktorú by požadovali účastníci trhu ako kompenzáciu za neistotu spojenú s peňažnými tokmi. Inak by ocenenie nepredstavovalo reálnu hodnotu verne. V niektorých prípadoch by mohlo byť ťažké určiť vhodnú rizikovú prémiu. Samotný stupeň náročnosti však nie je dostatočným dôvodom na vylúčenie rizikovej prémie. |
| --- | --- |

B16

Účastníci trhu vo všeobecnosti požadujú kompenzáciu (t. j. rizikovú prémiu) za to, že znášajú neistotu spojenú s peňažnými tokmi súvisiacimi s aktívom alebo záväzkom. Ocenenie reálnou hodnotou by malo zahŕňať rizikovú prémiu, ktorá odzrkadľuje sumu, ktorú by požadovali účastníci trhu ako kompenzáciu za neistotu spojenú s peňažnými tokmi. Inak by ocenenie nepredstavovalo reálnu hodnotu verne. V niektorých prípadoch by mohlo byť ťažké určiť vhodnú rizikovú prémiu. Samotný stupeň náročnosti však nie je dostatočným dôvodom na vylúčenie rizikovej prémie.

| B17 | Techniky súčasnej hodnoty sa líšia v tom, ako sa v nich robí úprava o riziko a aký typ peňažných tokov používajú. Napríklad:






  a) | Technika úpravy diskontnej sadzby (pozri odseky B18 až B22) využíva diskontnú sadzbu upravenú o riziko a zmluvné, prisľúbené alebo najpravdepodobnejšie peňažné toky. |
| --- | --- | --- |

B17

Techniky súčasnej hodnoty sa líšia v tom, ako sa v nich robí úprava o riziko a aký typ peňažných tokov používajú. Napríklad:

a)

Technika úpravy diskontnej sadzby (pozri odseky B18 až B22) využíva diskontnú sadzbu upravenú o riziko a zmluvné, prisľúbené alebo najpravdepodobnejšie peňažné toky.

| b) | Metóda 1 techniky očakávanej súčasnej hodnoty (pozri odsek B25) využíva očakávané peňažné toky upravené o riziko a bezrizikovú sadzbu. |
| --- | --- |

b)

Metóda 1 techniky očakávanej súčasnej hodnoty (pozri odsek B25) využíva očakávané peňažné toky upravené o riziko a bezrizikovú sadzbu.

| c) | Metóda 2 techniky očakávanej súčasnej hodnoty (pozri odsek B26) využíva očakávané peňažné toky, ktoré nie sú upravené o riziko a diskontnú sadzbu, ktorá zahŕňa rizikovú prémiu, ktorú požadujú účastníci trhu. Táto sadzba sa líši od sadzby použitej pri technike úpravy diskontnej sadzby. |
| --- | --- |

c)

Metóda 2 techniky očakávanej súčasnej hodnoty (pozri odsek B26) využíva očakávané peňažné toky, ktoré nie sú upravené o riziko a diskontnú sadzbu, ktorá zahŕňa rizikovú prémiu, ktorú požadujú účastníci trhu. Táto sadzba sa líši od sadzby použitej pri technike úpravy diskontnej sadzby.

Technika úpravy diskontnej sadzby

| B18 | Technika úpravy diskontnej sadzby využíva jeden súbor peňažných tokov z intervalu možných odhadovaných súm, či už zmluvných alebo prisľúbených (ako je to v prípade dlhopisov) alebo najpravdepodobnejších peňažných tokov. Tieto peňažné toky sú vo všetkých prípadoch podmienené výskytom určitých špecifických udalostí (napr. zmluvné alebo prisľúbené peňažné toky v prípade dlhopisu sú podmienené neexistenciou prípadu neplnenia zo strany dlžníka). Diskontná sadzba použitá pri technike úpravy diskontnej sadzby je odvodená z pozorovaných mier návratnosti pri porovnateľných aktívach alebo záväzkoch, s ktorými sa obchoduje na trhu. Preto sa zmluvné, prisľúbené alebo najpravdepodobnejšie peňažné toky diskontujú pozorovanými alebo odhadovanými trhovými sadzbami pre takéto podmienené peňažné toky (t. j. trhovou mierou návratnosti). |
| --- | --- |

B18

Technika úpravy diskontnej sadzby využíva jeden súbor peňažných tokov z intervalu možných odhadovaných súm, či už zmluvných alebo prisľúbených (ako je to v prípade dlhopisov) alebo najpravdepodobnejších peňažných tokov. Tieto peňažné toky sú vo všetkých prípadoch podmienené výskytom určitých špecifických udalostí (napr. zmluvné alebo prisľúbené peňažné toky v prípade dlhopisu sú podmienené neexistenciou prípadu neplnenia zo strany dlžníka). Diskontná sadzba použitá pri technike úpravy diskontnej sadzby je odvodená z pozorovaných mier návratnosti pri porovnateľných aktívach alebo záväzkoch, s ktorými sa obchoduje na trhu. Preto sa zmluvné, prisľúbené alebo najpravdepodobnejšie peňažné toky diskontujú pozorovanými alebo odhadovanými trhovými sadzbami pre takéto podmienené peňažné toky (t. j. trhovou mierou návratnosti).

| B19 | Technika úpravy diskontnej sadzby si vyžaduje analýzu údajov z trhu o porovnateľných aktívach alebo záväzkoch. Porovnateľnosť sa potvrdzuje posúdením povahy peňažných tokov (napr. či sú peňažné toky zmluvné alebo nezmluvné a či budú reagovať podobne na zmeny ekonomických podmienok), ako aj ostatných faktorov (napr. úverovej bonity, kolaterálu, trvania, obmedzujúcich opatrení a likvidity). Alternatívne, ak jedno porovnateľné aktívum alebo záväzok verne neodráža riziko súvisiace s peňažnými tokmi spojenými s oceňovaným aktívom alebo záväzkom, môže byť možné odvodiť diskontnú sadzbu použitím údajov o niekoľkých porovnateľných aktívach alebo záväzkoch spolu s bezrizikovou výnosovou krivkou (t. j. použitím prístupu „hromadenia“). |
| --- | --- |

B19

Technika úpravy diskontnej sadzby si vyžaduje analýzu údajov z trhu o porovnateľných aktívach alebo záväzkoch. Porovnateľnosť sa potvrdzuje posúdením povahy peňažných tokov (napr. či sú peňažné toky zmluvné alebo nezmluvné a či budú reagovať podobne na zmeny ekonomických podmienok), ako aj ostatných faktorov (napr. úverovej bonity, kolaterálu, trvania, obmedzujúcich opatrení a likvidity). Alternatívne, ak jedno porovnateľné aktívum alebo záväzok verne neodráža riziko súvisiace s peňažnými tokmi spojenými s oceňovaným aktívom alebo záväzkom, môže byť možné odvodiť diskontnú sadzbu použitím údajov o niekoľkých porovnateľných aktívach alebo záväzkoch spolu s bezrizikovou výnosovou krivkou (t. j. použitím prístupu „hromadenia“).

| B20 | Na ilustráciu prístupu hromadenia predpokladajme, že aktívom A je zmluvné právo na získanie 800 MJ (1) v jednom roku (t. j. neexistuje žiadna časová neistota). Existuje rozvinutý trh pre porovnateľné aktíva a sú dostupné informácie o týchto aktívach vrátane informácií o cene. Z týchto porovnateľných aktív:






  a) | aktívum B je zmluvné právo na získanie 1 200 MJ v jednom roku a má trhovú cenu 1 083 MJ. Preto implikovaná ročná miera návratnosti (t. j. ročná trhová miera návratnosti) je 10,8 percenta [(1 200 MJ/1 083 MJ) – 1], |
| --- | --- | --- |

B20

Na ilustráciu prístupu hromadenia predpokladajme, že aktívom A je zmluvné právo na získanie 800 MJ (1) v jednom roku (t. j. neexistuje žiadna časová neistota). Existuje rozvinutý trh pre porovnateľné aktíva a sú dostupné informácie o týchto aktívach vrátane informácií o cene. Z týchto porovnateľných aktív:

a)

aktívum B je zmluvné právo na získanie 1 200 MJ v jednom roku a má trhovú cenu 1 083 MJ. Preto implikovaná ročná miera návratnosti (t. j. ročná trhová miera návratnosti) je 10,8 percenta [(1 200 MJ/1 083 MJ) – 1],

| b) | aktívum C je zmluvné právo na získanie 700 MJ v dvoch rokoch a má trhovú cenu 566 MJ. Preto implikovaná ročná miera návratnosti (t. j. dvojročná trhová miera návratnosti) je 11,2 percenta [(700 MJ/566 MJ)^0,5 – 1], |
| --- | --- |

b)

aktívum C je zmluvné právo na získanie 700 MJ v dvoch rokoch a má trhovú cenu 566 MJ. Preto implikovaná ročná miera návratnosti (t. j. dvojročná trhová miera návratnosti) je 11,2 percenta [(700 MJ/566 MJ)^0,5 – 1],

| c) | všetky tri aktíva sú porovnateľné, pokiaľ ide o riziko (t. j. rozptýlenie možných splátok a úveru). |
| --- | --- |

c)

všetky tri aktíva sú porovnateľné, pokiaľ ide o riziko (t. j. rozptýlenie možných splátok a úveru).

| B21 | Na základe porovnania načasovania zmluvných platieb, ktoré sa majú prijať za aktívum A a načasovania pre aktívum B a aktívum C (t. j. jeden rok pre aktívum B verzus dva roky pre aktívum C) sa aktívum B považuje za porovnateľnejšie aktívu A. Použitím zmluvnej platby, ktorá sa má prijať za aktívum A (800 MJ) a ročnou trhovou mierou odvodenou z aktíva B (10,8 percenta) je reálna hodnota aktíva A 722 MJ (800 MJ/1 108). Alternatívne, v prípade neexistencie dostupných trhových informácií o aktíve B sa ročná trhová miera môže odvodiť z aktíva C použitím princípu hromadenia. V danom prípade dvojročná trhová miera, ktorú naznačuje aktívum C (11,2 percenta) by sa upravila na ročnú trhovú mieru použitím časovej štruktúry bezrizikovej výnosovej krivky. Na určenie, či sú rizikové prémie za ročné a dvojročné aktíva rovnaké, môžu byť potrebné doplňujúce informácie a analýza. Ak sa zistí, že rizikové prémie za ročné a dvojročné aktíva nie sú rovnaké, dvojročná trhová miera návratnosti sa upraví o tento účinok. |
| --- | --- |

B21

Na základe porovnania načasovania zmluvných platieb, ktoré sa majú prijať za aktívum A a načasovania pre aktívum B a aktívum C (t. j. jeden rok pre aktívum B verzus dva roky pre aktívum C) sa aktívum B považuje za porovnateľnejšie aktívu A. Použitím zmluvnej platby, ktorá sa má prijať za aktívum A (800 MJ) a ročnou trhovou mierou odvodenou z aktíva B (10,8 percenta) je reálna hodnota aktíva A 722 MJ (800 MJ/1 108). Alternatívne, v prípade neexistencie dostupných trhových informácií o aktíve B sa ročná trhová miera môže odvodiť z aktíva C použitím princípu hromadenia. V danom prípade dvojročná trhová miera, ktorú naznačuje aktívum C (11,2 percenta) by sa upravila na ročnú trhovú mieru použitím časovej štruktúry bezrizikovej výnosovej krivky. Na určenie, či sú rizikové prémie za ročné a dvojročné aktíva rovnaké, môžu byť potrebné doplňujúce informácie a analýza. Ak sa zistí, že rizikové prémie za ročné a dvojročné aktíva nie sú rovnaké, dvojročná trhová miera návratnosti sa upraví o tento účinok.

| B22 | Keď sa technika úpravy diskontnej sadzby uplatňuje na pevne stanovené príjmy alebo platby, úprava o riziko súvisiace s peňažnými tokmi spojenými s oceňovaným aktívom alebo záväzkom je zahrnutá v diskontnej sadzbe. Pri niektorých uplatneniach techniky úpravy diskontnej sadzby na peňažné toky, ktoré nie sú pevne stanovenými príjmami alebo platbami, môže byť potrebná úprava peňažných tokov na dosiahnutie porovnateľnosti so sledovaným aktívom alebo záväzkom, z ktorých je diskontná sadzba odvodená. |
| --- | --- |

B22

Keď sa technika úpravy diskontnej sadzby uplatňuje na pevne stanovené príjmy alebo platby, úprava o riziko súvisiace s peňažnými tokmi spojenými s oceňovaným aktívom alebo záväzkom je zahrnutá v diskontnej sadzbe. Pri niektorých uplatneniach techniky úpravy diskontnej sadzby na peňažné toky, ktoré nie sú pevne stanovenými príjmami alebo platbami, môže byť potrebná úprava peňažných tokov na dosiahnutie porovnateľnosti so sledovaným aktívom alebo záväzkom, z ktorých je diskontná sadzba odvodená.

Technika očakávanej súčasnej hodnoty

| B23 | Technika očakávanej súčasnej hodnoty využíva ako východisko súbor peňažných tokov, ktoré predstavujú priemer všetkých možných budúcich peňažných tokov (t. j. očakávaných peňažných tokov) vážený pravdepodobnosťou. Výsledný odhad je zhodný s očakávanou hodnotou, ktorá je, v štatistickom vyjadrení, váženým priemerom možných hodnôt diskrétnej náhodnej premennej s príslušnými pravdepodobnosťami ako váhami. Keďže všetky možné peňažné toky sú vážené pravdepodobnosťou, výsledný očakávaný peňažný tok nie je podmienený výskytom akejkoľvek konkrétnej udalosti (na rozdiel od peňažných tokov použitých pri technike úpravy diskontnej sadzby). |
| --- | --- |

B23

Technika očakávanej súčasnej hodnoty využíva ako východisko súbor peňažných tokov, ktoré predstavujú priemer všetkých možných budúcich peňažných tokov (t. j. očakávaných peňažných tokov) vážený pravdepodobnosťou. Výsledný odhad je zhodný s očakávanou hodnotou, ktorá je, v štatistickom vyjadrení, váženým priemerom možných hodnôt diskrétnej náhodnej premennej s príslušnými pravdepodobnosťami ako váhami. Keďže všetky možné peňažné toky sú vážené pravdepodobnosťou, výsledný očakávaný peňažný tok nie je podmienený výskytom akejkoľvek konkrétnej udalosti (na rozdiel od peňažných tokov použitých pri technike úpravy diskontnej sadzby).

| B24 | Pri robení investičného rozhodnutia by účastníci trhu, ktorí nie sú ochotní znášať riziko, brali do úvahy riziko, že sa skutočné peňažné toky môžu líšiť od očakávaných peňažných tokov. V teórii portfólia sa rozlišujú dva druhy rizík:






  a) | nesystematické (diverzifikovateľné) riziko, ktoré je rizikom špecifickým pre konkrétne aktívum alebo záväzok, |
| --- | --- | --- |

B24

Pri robení investičného rozhodnutia by účastníci trhu, ktorí nie sú ochotní znášať riziko, brali do úvahy riziko, že sa skutočné peňažné toky môžu líšiť od očakávaných peňažných tokov. V teórii portfólia sa rozlišujú dva druhy rizík:

a)

nesystematické (diverzifikovateľné) riziko, ktoré je rizikom špecifickým pre konkrétne aktívum alebo záväzok,

| b) | systematické (nediverzifikovateľné) riziko, ktoré je bežným riziko, ktoré aktívum alebo záväzok zdieľajú s ostatnými položkami diverzifikovaného portfólia. |
| --- | --- |

b)

systematické (nediverzifikovateľné) riziko, ktoré je bežným riziko, ktoré aktívum alebo záväzok zdieľajú s ostatnými položkami diverzifikovaného portfólia.

V teórii portfólia sa uvádza, že na trhu, ktorý je v rovnováhe, účastníkom trhu bude poskytnutá kompenzácia len za znášanie systematického rizika spojeného s peňažnými tokmi. (Na trhoch, ktoré nie sú efektívne alebo nie sú v rovnováhe, môžu byť dostupné aj iné formy návratu alebo kompenzácie.)

| B25 | Podľa metódy 1 techniky očakávanej súčasnej hodnoty sa očakávané peňažné toky aktíva upravujú o systematické (t. j. trhové) riziko po odpočítaní hotovostnej rizikovej prémie (t. j. očakávané peňažné toky upravené o riziko). Tieto očakávané peňažné toky upravené o riziko predstavujú peňažný tok zodpovedajúci istote, ktorý je diskontovaný bezrizikovou úrokovou sadzbou. Peňažný tok zodpovedajúci istote znamená očakávaný peňažný tok (ako je definovaný) upravený o riziko, takže účastníkovi trhu je jedno, či bude obchodovať a vymení určitý peňažný tok za očakávaný peňažný tok. Napríklad, keď bol účastník trhu ochotný vymeniť očakávaný peňažný tok 1 200 MJ za určitý peňažný tok 1 000 MJ, 1 000 MJ predstavuje ekvivalent istoty 1 200 MJ (t. j. 200 MJ by predstavovali hotovostnú rizikovú prémiu). V takom prípade by účastníkovi trhu bolo jedno, aké aktívum má v držbe. |
| --- | --- |

B25

Podľa metódy 1 techniky očakávanej súčasnej hodnoty sa očakávané peňažné toky aktíva upravujú o systematické (t. j. trhové) riziko po odpočítaní hotovostnej rizikovej prémie (t. j. očakávané peňažné toky upravené o riziko). Tieto očakávané peňažné toky upravené o riziko predstavujú peňažný tok zodpovedajúci istote, ktorý je diskontovaný bezrizikovou úrokovou sadzbou. Peňažný tok zodpovedajúci istote znamená očakávaný peňažný tok (ako je definovaný) upravený o riziko, takže účastníkovi trhu je jedno, či bude obchodovať a vymení určitý peňažný tok za očakávaný peňažný tok. Napríklad, keď bol účastník trhu ochotný vymeniť očakávaný peňažný tok 1 200 MJ za určitý peňažný tok 1 000 MJ, 1 000 MJ predstavuje ekvivalent istoty 1 200 MJ (t. j. 200 MJ by predstavovali hotovostnú rizikovú prémiu). V takom prípade by účastníkovi trhu bolo jedno, aké aktívum má v držbe.

| B26 | Naopak pri metóde 2 techniky očakávanej súčasnej hodnoty sa upravuje o systematické (t. j. trhové) riziko uplatnením rizikovej prémie na bezrizikovú úrokovú sadzbu. Preto sa očakávané peňažné toky diskontujú sadzbou, ktorá zodpovedná očakávanej sadzbe spojenej s peňažnými tokmi váženými pravdepodobnosťou (t. j. očakávanej miere návratnosti). Modely, ktoré sa používajú na stanovovanie cien rizikových aktív, ako je model oceňovania kapitálových aktív, sa môžu použiť na odhad očakávanej miery návratnosti. Keďže diskontná sadzba použitá v technike úpravy diskontnej sadzby je miera návratnosti týkajúca sa podmienených peňažných tokov, pravdepodobne bude vyššia, ako je diskontná sadzba použitá v metóde 2 techniky očakávanej súčasnej hodnoty, ktorá je očakávanou mierou návratnosti týkajúcou sa očakávaných peňažných tokov alebo peňažných tokov vážených pravdepodobnosťou. |
| --- | --- |

B26

Naopak pri metóde 2 techniky očakávanej súčasnej hodnoty sa upravuje o systematické (t. j. trhové) riziko uplatnením rizikovej prémie na bezrizikovú úrokovú sadzbu. Preto sa očakávané peňažné toky diskontujú sadzbou, ktorá zodpovedná očakávanej sadzbe spojenej s peňažnými tokmi váženými pravdepodobnosťou (t. j. očakávanej miere návratnosti). Modely, ktoré sa používajú na stanovovanie cien rizikových aktív, ako je model oceňovania kapitálových aktív, sa môžu použiť na odhad očakávanej miery návratnosti. Keďže diskontná sadzba použitá v technike úpravy diskontnej sadzby je miera návratnosti týkajúca sa podmienených peňažných tokov, pravdepodobne bude vyššia, ako je diskontná sadzba použitá v metóde 2 techniky očakávanej súčasnej hodnoty, ktorá je očakávanou mierou návratnosti týkajúcou sa očakávaných peňažných tokov alebo peňažných tokov vážených pravdepodobnosťou.

| B27 | Na ilustráciu metódy 1 a metódy 2 predpokladajme, že s aktívom sa očakávajú peňažné toky 780 MJ počas jedného roka určené na základe možných peňažných tokov a pravdepodobností uvedených ďalej v texte. Uplatniteľná bezriziková úroková sadzba pre peňažné toky v časovom horizonte jedného roka je 5 percent a prémia systematického rizika pre aktívum s rovnakým rizikovým profilom je trojpercentná.







  Možné peňažné toky | Pravdepodobnosť | Peňažné toky vážené pravdepodobnosťou |
| --- | --- | --- | --- |
| 500 MJ | 15 % | X75 MJ |
| 800 MJ | 60 % | 480 MJ |
| 900 MJ | 25 % | 225 MJ |
| Očakávané peňažné toky | | 780 MJ |

B27

Na ilustráciu metódy 1 a metódy 2 predpokladajme, že s aktívom sa očakávajú peňažné toky 780 MJ počas jedného roka určené na základe možných peňažných tokov a pravdepodobností uvedených ďalej v texte. Uplatniteľná bezriziková úroková sadzba pre peňažné toky v časovom horizonte jedného roka je 5 percent a prémia systematického rizika pre aktívum s rovnakým rizikovým profilom je trojpercentná.

Možné peňažné toky

Pravdepodobnosť

Peňažné toky vážené pravdepodobnosťou

500 MJ

15 %

X75 MJ

800 MJ

60 %

480 MJ

900 MJ

25 %

225 MJ

Očakávané peňažné toky

780 MJ

| B28 | V tejto jednoduchej ilustrácii predstavujú očakávané peňažné toky (780 MJ) priemer troch možných výsledkov vážený pravdepodobnosťou. V realistickejších situáciách by mohlo byť veľa možných výsledkov. Na uplatnenie techniky očakávanej súčasnej hodnoty nie je však vždy potrebné brať do úvahy rozdelenie všetkých možných peňažných tokov použitím zložitých modelov a techník. Skôr by mohlo byť možné vypracovať obmedzený počet samostatných scenárov a pravdepodobností, ktoré zachytávajú celý rad možných peňažných tokov. Účtovná jednotka môže napríklad použiť realizované peňažné toky za niektoré relevantné uplynulé obdobie upravené o zmeny okolností, ku ktorým došlo neskôr (napr. zmeny externých faktorov vrátane ekonomických alebo trhových podmienok, trendov v odvetví a hospodársku súťaž, ako aj zmeny vnútorných faktorov, ktoré ovplyvňujú účtovnú jednotku konkrétnejšie), berúc do úvahy predpoklady účastníkov trhu. |
| --- | --- |

B28

V tejto jednoduchej ilustrácii predstavujú očakávané peňažné toky (780 MJ) priemer troch možných výsledkov vážený pravdepodobnosťou. V realistickejších situáciách by mohlo byť veľa možných výsledkov. Na uplatnenie techniky očakávanej súčasnej hodnoty nie je však vždy potrebné brať do úvahy rozdelenie všetkých možných peňažných tokov použitím zložitých modelov a techník. Skôr by mohlo byť možné vypracovať obmedzený počet samostatných scenárov a pravdepodobností, ktoré zachytávajú celý rad možných peňažných tokov. Účtovná jednotka môže napríklad použiť realizované peňažné toky za niektoré relevantné uplynulé obdobie upravené o zmeny okolností, ku ktorým došlo neskôr (napr. zmeny externých faktorov vrátane ekonomických alebo trhových podmienok, trendov v odvetví a hospodársku súťaž, ako aj zmeny vnútorných faktorov, ktoré ovplyvňujú účtovnú jednotku konkrétnejšie), berúc do úvahy predpoklady účastníkov trhu.

| B29 | Teoreticky je súčasná hodnota (t. j. reálna hodnota) peňažných tokov aktíva rovnaká bez ohľadu na to, či sa použije metóda 1 alebo metóda 2, a to:






  a) | Pri použití metódy 1 sú očakávané peňažné toky upravené o systematické (t. j. trhové) riziko. Pri neexistencii údajov z trhu, ktoré by priamo naznačovali výšku úpravy o riziko, by sa takáto úprava mohla odvodiť pomocou modelu oceňovania aktív použitím koncepcie ekvivalentov istoty. Úprava rizika (t. j. hotovostná riziková prémia 22 MJ) by sa mohla napríklad určiť použitím systematickej rizikovej prémie vo výške 3 percentá (780 MJ – [780 MJ × (1,05/1,08)]), výsledkom čoho je sú očakávané peňažné toky upravené o riziko vo výške 758 MJ (780 MJ – 22 MJ). 758 MJ je ekvivalent istoty 780 MJ a je diskontovaný bezrizikovou úrokovou sadzbou (5 percent). Súčasná hodnota (t. j. reálna hodnota) aktíva je 722 MJ (758 MJ/1,05). |
| --- | --- | --- |

B29

Teoreticky je súčasná hodnota (t. j. reálna hodnota) peňažných tokov aktíva rovnaká bez ohľadu na to, či sa použije metóda 1 alebo metóda 2, a to:

a)

Pri použití metódy 1 sú očakávané peňažné toky upravené o systematické (t. j. trhové) riziko. Pri neexistencii údajov z trhu, ktoré by priamo naznačovali výšku úpravy o riziko, by sa takáto úprava mohla odvodiť pomocou modelu oceňovania aktív použitím koncepcie ekvivalentov istoty. Úprava rizika (t. j. hotovostná riziková prémia 22 MJ) by sa mohla napríklad určiť použitím systematickej rizikovej prémie vo výške 3 percentá (780 MJ – [780 MJ × (1,05/1,08)]), výsledkom čoho je sú očakávané peňažné toky upravené o riziko vo výške 758 MJ (780 MJ – 22 MJ). 758 MJ je ekvivalent istoty 780 MJ a je diskontovaný bezrizikovou úrokovou sadzbou (5 percent). Súčasná hodnota (t. j. reálna hodnota) aktíva je 722 MJ (758 MJ/1,05).

| b) | Pri použití metódy 2 nie sú očakávané peňažné toky upravené o systematické (t. j. trhové) riziko. Úprava o toto riziko je skôr zahrnutá v diskontnej sadzbe. Očakávané peňažné toky sa preto diskontujú očakávanou sadzbou návratnosti 8 percent (t. j. 5 percentná bezriziková úroková sadzba plus 3-percentná prémia za systematické riziko). Súčasná hodnota (t. j. reálna hodnota) aktíva je 722 MJ (780 MJ/1,08). |
| --- | --- |

b)

Pri použití metódy 2 nie sú očakávané peňažné toky upravené o systematické (t. j. trhové) riziko. Úprava o toto riziko je skôr zahrnutá v diskontnej sadzbe. Očakávané peňažné toky sa preto diskontujú očakávanou sadzbou návratnosti 8 percent (t. j. 5 percentná bezriziková úroková sadzba plus 3-percentná prémia za systematické riziko). Súčasná hodnota (t. j. reálna hodnota) aktíva je 722 MJ (780 MJ/1,08).

| B30 | Pri použití techniky očakávanej súčasnej hodnoty na ocenenie reálnou hodnotou sa môže použiť buď metóda 1 alebo metóda 2. Výber metódy 1 alebo metódy 2 bude závisieť od skutočností a okolností špecifických pre oceňované aktívum alebo záväzok, pokiaľ sú k dispozícii dostatočné údaje a uplatnia sa úsudky. |
| --- | --- |

B30

Pri použití techniky očakávanej súčasnej hodnoty na ocenenie reálnou hodnotou sa môže použiť buď metóda 1 alebo metóda 2. Výber metódy 1 alebo metódy 2 bude závisieť od skutočností a okolností špecifických pre oceňované aktívum alebo záväzok, pokiaľ sú k dispozícii dostatočné údaje a uplatnia sa úsudky.

UPLATŇOVANIE TECHNÍK SÚČASNEJ HODNOTY NA ZÁVÄZKY A VLASTNÉ NÁSTROJE VLASTNÉHO IMANIA ÚČTOVNEJ JEDNOTKY, KTORÉ NEMAJÚ V DRŽBE INÉ STRANY AKO AKTÍVA (ODSEKY 40 A 41)

| B31 | Pri použití techniky súčasnej hodnoty na ocenenie reálnej hodnoty záväzku, ktorý nemá v držbe iná strana ako aktívum (napr. záväzky vyplývajúce z ukončenia prevádzky), účtovná jednotka okrem iného odhadne budúce odlevy peňažných prostriedkov, ktoré by účastníci trhu očakávali pri plnení povinnosti. Tieto budúce odlevy peňažných prostriedkov musia zahŕňať očakávania účastníkov trhu, pokiaľ ide o náklady na splnenie povinnosti a kompenzáciu, ktorú by účastník trhu požadoval za prevzatie povinnosti. Takáto kompenzácia zahŕňa návratnosť, ktorú by účastník trhu očakával pri






  a) | prevzatí činnosti (t. j. hodnotu splnenia povinnosti, napr. použitím zdrojov, ktoré by sa mohli použiť na iné činnosti) a |
| --- | --- | --- |

B31

Pri použití techniky súčasnej hodnoty na ocenenie reálnej hodnoty záväzku, ktorý nemá v držbe iná strana ako aktívum (napr. záväzky vyplývajúce z ukončenia prevádzky), účtovná jednotka okrem iného odhadne budúce odlevy peňažných prostriedkov, ktoré by účastníci trhu očakávali pri plnení povinnosti. Tieto budúce odlevy peňažných prostriedkov musia zahŕňať očakávania účastníkov trhu, pokiaľ ide o náklady na splnenie povinnosti a kompenzáciu, ktorú by účastník trhu požadoval za prevzatie povinnosti. Takáto kompenzácia zahŕňa návratnosť, ktorú by účastník trhu očakával pri

a)

prevzatí činnosti (t. j. hodnotu splnenia povinnosti, napr. použitím zdrojov, ktoré by sa mohli použiť na iné činnosti) a

| b) | prevzatí rizika spojeného s povinnosťou (t. j. rizikovú prémiu, ktorá odráža riziko, že skutočné odlevy peňažných prostriedkov by sa mohli líšiť od očakávaných odlevov peňažných prostriedkov; pozri odsek B33). |
| --- | --- |

b)

prevzatí rizika spojeného s povinnosťou (t. j. rizikovú prémiu, ktorá odráža riziko, že skutočné odlevy peňažných prostriedkov by sa mohli líšiť od očakávaných odlevov peňažných prostriedkov; pozri odsek B33).

| B32 | Napríklad nefinančný záväzok neobsahuje zmluvnú mieru návratnosti a neexistuje zistiteľný trhový výnos pre tento záväzok. V niektorých prípadoch nebude možné zložky návratnosti, ktoré by účastníci trhu požadovali, od seba odlíšiť (napr. keď sa použije cena, ktorú by nezávislý dodávateľ účtoval na základe pevne stanoveného poplatku). V ostatných prípadoch bude účtovná jednotka musieť odhadnúť tieto zložky osobitne (napr. pri použití ceny, ktorú by účtoval nezávislý dodávateľ, plus náklady navyše, pretože dodávateľ by v takom prípade neznášal riziko budúcich zmien nákladov). |
| --- | --- |

B32

Napríklad nefinančný záväzok neobsahuje zmluvnú mieru návratnosti a neexistuje zistiteľný trhový výnos pre tento záväzok. V niektorých prípadoch nebude možné zložky návratnosti, ktoré by účastníci trhu požadovali, od seba odlíšiť (napr. keď sa použije cena, ktorú by nezávislý dodávateľ účtoval na základe pevne stanoveného poplatku). V ostatných prípadoch bude účtovná jednotka musieť odhadnúť tieto zložky osobitne (napr. pri použití ceny, ktorú by účtoval nezávislý dodávateľ, plus náklady navyše, pretože dodávateľ by v takom prípade neznášal riziko budúcich zmien nákladov).

| B33 | Účtovná jednotka môže zahrnúť rizikovú prémiu do ocenenia reálnej hodnoty záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky, ktorý nemá v držbe iná strana ako aktívum, jedným z týchto spôsobov:






  a) | úpravou peňažných tokov (t. j. zvýšením sumy odlevov peňažných prostriedkov), alebo |
| --- | --- | --- |

B33

Účtovná jednotka môže zahrnúť rizikovú prémiu do ocenenia reálnej hodnoty záväzku alebo vlastného nástroja vlastného imania účtovnej jednotky, ktorý nemá v držbe iná strana ako aktívum, jedným z týchto spôsobov:

a)

úpravou peňažných tokov (t. j. zvýšením sumy odlevov peňažných prostriedkov), alebo

| b) | úpravou sadzby použitej na diskontovanie budúcich peňažných tokov na ich súčasné hodnoty (t. j. znížením diskontnej sadzby). |
| --- | --- |

b)

úpravou sadzby použitej na diskontovanie budúcich peňažných tokov na ich súčasné hodnoty (t. j. znížením diskontnej sadzby).

Účtovná jednotka zabezpečí, aby duplicitne nezapočítala alebo nevynechala úpravy o riziko. Napríklad, ak sa odhady peňažných tokov zvýšia, aby zohľadňovali kompenzáciu za prevzatie rizika spojeného s povinnosťou, diskontná sadzba by sa nemala upraviť tak, aby zohľadňovala toto riziko.

VSTUPY DO TECHNÍK OCEŇOVANIA (ODSEKY 67 AŽ 71)

| B34 | Medzi príklady trhov, na ktorých možno zistiť vstupy pre niektoré aktíva a záväzky (napr. finančné nástroje) patria:






  a) | Devízové trhy: Na devízových trhoch sú uzatváracie ceny ľahko dostupné a vo všeobecnosti predstavujú reálnu hodnotu. Príkladom takéhoto trhu je London Stock Exchange (Londýnska burza cenných papierov). |
| --- | --- | --- |

B34

Medzi príklady trhov, na ktorých možno zistiť vstupy pre niektoré aktíva a záväzky (napr. finančné nástroje) patria:

a)

Devízové trhy: Na devízových trhoch sú uzatváracie ceny ľahko dostupné a vo všeobecnosti predstavujú reálnu hodnotu. Príkladom takéhoto trhu je London Stock Exchange (Londýnska burza cenných papierov).

| b) | Dílerské trhy. Na dílerskom trhu sú díleri pripravení obchodovať (či už kupovať alebo predávať na vlastný účet), čím dodávajú likviditu používaním vlastného kapitálu na držbu zásob položiek, pre ktoré vytvárajú trh. Obvykle sú ceny ponuky a ceny dopytu (predstavujúce cenu, za ktorú je obchodník ochotný kúpiť, resp. cenu, za ktorú je ochotný predať) ľahšie dostupné ako uzatváracie ceny. Mimoburzové trhy (za ktoré sa ceny zverejňujú) sú dílerskými trhmi. Dílerské trhy existujú aj pre niektoré aktíva a záväzky vrátane niektorých finančných nástrojov, komodít a hmotných aktív (napr. použité zariadenie). |
| --- | --- |

b)

Dílerské trhy. Na dílerskom trhu sú díleri pripravení obchodovať (či už kupovať alebo predávať na vlastný účet), čím dodávajú likviditu používaním vlastného kapitálu na držbu zásob položiek, pre ktoré vytvárajú trh. Obvykle sú ceny ponuky a ceny dopytu (predstavujúce cenu, za ktorú je obchodník ochotný kúpiť, resp. cenu, za ktorú je ochotný predať) ľahšie dostupné ako uzatváracie ceny. Mimoburzové trhy (za ktoré sa ceny zverejňujú) sú dílerskými trhmi. Dílerské trhy existujú aj pre niektoré aktíva a záväzky vrátane niektorých finančných nástrojov, komodít a hmotných aktív (napr. použité zariadenie).

| c) | Trhy so sprostredkovanými obchodmi. Na trhu so sprostredkovanými obchodmi sa sprostredkovatelia snažia spárovať kupujúcich a predajcov, ale nie sú pripravení obchodovať na vlastný účet. Inými slovami, sprostredkovatelia nevyužívajú svoj vlastný kapitál na držbu zásoby položiek, pre ktoré vytvárajú trh. Sprostredkovateľ pozná ceny ponuky a dopytu príslušných strán, ale jednotlivé strany obvykle nie sú informované o cenových požiadavkách druhej strany. Niekedy sú k dispozícii ceny za uskutočnené transakcie. Medzi trhy so sprostredkovanými obchodmi patria elektronické komunikačné siete, na ktorých sa ponuky na kúpu párujú s ponukami na predaj, a realitné trhy s komerčnými nehnuteľnosťami a nehnuteľnosťami na bývanie. |
| --- | --- |

c)

Trhy so sprostredkovanými obchodmi. Na trhu so sprostredkovanými obchodmi sa sprostredkovatelia snažia spárovať kupujúcich a predajcov, ale nie sú pripravení obchodovať na vlastný účet. Inými slovami, sprostredkovatelia nevyužívajú svoj vlastný kapitál na držbu zásoby položiek, pre ktoré vytvárajú trh. Sprostredkovateľ pozná ceny ponuky a dopytu príslušných strán, ale jednotlivé strany obvykle nie sú informované o cenových požiadavkách druhej strany. Niekedy sú k dispozícii ceny za uskutočnené transakcie. Medzi trhy so sprostredkovanými obchodmi patria elektronické komunikačné siete, na ktorých sa ponuky na kúpu párujú s ponukami na predaj, a realitné trhy s komerčnými nehnuteľnosťami a nehnuteľnosťami na bývanie.

| d) | Organizované trhy. Na organizovaných trhoch sa transakcie, tak prvotné ako aj transakcie ďalšieho predaja, dohadujú nezávisle bez sprostredkovateľa. O týchto transakciách je verejne dostupných len málo informácií. |
| --- | --- |

d)

Organizované trhy. Na organizovaných trhoch sa transakcie, tak prvotné ako aj transakcie ďalšieho predaja, dohadujú nezávisle bez sprostredkovateľa. O týchto transakciách je verejne dostupných len málo informácií.

HIERARCHIA REÁLNYCH HODNÔT (ODSEKY 72 AŽ 90)

Vstupy úrovne 2 (odseky 81 až 85)

| B35 | Medzi vstupy úrovne 2 pre konkrétne aktíva a záväzky patria napríklad:






  a) | Úrokové swapy s prijatým pevným, plateným premenlivým úrokom založeným na swapovej sadzbe London Interbank Offered Rate (LIBOR, swapová sadzba predaj na londýnskom medzibankovom trhu depozít). Swapová sadzba LIBOR by bola vstupom úrovne 2, ak by bola táto sadzba zistiteľná v bežne stanovených intervaloch v podstate počas celého obdobia trvania swapu. |
| --- | --- | --- |

B35

Medzi vstupy úrovne 2 pre konkrétne aktíva a záväzky patria napríklad:

a)

Úrokové swapy s prijatým pevným, plateným premenlivým úrokom založeným na swapovej sadzbe London Interbank Offered Rate (LIBOR, swapová sadzba predaj na londýnskom medzibankovom trhu depozít). Swapová sadzba LIBOR by bola vstupom úrovne 2, ak by bola táto sadzba zistiteľná v bežne stanovených intervaloch v podstate počas celého obdobia trvania swapu.

| b) | Úrokové swapy s prijatým pevným, plateným premenlivým úrokom založeným na výnosovej krivke vyjadrenej v cudzej mene. Swapová sadzba založená na výnosovej krivke vyjadrenej v cudzej mene by bola vstupom úrovne 2, ak by bola táto sadzba zistiteľná v bežne stanovených intervaloch v podstate počas celého obdobia trvania swapu. Bolo by to tak v prípade, ak je doba trvania swapu 10 rokov a táto sadzba sa dá zistiť v bežne stanovených intervaloch po dobu 9 rokov za predpokladu, že akákoľvek prípadná extrapolácia výnosovej krivky na 10. rok by nebola pre ocenenie swapu ako celku reálnou hodnotou významná. |
| --- | --- |

b)

Úrokové swapy s prijatým pevným, plateným premenlivým úrokom založeným na výnosovej krivke vyjadrenej v cudzej mene. Swapová sadzba založená na výnosovej krivke vyjadrenej v cudzej mene by bola vstupom úrovne 2, ak by bola táto sadzba zistiteľná v bežne stanovených intervaloch v podstate počas celého obdobia trvania swapu. Bolo by to tak v prípade, ak je doba trvania swapu 10 rokov a táto sadzba sa dá zistiť v bežne stanovených intervaloch po dobu 9 rokov za predpokladu, že akákoľvek prípadná extrapolácia výnosovej krivky na 10. rok by nebola pre ocenenie swapu ako celku reálnou hodnotou významná.

| c) | Úrokové swapy s prijatým pevným, plateným premenlivým úrokom založeným na základnej úrokovej sadzbe konkrétnej banky. Vstupom úrovne 2 by bola základná úroková sadzba banky odvodená pomocou extrapolácie, ak extrapolované hodnoty potvrdzujú údaje zistiteľné na trhu, napríklad pomocou korelácie s úrokovou sadzbou, ktorú možno zistiť v podstate počas celej doby platnosti swapu. |
| --- | --- |

c)

Úrokové swapy s prijatým pevným, plateným premenlivým úrokom založeným na základnej úrokovej sadzbe konkrétnej banky. Vstupom úrovne 2 by bola základná úroková sadzba banky odvodená pomocou extrapolácie, ak extrapolované hodnoty potvrdzujú údaje zistiteľné na trhu, napríklad pomocou korelácie s úrokovou sadzbou, ktorú možno zistiť v podstate počas celej doby platnosti swapu.

| d) | Trojročná opcia na akcie obchodovateľné na burze. Vstupom úrovne 2 by bola implikovaná volatilita akcií odvodená pomocou extrapolácie na 3. rok, ak sú splnené obidve tieto podmienky:






  i) | dajú sa zistiť ceny za ročné a dvojročné opcie na akcie, |
| --- | --- | --- |

d)

Trojročná opcia na akcie obchodovateľné na burze. Vstupom úrovne 2 by bola implikovaná volatilita akcií odvodená pomocou extrapolácie na 3. rok, ak sú splnené obidve tieto podmienky:

i)

dajú sa zistiť ceny za ročné a dvojročné opcie na akcie,

| ii) | extrapolovanú implikovanú volatilitu trojročnej opcie potvrdzujú údaje zistiteľné na trhu v podstate počas celej doby platnosti opcie. |
| --- | --- |

ii)

extrapolovanú implikovanú volatilitu trojročnej opcie potvrdzujú údaje zistiteľné na trhu v podstate počas celej doby platnosti opcie.

V takom prípade by sa implikovaná volatilita mohla odvodiť extrapoláciou z implikovanej volatility ročných a dvojročných opcií na akcie a potvrdená implikovanou volatilitou trojročných opcií na porovnateľné akcie účtovných jednotiek pod podmienkou, že sa preukáže korelácia s ročnými a dvojročnými implikovanými volatilitami.

| e) | Licenčná dohoda. V prípade licenčnej dohody, ktorá je nadobudnutá v rámci podnikovej kombinácie a ktorú nedávno dohodla nadobudnutá účtovná jednotka (zmluvná strana účtovnej dohody) s nespriaznenou osobou, by vstupom úrovne 2 bola sadzba licenčného poplatku uvedená v zmluve s nespriaznenou stranou na začiatku dohody. |
| --- | --- |

e)

Licenčná dohoda. V prípade licenčnej dohody, ktorá je nadobudnutá v rámci podnikovej kombinácie a ktorú nedávno dohodla nadobudnutá účtovná jednotka (zmluvná strana účtovnej dohody) s nespriaznenou osobou, by vstupom úrovne 2 bola sadzba licenčného poplatku uvedená v zmluve s nespriaznenou stranou na začiatku dohody.

| f) | Zásoby hotových výrobkov v maloobchodnej prevádzke. V prípade zásoby hotových výrobkov, ktoré sú nadobudnuté v podnikovej kombinácii, by vstupom úrovne 2 bola buď cena pre zákazníkov na maloobchodnom trhu alebo cena pre maloobchodníkov na veľkoobchodnom trhu upravená o rozdiely medzi stavom a umiestnením položky zásob a porovnateľných (t. j. podobných) položiek zásob, aby ocenenie reálnou hodnotou odrážalo cenu, ktorú by získali v rámci transakcie predaja zásob inému maloobchodníkovi, ktorý by vynaložil potrebné úsilie na dokončenie predaja. Z koncepčného hľadiska bude ocenenie reálnou hodnotou rovnaké bez ohľadu na to, či sa urobia úpravy maloobchodnej ceny (v smere dodávateľského reťazca) alebo veľkoobchodnej ceny (proti smeru dodávateľského reťazca). Vo všeobecnosti by sa na ocenenie reálnou hodnotou mala použiť cena, ktorá vyžaduje minimálne subjektívne úpravy. |
| --- | --- |

f)

Zásoby hotových výrobkov v maloobchodnej prevádzke. V prípade zásoby hotových výrobkov, ktoré sú nadobudnuté v podnikovej kombinácii, by vstupom úrovne 2 bola buď cena pre zákazníkov na maloobchodnom trhu alebo cena pre maloobchodníkov na veľkoobchodnom trhu upravená o rozdiely medzi stavom a umiestnením položky zásob a porovnateľných (t. j. podobných) položiek zásob, aby ocenenie reálnou hodnotou odrážalo cenu, ktorú by získali v rámci transakcie predaja zásob inému maloobchodníkovi, ktorý by vynaložil potrebné úsilie na dokončenie predaja. Z koncepčného hľadiska bude ocenenie reálnou hodnotou rovnaké bez ohľadu na to, či sa urobia úpravy maloobchodnej ceny (v smere dodávateľského reťazca) alebo veľkoobchodnej ceny (proti smeru dodávateľského reťazca). Vo všeobecnosti by sa na ocenenie reálnou hodnotou mala použiť cena, ktorá vyžaduje minimálne subjektívne úpravy.

| g) | Budova, ktorá je vlastnená a používa sa. Vstupom úrovne 2 by bola cena za štvorcový meter budovy (oceňovací multiplikátor) odvodená z údajov zistiteľných na trhu, napr. multiplikátory odvodené z cien zaznamenaných transakcií s porovnateľnými (t. j. podobnými) budovami nachádzajúcimi sa v podobných lokalitách. |
| --- | --- |

g)

Budova, ktorá je vlastnená a používa sa. Vstupom úrovne 2 by bola cena za štvorcový meter budovy (oceňovací multiplikátor) odvodená z údajov zistiteľných na trhu, napr. multiplikátory odvodené z cien zaznamenaných transakcií s porovnateľnými (t. j. podobnými) budovami nachádzajúcimi sa v podobných lokalitách.

| h) | Peňazotvorná jednotka. Vstupom úrovne 2 by bol oceňovací multiplikátor (napr. multiplikátor príjmov alebo výnosov alebo podobného ukazovateľa výkonnosti) odvodený z údajov zistiteľných na trhu, napr. multiplikátory odvodené z cien zaznamenaných transakcií s porovnateľnými (t. j. podobnými) podnikmi berúc do úvahy prevádzkové, trhové, finančné a nefinančné faktory. |
| --- | --- |

h)

Peňazotvorná jednotka. Vstupom úrovne 2 by bol oceňovací multiplikátor (napr. multiplikátor príjmov alebo výnosov alebo podobného ukazovateľa výkonnosti) odvodený z údajov zistiteľných na trhu, napr. multiplikátory odvodené z cien zaznamenaných transakcií s porovnateľnými (t. j. podobnými) podnikmi berúc do úvahy prevádzkové, trhové, finančné a nefinančné faktory.

Vstupy úrovne 3 (odseky 86 až 90)

| B36 | Medzi vstupy úrovne 3 pre konkrétne aktíva a záväzky patria napríklad:






  a) | Dlhodobé menové swapy. Vstupom úrovne 3 by bola úroková sadzba v konkrétnej mene, ktorú nemožno zistiť a nemožno podporiť údajmi zistiteľnými na trhu v bežne stanovených intervaloch alebo inak v podstate pre celú dobu platnosti menového swapu. Úrokové sadzby menového swapu sú swapové sadzby vypočítané z výnosových kriviek príslušných krajín. |
| --- | --- | --- |

B36

Medzi vstupy úrovne 3 pre konkrétne aktíva a záväzky patria napríklad:

a)

Dlhodobé menové swapy. Vstupom úrovne 3 by bola úroková sadzba v konkrétnej mene, ktorú nemožno zistiť a nemožno podporiť údajmi zistiteľnými na trhu v bežne stanovených intervaloch alebo inak v podstate pre celú dobu platnosti menového swapu. Úrokové sadzby menového swapu sú swapové sadzby vypočítané z výnosových kriviek príslušných krajín.

| b) | Trojročná opcia na akcie obchodovateľné na burze. Vstupom úrovne 3 by bola historická volatilita, t. j. volatilita akcií odvodená z historických cien akcií. Historická volatilita obvykle nepredstavuje súčasné očakávania účastníkov trhu týkajúce sa budúcej volatility, dokonca ani v prípade, keď je to jediná dostupná informácia pre stanovenie ceny opcie. |
| --- | --- |

b)

Trojročná opcia na akcie obchodovateľné na burze. Vstupom úrovne 3 by bola historická volatilita, t. j. volatilita akcií odvodená z historických cien akcií. Historická volatilita obvykle nepredstavuje súčasné očakávania účastníkov trhu týkajúce sa budúcej volatility, dokonca ani v prípade, keď je to jediná dostupná informácia pre stanovenie ceny opcie.

| c) | Úrokové swapy. Vstupom úrovne 3 by bola úprava na strednú trhovú (nezáväznú) cenu určenú vzájomnou dohodou za swap získanú použitím údajov, ktorá sa nedá priamo zistiť a nemožno ju inak podporiť údajmi zistiteľnými na trhu. |
| --- | --- |

c)

Úrokové swapy. Vstupom úrovne 3 by bola úprava na strednú trhovú (nezáväznú) cenu určenú vzájomnou dohodou za swap získanú použitím údajov, ktorá sa nedá priamo zistiť a nemožno ju inak podporiť údajmi zistiteľnými na trhu.

| d) | Záväzok vyplývajúci z ukončenia prevádzky prevzatý v podnikovej kombinácii. Vstupom úrovne 3 by bol aktuálny odhad použitím vlastných údajov účtovnej jednotky o budúcich odlevoch peňažných prostriedkov, ktoré sa majú zaplatiť na splnenie povinnosti (vrátane očakávaní účastníkov trhu týkajúcich sa nákladov na splnenie povinnosti a kompenzácia, ktorú by účastník trhu požadoval za prevzatie povinnosti demontovať aktívum), ak neexistujú žiadne primerane dostupné informácie, ktoré by naznačovali, že by účastníci trhu použili iné predpoklady. Vstup úrovne 3 by sa použil pri technike súčasnej hodnoty spolu s ostatnými vstupmi, napr. súčasnou bezrizikovou úrokovou sadzbou alebo úverovo upravenou bezrizikovou sadzbou, ak sa účinok úverovej bonity na reálnu hodnotu záväzku zohľadní v diskontnej sadzbe, a nie v odhade budúcich odlevov peňažných prostriedkov. |
| --- | --- |

d)

Záväzok vyplývajúci z ukončenia prevádzky prevzatý v podnikovej kombinácii. Vstupom úrovne 3 by bol aktuálny odhad použitím vlastných údajov účtovnej jednotky o budúcich odlevoch peňažných prostriedkov, ktoré sa majú zaplatiť na splnenie povinnosti (vrátane očakávaní účastníkov trhu týkajúcich sa nákladov na splnenie povinnosti a kompenzácia, ktorú by účastník trhu požadoval za prevzatie povinnosti demontovať aktívum), ak neexistujú žiadne primerane dostupné informácie, ktoré by naznačovali, že by účastníci trhu použili iné predpoklady. Vstup úrovne 3 by sa použil pri technike súčasnej hodnoty spolu s ostatnými vstupmi, napr. súčasnou bezrizikovou úrokovou sadzbou alebo úverovo upravenou bezrizikovou sadzbou, ak sa účinok úverovej bonity na reálnu hodnotu záväzku zohľadní v diskontnej sadzbe, a nie v odhade budúcich odlevov peňažných prostriedkov.

| e) | Peňazotvorná jednotka. Vstupom úrovne 3 by bola finančná prognóza (napr. peňažných tokov alebo hospodárskeho výsledku) vypracovaná pomocou vlastných údajov účtovnej jednotky, ak neexistujú žiadne primerane dostupné informácie, ktoré by naznačovali, že by účastníci trhu použili iné predpoklady. |
| --- | --- |

e)

Peňazotvorná jednotka. Vstupom úrovne 3 by bola finančná prognóza (napr. peňažných tokov alebo hospodárskeho výsledku) vypracovaná pomocou vlastných údajov účtovnej jednotky, ak neexistujú žiadne primerane dostupné informácie, ktoré by naznačovali, že by účastníci trhu použili iné predpoklady.

OCEŇOVANIE REÁLNOU HODNOTOU PRI VÝZNAMNOM POKLESE OBJEMU ALEBO ÚROVNE ČINNOSTI SÚVISIACICH S AKTÍVOM ALEBO ZÁVÄZKOM

| B37 | Na reálnu hodnotu aktíva alebo záväzku môže mať vplyv, keď došlo k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s týmto aktívom alebo záväzkom v porovnaní s bežnou trhovou aktivitou s týmto aktívom alebo záväzkom (alebo podobnými aktívami alebo záväzkami). Na určenie toho, či na základe dostupných dôkazov došlo k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s daným aktívom alebo záväzkom, účtovná jednotka zhodnotí význam a relevantnosť faktorov, ako napríklad:






  a) | je málo nových transakcií, |
| --- | --- | --- |

B37

Na reálnu hodnotu aktíva alebo záväzku môže mať vplyv, keď došlo k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s týmto aktívom alebo záväzkom v porovnaní s bežnou trhovou aktivitou s týmto aktívom alebo záväzkom (alebo podobnými aktívami alebo záväzkami). Na určenie toho, či na základe dostupných dôkazov došlo k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s daným aktívom alebo záväzkom, účtovná jednotka zhodnotí význam a relevantnosť faktorov, ako napríklad:

a)

je málo nových transakcií,

| b) | kotácie cien nie sú zostavené použitím aktuálnych informácií, |
| --- | --- |

b)

kotácie cien nie sú zostavené použitím aktuálnych informácií,

| c) | kotácie cien sa buď v priebehu času alebo medzi tvorcami trhov značne líšia (napr. medzi niektorými trhmi so sprostredkovanými obchodmi), |
| --- | --- |

c)

kotácie cien sa buď v priebehu času alebo medzi tvorcami trhov značne líšia (napr. medzi niektorými trhmi so sprostredkovanými obchodmi),

| d) | indexy, ktoré predtým vykazovali vysokú koreláciu s reálnymi hodnotami aktíva alebo záväzku, preukázateľne nevykazujú koreláciu s nedávnymi ukazovateľmi reálnej hodnoty daného aktíva alebo záväzku, |
| --- | --- |

d)

indexy, ktoré predtým vykazovali vysokú koreláciu s reálnymi hodnotami aktíva alebo záväzku, preukázateľne nevykazujú koreláciu s nedávnymi ukazovateľmi reálnej hodnoty daného aktíva alebo záväzku,

| e) | došlo k výraznému zvýšeniu prémie za predpokladané riziko likvidity, výnosov alebo ukazovateľov výkonnosti (ako sú miera nesplácania dlhov alebo závažnosť strát) pri zaznamenaných transakciách alebo kótovaných cenách v porovnaní s odhadom účtovnej jednotky o očakávaných peňažných tokoch, berúc do úvahy všetky údaje dostupné na trhu o úverom riziku pre dané aktívum alebo záväzok a ďalších rizikách neplnenia, |
| --- | --- |

e)

došlo k výraznému zvýšeniu prémie za predpokladané riziko likvidity, výnosov alebo ukazovateľov výkonnosti (ako sú miera nesplácania dlhov alebo závažnosť strát) pri zaznamenaných transakciách alebo kótovaných cenách v porovnaní s odhadom účtovnej jednotky o očakávaných peňažných tokoch, berúc do úvahy všetky údaje dostupné na trhu o úverom riziku pre dané aktívum alebo záväzok a ďalších rizikách neplnenia,

| f) | existuje široké pásmo ponuka – dopyt alebo významné rozšírenie pásma ponuka – dopyt, |
| --- | --- |

f)

existuje široké pásmo ponuka – dopyt alebo významné rozšírenie pásma ponuka – dopyt,

| g) | existuje významný pokles aktivity alebo neexistuje trh pre nové emisie (t. j. primárny trh) pre aktívum alebo záväzok alebo podobné aktíva alebo záväzky, |
| --- | --- |

g)

existuje významný pokles aktivity alebo neexistuje trh pre nové emisie (t. j. primárny trh) pre aktívum alebo záväzok alebo podobné aktíva alebo záväzky,

| h) | verejne dostupných je len málo informácií (napr. o transakciách, ktoré sa uskutočňujú na organizovanom trhu). |
| --- | --- |

h)

verejne dostupných je len málo informácií (napr. o transakciách, ktoré sa uskutočňujú na organizovanom trhu).

| B38 | Ak účtovná jednotka dospeje k záveru, že došlo k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s týmto aktívom alebo záväzkom v porovnaní s bežnou trhovou aktivitou s týmto aktívom alebo záväzkom (alebo podobnými aktívami alebo záväzkami), je potrebná ďalšia analýza transakcií alebo kótovaných cien. Samotný pokles objemu alebo úrovne aktivity nemusí znamenať, že transakčná cena alebo kótovaná cena nepredstavujú reálnu hodnotu alebo že transakcia na danom trhu nie je riadna. Keď však účtovná jednotka zistí, že transakcia alebo kótovaná cena nepredstavuje reálnu hodnotu (napr. môžu existovať transakcie, ktoré nie sú obvykle), bude potrebná úprava transakcií alebo kótovaných cien, ak účtovná jednotka použije tieto ceny ako základ pre oceňovanie reálnou hodnotou a táto úprava môže byť významná pre ocenenie reálnou hodnotou ako celok. Úpravy môžu byť potrebné aj za iných okolností (napr. keď si cena za podobné aktívum vyžaduje významnú úpravu, aby bola porovnateľná s oceňovaným aktívom alebo keď je cena zastaraná). |
| --- | --- |

B38

Ak účtovná jednotka dospeje k záveru, že došlo k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s týmto aktívom alebo záväzkom v porovnaní s bežnou trhovou aktivitou s týmto aktívom alebo záväzkom (alebo podobnými aktívami alebo záväzkami), je potrebná ďalšia analýza transakcií alebo kótovaných cien. Samotný pokles objemu alebo úrovne aktivity nemusí znamenať, že transakčná cena alebo kótovaná cena nepredstavujú reálnu hodnotu alebo že transakcia na danom trhu nie je riadna. Keď však účtovná jednotka zistí, že transakcia alebo kótovaná cena nepredstavuje reálnu hodnotu (napr. môžu existovať transakcie, ktoré nie sú obvykle), bude potrebná úprava transakcií alebo kótovaných cien, ak účtovná jednotka použije tieto ceny ako základ pre oceňovanie reálnou hodnotou a táto úprava môže byť významná pre ocenenie reálnou hodnotou ako celok. Úpravy môžu byť potrebné aj za iných okolností (napr. keď si cena za podobné aktívum vyžaduje významnú úpravu, aby bola porovnateľná s oceňovaným aktívom alebo keď je cena zastaraná).

| B39 | V tomto IFRS sa nepredpisuje metodika pre uskutočňovanie významných úprav transakcií alebo kótovaných cien. Diskusia k používaniu techník oceňovania pri oceňovaní reálnou hodnotou je v odsekoch 61 až 66 a B5 až B11. Bez ohľadu na použitú techniku oceňovania účtovná jednotka zahrnie vhodné úpravy o riziká vrátane rizikovej prémie odrážajúcej sumu, ktorú by účastníci trhu požadovali ako kompenzáciu za neistotu spojenú s hotovostnými tokmi súvisiacimi s aktívom alebo záväzkom (pozri odsek B17). Inak ocenenie nepredstavuje reálnu hodnotu verne. V niektorých prípadoch by mohlo byť ťažké určiť vhodnú úpravu o riziko. Samotný stupeň obtiažnosti však nie je dostatočným dôvodom na vylúčenie úpravy o riziko. Úprava o riziko musí odrážať riadnu transakciu medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok. |
| --- | --- |

B39

V tomto IFRS sa nepredpisuje metodika pre uskutočňovanie významných úprav transakcií alebo kótovaných cien. Diskusia k používaniu techník oceňovania pri oceňovaní reálnou hodnotou je v odsekoch 61 až 66 a B5 až B11. Bez ohľadu na použitú techniku oceňovania účtovná jednotka zahrnie vhodné úpravy o riziká vrátane rizikovej prémie odrážajúcej sumu, ktorú by účastníci trhu požadovali ako kompenzáciu za neistotu spojenú s hotovostnými tokmi súvisiacimi s aktívom alebo záväzkom (pozri odsek B17). Inak ocenenie nepredstavuje reálnu hodnotu verne. V niektorých prípadoch by mohlo byť ťažké určiť vhodnú úpravu o riziko. Samotný stupeň obtiažnosti však nie je dostatočným dôvodom na vylúčenie úpravy o riziko. Úprava o riziko musí odrážať riadnu transakciu medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok.

| B40 | Keď dôjde k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s aktívom alebo záväzkom, môže byť vhodná zmena techniky oceňovania alebo použitie kombinovaných techník oceňovania (napr. použitie trhovej metódy a techniky súčasnej hodnoty). Pri vážení náznakov reálnej hodnoty, ktoré sú výsledkom použitia kombinovaných techník oceňovania, účtovná jednotka posúdi primeranosť intervalu ocenení reálnou hodnotou. Cieľom je určiť bod z intervalu hodnôt, ktorý najlepšie zodpovedá reálnej hodnote za bežných trhových okolností. Široký interval ocenení reálnou hodnotou môže naznačovať, že je potrebná ďalšia analýza. |
| --- | --- |

B40

Keď dôjde k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s aktívom alebo záväzkom, môže byť vhodná zmena techniky oceňovania alebo použitie kombinovaných techník oceňovania (napr. použitie trhovej metódy a techniky súčasnej hodnoty). Pri vážení náznakov reálnej hodnoty, ktoré sú výsledkom použitia kombinovaných techník oceňovania, účtovná jednotka posúdi primeranosť intervalu ocenení reálnou hodnotou. Cieľom je určiť bod z intervalu hodnôt, ktorý najlepšie zodpovedá reálnej hodnote za bežných trhových okolností. Široký interval ocenení reálnou hodnotou môže naznačovať, že je potrebná ďalšia analýza.

| B41 | Dokonca aj keď došlo k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s aktívom alebo záväzkom, cieľ oceňovania reálnou hodnotou ostáva rovnaký. Reálna hodnota je cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo by sa zaplatila za prevod záväzku pri riadnej transakcii (t. j. nie pri nútenej likvidácii alebo exekučnom predaji) medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok. |
| --- | --- |

B41

Dokonca aj keď došlo k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s aktívom alebo záväzkom, cieľ oceňovania reálnou hodnotou ostáva rovnaký. Reálna hodnota je cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo by sa zaplatila za prevod záväzku pri riadnej transakcii (t. j. nie pri nútenej likvidácii alebo exekučnom predaji) medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok.

| B42 | Odhad ceny, za ktorú by účastníci trhu boli ochotní uskutočniť transakciu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok, keď došlo k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s aktívom alebo záväzkom, závisí od skutočností a okolností k dátumu ocenenia a vyžaduje si posúdenie. Úmysel účtovnej jednotky vlastniť aktívum alebo uhradiť alebo inak splniť záväzok nie je pri oceňovaní reálnou hodnotou dôležitý, pretože oceňovanie reálnou hodnotou je trhové oceňovanie, a nie oceňovanie na úrovni individuálnej účtovnej jednotky. |
| --- | --- |

B42

Odhad ceny, za ktorú by účastníci trhu boli ochotní uskutočniť transakciu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok, keď došlo k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s aktívom alebo záväzkom, závisí od skutočností a okolností k dátumu ocenenia a vyžaduje si posúdenie. Úmysel účtovnej jednotky vlastniť aktívum alebo uhradiť alebo inak splniť záväzok nie je pri oceňovaní reálnou hodnotou dôležitý, pretože oceňovanie reálnou hodnotou je trhové oceňovanie, a nie oceňovanie na úrovni individuálnej účtovnej jednotky.

Identifikácia transakcií, ktoré nie sú riadne

| B43 | Rozhodnutie, či je transakcia riadna (alebo nie je riadna) je ťažšie, ak došlo k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s aktívom alebo záväzkom v porovnaní s bežnou trhovou aktivitou s aktívom alebo záväzkom (alebo podobnými aktívami alebo záväzkami). Za takých okolností nie je vhodné dospieť k záveru, že všetky transakcie na tomto trhu nie sú riadne (t. j. nútená likvidácia alebo exekučný predaj). Medzi okolnosti, ktoré môžu naznačovať, že transakcia nie je riadna, patria:






  a) | Neexistovalo primerané pôsobenie na trhu počas určitého obdobia pred dátumom ocenenia s cieľom umožniť marketingové činnosti, ktoré sú bežné alebo obvyklé pre transakcie s takýmito aktívami alebo záväzkami za bežných trhových podmienok. |
| --- | --- | --- |

B43

Rozhodnutie, či je transakcia riadna (alebo nie je riadna) je ťažšie, ak došlo k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s aktívom alebo záväzkom v porovnaní s bežnou trhovou aktivitou s aktívom alebo záväzkom (alebo podobnými aktívami alebo záväzkami). Za takých okolností nie je vhodné dospieť k záveru, že všetky transakcie na tomto trhu nie sú riadne (t. j. nútená likvidácia alebo exekučný predaj). Medzi okolnosti, ktoré môžu naznačovať, že transakcia nie je riadna, patria:

a)

Neexistovalo primerané pôsobenie na trhu počas určitého obdobia pred dátumom ocenenia s cieľom umožniť marketingové činnosti, ktoré sú bežné alebo obvyklé pre transakcie s takýmito aktívami alebo záväzkami za bežných trhových podmienok.

| b) | Existovalo bežné a obvyklé marketingové obdobie, ale predávajúci ponúkol aktívum alebo záväzok jedinému účastníkovi trhu. |
| --- | --- |

b)

Existovalo bežné a obvyklé marketingové obdobie, ale predávajúci ponúkol aktívum alebo záväzok jedinému účastníkovi trhu.

| c) | Predávajúci je v konkurznom konaní alebo v nútenej správe alebo mu konkurzné konanie alebo nútená správa hrozí (t. j. predávajúci má ťažkosti). |
| --- | --- |

c)

Predávajúci je v konkurznom konaní alebo v nútenej správe alebo mu konkurzné konanie alebo nútená správa hrozí (t. j. predávajúci má ťažkosti).

| d) | Predávajúci bol povinný predať, aby splnil regulačné alebo právne požiadavky (t. j. predávajúci bol nútený). |
| --- | --- |

d)

Predávajúci bol povinný predať, aby splnil regulačné alebo právne požiadavky (t. j. predávajúci bol nútený).

| e) | Transakčná cena je nerelevantná v porovnaní s ostatnými nedávnymi transakciami s rovnakým alebo podobným aktívom alebo záväzkom. |
| --- | --- |

e)

Transakčná cena je nerelevantná v porovnaní s ostatnými nedávnymi transakciami s rovnakým alebo podobným aktívom alebo záväzkom.

Účtovná jednotka vyhodnotí okolnosti, aby určila, či je pod váhou dostupných dôkazov transakcia riadna.

| B44 | Účtovná jednotka pri oceňovaní reálnou hodnotou alebo odhade prémií za trhové riziká posúdi:






  a) | Ak dôkazy naznačujú, že transakcia nie je riadna, účtovná jednotka priradí transakčnej cene malú alebo žiadnu váhu (v porovnaní s ostatnými ukazovateľmi reálnej hodnoty). |
| --- | --- | --- |

B44

Účtovná jednotka pri oceňovaní reálnou hodnotou alebo odhade prémií za trhové riziká posúdi:

a)

Ak dôkazy naznačujú, že transakcia nie je riadna, účtovná jednotka priradí transakčnej cene malú alebo žiadnu váhu (v porovnaní s ostatnými ukazovateľmi reálnej hodnoty).

| b) | Ak dôkazy naznačujú, že transakcia je riadna, účtovná jednotka túto transakčnú cenu zohľadní. Výška váhy priradenej tejto transakčnej cene bude v porovnaní s ostatnými ukazovateľmi reálnej hodnoty závisieť od skutočností a okolností, ako sú:






  i) | objem transakcie, |
| --- | --- | --- |

b)

Ak dôkazy naznačujú, že transakcia je riadna, účtovná jednotka túto transakčnú cenu zohľadní. Výška váhy priradenej tejto transakčnej cene bude v porovnaní s ostatnými ukazovateľmi reálnej hodnoty závisieť od skutočností a okolností, ako sú:

i)

objem transakcie,

| ii) | porovnateľnosť transakcie s oceňovaným aktívom alebo záväzkom, |
| --- | --- |

ii)

porovnateľnosť transakcie s oceňovaným aktívom alebo záväzkom,

| iii) | blízkosť transakcie k dátumu oceňovania. |
| --- | --- |

iii)

blízkosť transakcie k dátumu oceňovania.

| c) | Ak účtovná jednotka nemá dostatok informácií na vyvodenie záveru, či je transakcia riadna, zohľadní transakčnú cenu. Transakčná cena však nemusí predstavovať reálnu hodnotu (t. j. transakčná cena nie je nevyhnutne jediným alebo prvotným základom pre ocenenie reálnou hodnotou alebo odhad prémií za trhové riziká). Keď účtovná jednotka nemá dostatok informácií na vyvodenie záveru, či je transakcia riadna, účtovná jednotka priradí týmto transakciám menšiu váhu v porovnaní s ostatnými transakciami, o ktorých sa vie, že sú riadne. |
| --- | --- |

c)

Ak účtovná jednotka nemá dostatok informácií na vyvodenie záveru, či je transakcia riadna, zohľadní transakčnú cenu. Transakčná cena však nemusí predstavovať reálnu hodnotu (t. j. transakčná cena nie je nevyhnutne jediným alebo prvotným základom pre ocenenie reálnou hodnotou alebo odhad prémií za trhové riziká). Keď účtovná jednotka nemá dostatok informácií na vyvodenie záveru, či je transakcia riadna, účtovná jednotka priradí týmto transakciám menšiu váhu v porovnaní s ostatnými transakciami, o ktorých sa vie, že sú riadne.

Účtovná jednotka nemusí vynaložiť maximálne úsilie na určenie, či je transakcia riadna, ale nesmie ignorovať informácie, ktoré sú primerane dostupné. Keď je účtovná jednotka stranou transakcie, predpokladá sa, že má dostatok informácií na vyvodenie záveru, či je transakcia riadna.

Používanie kótovaných cien poskytnutých tretími stranami

| B45 | V tomto IFRS sa nevylučuje požitie kótovaných cien poskytnutých tretími stranami, ako sú útvary cenotvorby alebo sprostredkovatelia, ak účtovná jednotka zistí, že kótované ceny poskytnuté týmito stranami sú určené v súlade s týmto IFRS. |
| --- | --- |

B45

V tomto IFRS sa nevylučuje požitie kótovaných cien poskytnutých tretími stranami, ako sú útvary cenotvorby alebo sprostredkovatelia, ak účtovná jednotka zistí, že kótované ceny poskytnuté týmito stranami sú určené v súlade s týmto IFRS.

| B46 | Keď dôjde k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s aktívom alebo záväzkom, účtovná jednotka zhodnotí, či sú kótované ceny poskytnuté tretími stranami stanovené použitím aktuálnych informácií, ktoré odrážajú riadne transakcie, alebo techniky oceňovania, ktorá odráža predpoklady účastníkov trhu (vrátane predpokladov o riziku). Pri vážení kótovanej ceny ako vstupu do oceňovania reálnou hodnotou účtovná jednotka priradí nižšiu váhu (v porovnaní s ostatnými ukazovateľmi reálnej hodnoty, ktoré odrážajú výsledky transakcií) pre kotácie, ktoré neodrážajú výsledok transakcií. |
| --- | --- |

B46

Keď dôjde k významnému poklesu objemu alebo úrovne aktivity s aktívom alebo záväzkom, účtovná jednotka zhodnotí, či sú kótované ceny poskytnuté tretími stranami stanovené použitím aktuálnych informácií, ktoré odrážajú riadne transakcie, alebo techniky oceňovania, ktorá odráža predpoklady účastníkov trhu (vrátane predpokladov o riziku). Pri vážení kótovanej ceny ako vstupu do oceňovania reálnou hodnotou účtovná jednotka priradí nižšiu váhu (v porovnaní s ostatnými ukazovateľmi reálnej hodnoty, ktoré odrážajú výsledky transakcií) pre kotácie, ktoré neodrážajú výsledok transakcií.

| B47 | Pri vážení dostupných dôkazov sa okrem toho zohľadní povaha kotácie (napr. či je kotácia orientačnou cenou alebo záväznou ponukou), pričom väčšia váha sa priradí kotáciám poskytnutým tretími stranami, ktoré predstavujú záväzné ponuky. |
| --- | --- |

B47

Pri vážení dostupných dôkazov sa okrem toho zohľadní povaha kotácie (napr. či je kotácia orientačnou cenou alebo záväznou ponukou), pričom väčšia váha sa priradí kotáciám poskytnutým tretími stranami, ktoré predstavujú záväzné ponuky.

Dodatok C

Dátum účinnosti a prechodné ustanovenia

Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť tohto IFRS a má rovnakú platnosť, ako ostatné časti tohto IFRS.

| C1 | Účtovná jednotka uplatňuje tento IFRS na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2013 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje tento IFRS na skoršie obdobie, túto skutočnosť zverejní. |
| --- | --- |

C1

Účtovná jednotka uplatňuje tento IFRS na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2013 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje tento IFRS na skoršie obdobie, túto skutočnosť zverejní.

| C2 | Tento IFRS sa uplatňuje prospektívne od začiatku ročného obdobia, v ktorom sa uplatnil po prvýkrát. |
| --- | --- |

C2

Tento IFRS sa uplatňuje prospektívne od začiatku ročného obdobia, v ktorom sa uplatnil po prvýkrát.

| C3 | Požiadavky tohto IFRS na zverejňovanie sa nemusia uplatňovať v porovnávacích informáciách poskytovaných za obdobia pred prvým uplatnením tohto IFRS. |
| --- | --- |

C3

Požiadavky tohto IFRS na zverejňovanie sa nemusia uplatňovať v porovnávacích informáciách poskytovaných za obdobia pred prvým uplatnením tohto IFRS.

Dodatok D

Zmeny a doplnenia iných IFRS

V tomto dodatku sú uvedené zmeny a doplnenia iných IFRS, ktoré sú dôsledkom toho, že rada vydala IFRS 13. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ročné obdobia začínajúce sa 1. januára 2013 alebo neskôr. Ak účtovná jednotka uplatní IFRS 13 na skoršie obdobie, uplatní v tom skoršom období aj tieto zmeny a doplnenia. V zmenených a doplnených odsekoch je nový text podčiarknutý a vypustený text je preškrtnutý.

ZMENA DEFINÍCIE

| D1 | V IFRS 1, 3 až 5 a 9 (vydaných v októbri 2010) sa definícia reálnej hodnoty nahrádza takto:

  Reálna hodnota je cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo bola zaplatená za prevod záväzku pri riadnej transakcii medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia. (Pozri IFRS 13.)
  V IFRS 2, 16, 18 až 21, 32 a 40 sa definícia reálnej hodnoty nahrádza takto:

  Reálna hodnota je cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo bola zaplatená za prevod záväzku pri riadnej transakcii medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia. (Pozri IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou.) |
| --- | --- |

D1

V IFRS 1, 3 až 5 a 9 (vydaných v októbri 2010) sa definícia reálnej hodnoty nahrádza takto:

Reálna hodnota je cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo bola zaplatená za prevod záväzku pri riadnej transakcii medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia. (Pozri IFRS 13.)

V IFRS 2, 16, 18 až 21, 32 a 40 sa definícia reálnej hodnoty nahrádza takto:

Reálna hodnota je cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo bola zaplatená za prevod záväzku pri riadnej transakcii medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia. (Pozri IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou.)

IFRS 1   
  Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného výkazníctva (v znení zmien a doplnení k septembru 2010)

| D2 | Odsek 19 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

D2

Odsek 19 sa vypúšťa.

| D3 | Dopĺňa sa tento odsek 39J:






  39J | Štandardom IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa vypustil odsek 19, doplnila sa definícia reálnej hodnoty do dodatku A a menia a dopĺňajú sa odseky D15 a D20. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D3

Dopĺňa sa tento odsek 39J:

39J

Štandardom IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa vypustil odsek 19, doplnila sa definícia reálnej hodnoty do dodatku A a menia a dopĺňajú sa odseky D15 a D20. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

| D4 | Odseky D15 a D20 sa menia a dopĺňajú takto:






  D15 | Ak prvouplatňovateľ oceňuje takúto investíciu obstarávacou cenou v súlade s IAS 27, ocení túto investíciu vo svojom samostatnom otváracom výkaze o finančnej situácii podľa IFRS jednou z týchto súm:
  ...






  b) | reprodukčná cena. Reprodukčná cena takejto investície musí byť jej:






  i) | reálna hodnota k dátumu prechodu účtovnej jednotky na IFRS v jej samostatnej účtovnej závierke, alebo
  ... |
| --- | --- | --- | --- | --- |

D4

Odseky D15 a D20 sa menia a dopĺňajú takto:

D15

Ak prvouplatňovateľ oceňuje takúto investíciu obstarávacou cenou v súlade s IAS 27, ocení túto investíciu vo svojom samostatnom otváracom výkaze o finančnej situácii podľa IFRS jednou z týchto súm:

...

b)

reprodukčná cena. Reprodukčná cena takejto investície musí byť jej:

i)

reálna hodnota k dátumu prechodu účtovnej jednotky na IFRS v jej samostatnej účtovnej závierke, alebo

...

| D20 | Bez ohľadu na požiadavky odsekov 7 a 9 účtovná jednotka môže uplatniť požiadavky uvedené v odseku AG76 písm. a) štandardu IAS 39 jedným z týchto spôsobov:
  ... |
| --- | --- |

D20

Bez ohľadu na požiadavky odsekov 7 a 9 účtovná jednotka môže uplatniť požiadavky uvedené v odseku AG76 písm. a) štandardu IAS 39 jedným z týchto spôsobov:

...

IFRS 2   
  Platby na základe podielov

| D5 | Dopĺňa sa tento odsek 6A:






  6A | V tomto IFRS sa používa pojem „reálna hodnota“ spôsobom, ktorý sa líši v určitých ohľadoch od definície reálnej hodnoty v štandarde IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou. Preto pri uplatňovaní IFRS 2 účtovná jednotka ocení reálnu hodnotu v súlade s týmto IFRS, a nie so štandardom IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D5

Dopĺňa sa tento odsek 6A:

6A

V tomto IFRS sa používa pojem „reálna hodnota“ spôsobom, ktorý sa líši v určitých ohľadoch od definície reálnej hodnoty v štandarde IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou. Preto pri uplatňovaní IFRS 2 účtovná jednotka ocení reálnu hodnotu v súlade s týmto IFRS, a nie so štandardom IFRS 13.

IFRS 3   
  Podnikové kombinácie

| D6 | Odseky 20, 29, 33 a 47 sa menia a dopĺňajú takto:






  20 | V odsekoch 24 až 31 sa ustanovujú typy identifikovateľných aktív a záväzkov, v ktorých sú zahrnuté položky, pre ktoré sa v tomto IFRS poskytujú obmedzené výnimky zo zásady oceňovania. |
| --- | --- | --- |

D6

Odseky 20, 29, 33 a 47 sa menia a dopĺňajú takto:

20

V odsekoch 24 až 31 sa ustanovujú typy identifikovateľných aktív a záväzkov, v ktorých sú zahrnuté položky, pre ktoré sa v tomto IFRS poskytujú obmedzené výnimky zo zásady oceňovania.

| 29 | Nadobúdateľ oceňuje hodnotu znovunadobudnutého práva, vykázaného ako nehmotný majetok, na základe zostávajúcej doby vyplývajúcej z príslušnej zmluvy bez ohľadu na to, či by účastníci trhu pri oceňovaní jeho reálnej hodnoty zvažovali možné obnovenia zmlúv. Príslušný návod na uplatňovanie je v odsekoch B35 a B36. |
| --- | --- |

29

Nadobúdateľ oceňuje hodnotu znovunadobudnutého práva, vykázaného ako nehmotný majetok, na základe zostávajúcej doby vyplývajúcej z príslušnej zmluvy bez ohľadu na to, či by účastníci trhu pri oceňovaní jeho reálnej hodnoty zvažovali možné obnovenia zmlúv. Príslušný návod na uplatňovanie je v odsekoch B35 a B36.

| 33 | ... Na stanovenie výšky goodwillu v podnikovej kombinácii, pri ktorej nedošlo k prevodu plnenia, nadobúdateľ použije reálnu hodnotu nadobúdateľovho podielu v nadobúdanom subjekte k dátumu nadobudnutia namiesto reálnej hodnoty prevedeného plnenia k dátumu nadobudnutia [odsek 32 písm. a) bod i)]. ... |
| --- | --- |

33

... Na stanovenie výšky goodwillu v podnikovej kombinácii, pri ktorej nedošlo k prevodu plnenia, nadobúdateľ použije reálnu hodnotu nadobúdateľovho podielu v nadobúdanom subjekte k dátumu nadobudnutia namiesto reálnej hodnoty prevedeného plnenia k dátumu nadobudnutia [odsek 32 písm. a) bod i)]. ...

| 47 | ... Napríklad, pokiaľ nie je možné identifikovať ovplyvňujúcu udalosť, ktorá zmenila reálnu hodnotu, predaj aktíva tretej osobe krátko po dátume nadobudnutia za sumu, ktorá sa významne líši od jeho reálnej hodnoty ocenenej k tomuto dátumu, pravdepodobne naznačuje chybu v predbežnej sume. |
| --- | --- |

47

... Napríklad, pokiaľ nie je možné identifikovať ovplyvňujúcu udalosť, ktorá zmenila reálnu hodnotu, predaj aktíva tretej osobe krátko po dátume nadobudnutia za sumu, ktorá sa významne líši od jeho reálnej hodnoty ocenenej k tomuto dátumu, pravdepodobne naznačuje chybu v predbežnej sume.

| D7 | Dopĺňa sa tento odsek 64F:






  64F | IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji sa 2011, sa zmenili a doplnili odseky 20, 29, 33, 47, zmenila a doplnila definícia reálnej hodnoty v dodatku A a menia a dopĺňajú sa odseky B22, B40, B43 až B46, B49 a B64. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D7

Dopĺňa sa tento odsek 64F:

64F

IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji sa 2011, sa zmenili a doplnili odseky 20, 29, 33, 47, zmenila a doplnila definícia reálnej hodnoty v dodatku A a menia a dopĺňajú sa odseky B22, B40, B43 až B46, B49 a B64. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

| D8 | V dodatku B sa odseky B22 a B40, B43 až B46, B49 a B64 menia a dopĺňajú takto:






  B22 | Pretože konsolidovaná účtovná závierka vyjadruje pokračovanie účtovnej závierky spoločnosti, ktorá je z právneho hľadiska dcérskou spoločnosťou, s výnimkou jej kapitálovej štruktúry, konsolidovaná účtovná závierka odzrkadľuje:
  ...






  d) | sumu vykázanú ako vydané podiely na vlastnom imaní v konsolidovanej účtovnej závierke, určenú pripočítaním vydaných podielov na vlastnom imaní spoločnosti, ktorá je z právneho hľadiska dcérskou spoločnosťou (účtovný nadobúdateľ), ktoré sú bezprostredne pred podnikovou kombináciou v obehu, k reálnej hodnote spoločnosti, ktorá je z právneho hľadiska materskou spoločnosťou (účtovný nadobúdaný subjekt). Avšak, |
| --- | --- | --- | --- |

D8

V dodatku B sa odseky B22 a B40, B43 až B46, B49 a B64 menia a dopĺňajú takto:

B22

Pretože konsolidovaná účtovná závierka vyjadruje pokračovanie účtovnej závierky spoločnosti, ktorá je z právneho hľadiska dcérskou spoločnosťou, s výnimkou jej kapitálovej štruktúry, konsolidovaná účtovná závierka odzrkadľuje:

...

d)

sumu vykázanú ako vydané podiely na vlastnom imaní v konsolidovanej účtovnej závierke, určenú pripočítaním vydaných podielov na vlastnom imaní spoločnosti, ktorá je z právneho hľadiska dcérskou spoločnosťou (účtovný nadobúdateľ), ktoré sú bezprostredne pred podnikovou kombináciou v obehu, k reálnej hodnote spoločnosti, ktorá je z právneho hľadiska materskou spoločnosťou (účtovný nadobúdaný subjekt). Avšak,

...

| B40 | Kritériá identifikovateľnosti určujú, či sa nehmotný majetok vykáže oddelene od goodwillu. Kritériá však neposkytujú návod na oceňovanie nehmotného majetku reálnou hodnotou, ani neobmedzujú predpoklady použité pri oceňovaní nehmotného majetku reálnou hodnotou. Napríklad, nadobúdateľ by mohol brať do úvahy predpoklady, ktoré by pri oceňovaní reálnej hodnoty použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny nehmotného majetku, ako sú očakávania budúcich obnovení zmlúv. ... |
| --- | --- |

B40

Kritériá identifikovateľnosti určujú, či sa nehmotný majetok vykáže oddelene od goodwillu. Kritériá však neposkytujú návod na oceňovanie nehmotného majetku reálnou hodnotou, ani neobmedzujú predpoklady použité pri oceňovaní nehmotného majetku reálnou hodnotou. Napríklad, nadobúdateľ by mohol brať do úvahy predpoklady, ktoré by pri oceňovaní reálnej hodnoty použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny nehmotného majetku, ako sú očakávania budúcich obnovení zmlúv. ...

| B43 | Nadobúdať môže mať v úmysle nevyužiť nadobudnuté nefinančné aktívum alebo môže mať v úmysle nevyužiť aktívum maximálne a čo najlepšie, aby chránil svoje konkurenčné postavenie alebo z iných dôvodov. Môže sa napríklad stať, že nadobúdateľ plánuje využiť nadobudnutý nehmotný majetok z výskumu a vývoja na svoju ochranu tým, že zabráni iným, aby ho využívali. Napriek tomu nadobúdateľ oceňuje nefinančné aktívum reálnou hodnotou predpokladajúc maximálne a najlepšie využitie účastníkmi na trhu v súlade s vhodným predpokladom oceňovania tak na začiatku, ako aj pri oceňovaní reálnou hodnotou zníženou o náklady na vyradenie aktíva pri následných testovaniach zníženia hodnoty. |
| --- | --- |

B43

Nadobúdať môže mať v úmysle nevyužiť nadobudnuté nefinančné aktívum alebo môže mať v úmysle nevyužiť aktívum maximálne a čo najlepšie, aby chránil svoje konkurenčné postavenie alebo z iných dôvodov. Môže sa napríklad stať, že nadobúdateľ plánuje využiť nadobudnutý nehmotný majetok z výskumu a vývoja na svoju ochranu tým, že zabráni iným, aby ho využívali. Napriek tomu nadobúdateľ oceňuje nefinančné aktívum reálnou hodnotou predpokladajúc maximálne a najlepšie využitie účastníkmi na trhu v súlade s vhodným predpokladom oceňovania tak na začiatku, ako aj pri oceňovaní reálnou hodnotou zníženou o náklady na vyradenie aktíva pri následných testovaniach zníženia hodnoty.

| B44 | V tomto IFRS sa nadobúdateľovi umožňuje oceňovať nekontrolný podiel v nadobúdanom subjekte jeho reálnou hodnotou k dátumu nadobudnutia. Niekedy bude nadobúdateľ schopný oceniť nekontrolný podiel reálnou hodnotou k dátumu nadobudnutia na základe kótovaných cien na aktívnych trhoch pre podiely na vlastnom imaní (t. j. tých, ktoré nemá v držbe nadobúdateľ). V iných situáciách však nebude k dispozícii kótovaná cena na aktívnych trhoch pre podiely na vlastnom imaní. V takýchto situáciách by nadobúdateľ ocenil nekontrolný podiel reálnou hodnotou s použitím iných techník oceňovania. |
| --- | --- |

B44

V tomto IFRS sa nadobúdateľovi umožňuje oceňovať nekontrolný podiel v nadobúdanom subjekte jeho reálnou hodnotou k dátumu nadobudnutia. Niekedy bude nadobúdateľ schopný oceniť nekontrolný podiel reálnou hodnotou k dátumu nadobudnutia na základe kótovaných cien na aktívnych trhoch pre podiely na vlastnom imaní (t. j. tých, ktoré nemá v držbe nadobúdateľ). V iných situáciách však nebude k dispozícii kótovaná cena na aktívnych trhoch pre podiely na vlastnom imaní. V takýchto situáciách by nadobúdateľ ocenil nekontrolný podiel reálnou hodnotou s použitím iných techník oceňovania.

| B45 | Reálne hodnoty podielov nadobúdateľa v nadobúdanom subjekte a nekontrolného podielu v prepočte na jednu akciu by sa mohli líšiť. Hlavným rozdielom je pravdepodobne zahrnutie prémie za ovládanie v reálnej hodnote podielu nadobúdateľa v nadobúdanom subjekte na jednu akciu, alebo naopak, zahrnutie diskontu za neexistenciu ovládania (nazývaného aj diskont za nekontrolný podiel) v reálnej hodnote nekontrolného podielu na jednu akciu, ak by účastníci trhu brali do úvahy takúto prémiu alebo diskont pri stanovovaní ceny nekontrolného podielu. |
| --- | --- |

B45

Reálne hodnoty podielov nadobúdateľa v nadobúdanom subjekte a nekontrolného podielu v prepočte na jednu akciu by sa mohli líšiť. Hlavným rozdielom je pravdepodobne zahrnutie prémie za ovládanie v reálnej hodnote podielu nadobúdateľa v nadobúdanom subjekte na jednu akciu, alebo naopak, zahrnutie diskontu za neexistenciu ovládania (nazývaného aj diskont za nekontrolný podiel) v reálnej hodnote nekontrolného podielu na jednu akciu, ak by účastníci trhu brali do úvahy takúto prémiu alebo diskont pri stanovovaní ceny nekontrolného podielu.

| B46 | V podnikovej kombinácii uskutočnenej bez prevodu plnenia musí nadobúdateľ na účely ocenenia goodwillu alebo zisku z výhodnej kúpy nahradiť reálnu hodnotu svojich podielov v nadobúdanom subjekte k dátumu nadobudnutia za reálnu hodnotu prevedeného plnenia k dátumu nadobudnutia (pozri odseky 32 až 34). |
| --- | --- |

B46

V podnikovej kombinácii uskutočnenej bez prevodu plnenia musí nadobúdateľ na účely ocenenia goodwillu alebo zisku z výhodnej kúpy nahradiť reálnu hodnotu svojich podielov v nadobúdanom subjekte k dátumu nadobudnutia za reálnu hodnotu prevedeného plnenia k dátumu nadobudnutia (pozri odseky 32 až 34).

| B49 | Ocenenie podielového združenia reálnou hodnotou by malo zahŕňať predpoklady, ktoré by si vytvorili účastníci trhu o budúcich členských úžitkoch, ako aj všetky ostatné relevantné predpoklady, ktoré by si vytvorili účastníci trhu o podielovom združení. Napríklad na ocenenie reálnej hodnoty podielového združenia sa môže použiť technika súčasnej hodnoty. Peňažné toky používané ako vstupy modelu by mali byť založené na očakávaných peňažných tokoch podielového združenia, ktoré budú pravdepodobne odzrkadľovať zľavy predstavujúce členské úžitky, ako sú znížené poplatky účtované za tovar alebo služby. |
| --- | --- |

B49

Ocenenie podielového združenia reálnou hodnotou by malo zahŕňať predpoklady, ktoré by si vytvorili účastníci trhu o budúcich členských úžitkoch, ako aj všetky ostatné relevantné predpoklady, ktoré by si vytvorili účastníci trhu o podielovom združení. Napríklad na ocenenie reálnej hodnoty podielového združenia sa môže použiť technika súčasnej hodnoty. Peňažné toky používané ako vstupy modelu by mali byť založené na očakávaných peňažných tokoch podielového združenia, ktoré budú pravdepodobne odzrkadľovať zľavy predstavujúce členské úžitky, ako sú znížené poplatky účtované za tovar alebo služby.

| B64 | Na splnenie cieľa uvedeného v odseku 59 nadobúdateľ zverejní tieto informácie o každej podnikovej kombinácii, ku ktorej došlo v priebehu obdobia vykazovania:
  ...






  f) | reálnu hodnotu celkového prevedeného plnenia k dátumu nadobudnutia a reálnu hodnotu každej hlavnej triedy plnenia k dátumu nadobudnutia, ako napríklad:
  ...






  iv) | podiely na vlastnom imaní nadobúdateľa vrátane počtu vydaných alebo vydateľných nástrojov alebo podielov a metóda ocenenia týchto nástrojov alebo podielov reálnou hodnotou; |
| --- | --- | --- | --- |

B64

Na splnenie cieľa uvedeného v odseku 59 nadobúdateľ zverejní tieto informácie o každej podnikovej kombinácii, ku ktorej došlo v priebehu obdobia vykazovania:

...

f)

reálnu hodnotu celkového prevedeného plnenia k dátumu nadobudnutia a reálnu hodnotu každej hlavnej triedy plnenia k dátumu nadobudnutia, ako napríklad:

...

iv)

podiely na vlastnom imaní nadobúdateľa vrátane počtu vydaných alebo vydateľných nástrojov alebo podielov a metóda ocenenia týchto nástrojov alebo podielov reálnou hodnotou;

...

| o) | pre každú podnikovú kombináciu, v rámci ktorej vlastní nadobúdateľ k dátumu nadobudnutia menej ako 100 percent podielov na vlastnom imaní v nadobúdanom subjekte:
  ...






  ii) | pre každý nekontrolný podiel v nadobúdanom subjekte ocenený reálnou hodnotou, techniku (techniky) oceňovania a významné vstupy použité pri oceňovaný tejto hodnoty. |
| --- | --- | --- |

o)

pre každú podnikovú kombináciu, v rámci ktorej vlastní nadobúdateľ k dátumu nadobudnutia menej ako 100 percent podielov na vlastnom imaní v nadobúdanom subjekte:

...

ii)

pre každý nekontrolný podiel v nadobúdanom subjekte ocenený reálnou hodnotou, techniku (techniky) oceňovania a významné vstupy použité pri oceňovaný tejto hodnoty.

...

IFRS 4   
  Poistné zmluvy

| D9 | Dopĺňa sa tento odsek 41E:






  41E | Štandardom IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v dodatku A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D9

Dopĺňa sa tento odsek 41E:

41E

Štandardom IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v dodatku A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IFRS 5   
  Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončenie činnosti

| D10 | Dopĺňa sa tento odsek 44H:






  44H | Štandardom IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v dodatku A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D10

Dopĺňa sa tento odsek 44H:

44H

Štandardom IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v dodatku A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IFRS 7   
  Finančné nástroje: zverejnenia (v znení zmien a doplnení z októbra 2009)

| D11 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D11

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D12 | Odsek 3 sa mení a dopĺňa takto:






  3 | Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:






  a) | ... v uvedených prípadoch účtovné jednotky uplatnia požiadavky tohto IFRS a pre na uvedené podiely oceňované reálnou hodnotou sa uplatní IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou. ... |
| --- | --- | --- | --- |

D12

Odsek 3 sa mení a dopĺňa takto:

3

Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:

a)

... v uvedených prípadoch účtovné jednotky uplatnia požiadavky tohto IFRS a pre na uvedené podiely oceňované reálnou hodnotou sa uplatní IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou. ...

...

| D13 | Odseky 27 až 27B sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D13

Odseky 27 až 27B sa vypúšťajú.

| D14 | Odsek 28 sa mení a dopĺňa takto:






  28 | V niektorých prípadoch účtovná jednotka nevykazuje zisk alebo stratu pri prvotnom vykázaní finančného aktíva alebo finančného záväzku, pretože reálna hodnota nie je ani preukázaná kótovanou cenou na aktívnom trhu pre identické aktívum alebo záväzok (t. j. vstup úrovne 1), ani založená na technike oceňovania, ktorá využíva len údaje z pozorovateľných trhov (pozri odsek AG76 štandardu IAS 39). V takých prípadoch účtovná jednotka zverejní podľa triedy finančného aktíva alebo finančného záväzku:






  a) | svoju účtovnú politiku na vykazovanie rozdielu medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou v hospodárskom výsledku s cieľom vyjadriť zmenu faktorov (vrátane času), ktoré by pri stanovení ceny aktíva alebo záväzku brali do úvahy účastníci trhu (pozri odsek AG76 písm. b) štandardu IAS 39),
  ... |
| --- | --- | --- | --- |

D14

Odsek 28 sa mení a dopĺňa takto:

28

V niektorých prípadoch účtovná jednotka nevykazuje zisk alebo stratu pri prvotnom vykázaní finančného aktíva alebo finančného záväzku, pretože reálna hodnota nie je ani preukázaná kótovanou cenou na aktívnom trhu pre identické aktívum alebo záväzok (t. j. vstup úrovne 1), ani založená na technike oceňovania, ktorá využíva len údaje z pozorovateľných trhov (pozri odsek AG76 štandardu IAS 39). V takých prípadoch účtovná jednotka zverejní podľa triedy finančného aktíva alebo finančného záväzku:

a)

svoju účtovnú politiku na vykazovanie rozdielu medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou v hospodárskom výsledku s cieľom vyjadriť zmenu faktorov (vrátane času), ktoré by pri stanovení ceny aktíva alebo záväzku brali do úvahy účastníci trhu (pozri odsek AG76 písm. b) štandardu IAS 39),

...

| c) | prečo účtovná jednotka dospela k záveru, že transakčná cena nebola najlepším dôkazom reálnej hodnoty vrátane opisu dôkazov, ktoré potvrdzujú túto reálnu hodnotu. |
| --- | --- |

c)

prečo účtovná jednotka dospela k záveru, že transakčná cena nebola najlepším dôkazom reálnej hodnoty vrátane opisu dôkazov, ktoré potvrdzujú túto reálnu hodnotu.

| D15 | Odsek 29 sa mení a dopĺňa takto:






  29 | Zverejnenia reálnej hodnoty sa nevyžadujú:
  ...






  b) | pri investícii do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1), alebo derivátoch naviazaných na takéto nástroje vlastného imania, ktorá je oceňovaná obstarávacou cenou v súlade so štandardom IAS 39, pretože jej reálna hodnota sa nedá spoľahlivo oceniť inak, alebo |
| --- | --- | --- | --- |

D15

Odsek 29 sa mení a dopĺňa takto:

29

Zverejnenia reálnej hodnoty sa nevyžadujú:

...

b)

pri investícii do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1), alebo derivátoch naviazaných na takéto nástroje vlastného imania, ktorá je oceňovaná obstarávacou cenou v súlade so štandardom IAS 39, pretože jej reálna hodnota sa nedá spoľahlivo oceniť inak, alebo

...

| D16 | Dopĺňa sa tento odsek 44P:






  44P | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa menia a dopĺňajú odseky 3, 28, 29, B4 a B26 a dodatok A a vypúšťajú sa odseky 27 až 27B. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D16

Dopĺňa sa tento odsek 44P:

44P

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa menia a dopĺňajú odseky 3, 28, 29, B4 a B26 a dodatok A a vypúšťajú sa odseky 27 až 27B. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

| D17 | V dodatku A sa mení a dopĺňa definícia iného cenového rizika takto:






  iné cenové riziko | Riziko, že reálna hodnota alebo budúce peňažné toky finančného nástroja budú kolísať z dôvodu zmien trhových cien (iných ako tie, ktoré vyplývajú z úrokového rizika alebo menového rizika) bez ohľadu na to, či sú tieto zmeny spôsobené faktormi špecifickými pre individuálny finančný nástroj alebo pre jeho emitenta, alebo faktormi ovplyvňujúcimi všetky podobné finančné nástroje, s ktorými sa obchoduje na trhu. |
| --- | --- | --- |

D17

V dodatku A sa mení a dopĺňa definícia iného cenového rizika takto:

iné cenové riziko

Riziko, že reálna hodnota alebo budúce peňažné toky finančného nástroja budú kolísať z dôvodu zmien trhových cien (iných ako tie, ktoré vyplývajú z úrokového rizika alebo menového rizika) bez ohľadu na to, či sú tieto zmeny spôsobené faktormi špecifickými pre individuálny finančný nástroj alebo pre jeho emitenta, alebo faktormi ovplyvňujúcimi všetky podobné finančné nástroje, s ktorými sa obchoduje na trhu.

IFRS 9   
  Finančné nástroje (vydaný v novembri 2009)

| D18 | Odsek 5.1.1 sa mení a dopĺňa takto:






  5.1.1 | Pri prvotnom vykázaní účtovná jednotka ocení finančné aktívum v jeho reálnej hodnote. V prípade, že finančné aktívum nie je oceňované reálnou hodnotou cez hospodársky výsledok, sa prirátajú transakčné náklady, ktoré možno priamo priradiť k obstaraniu finančného aktíva. |
| --- | --- | --- |

D18

Odsek 5.1.1 sa mení a dopĺňa takto:

5.1.1

Pri prvotnom vykázaní účtovná jednotka ocení finančné aktívum v jeho reálnej hodnote. V prípade, že finančné aktívum nie je oceňované reálnou hodnotou cez hospodársky výsledok, sa prirátajú transakčné náklady, ktoré možno priamo priradiť k obstaraniu finančného aktíva.

| D19 | Dopĺňa sa tento odsek 5.1.1A:






  5.1.1A | Ak sa však reálna hodnota finančného aktíva pri prvotnom vykázaní líši od transakčnej ceny, účtovná jednotka uplatní odsek B5.1 a odsek AG76 štandardu IAS 39. |
| --- | --- | --- |

D19

Dopĺňa sa tento odsek 5.1.1A:

5.1.1A

Ak sa však reálna hodnota finančného aktíva pri prvotnom vykázaní líši od transakčnej ceny, účtovná jednotka uplatní odsek B5.1 a odsek AG76 štandardu IAS 39.

| D20 | Odseky 5.2.1, 5.3.2, 8.2.5 a 8.2.11 sa menia a dopĺňajú takto:






  5.2.1 | Účtovná jednotka ocení finančné aktívum po prvotnom vykázaní v súlade s odsekmi 4.1 až 4.5 reálnou hodnotou alebo amortizovanou hodnotou. |
| --- | --- | --- |

D20

Odseky 5.2.1, 5.3.2, 8.2.5 a 8.2.11 sa menia a dopĺňajú takto:

5.2.1

Účtovná jednotka ocení finančné aktívum po prvotnom vykázaní v súlade s odsekmi 4.1 až 4.5 reálnou hodnotou alebo amortizovanou hodnotou.

| 5.3.2 | Ak účtovná jednotka preklasifikuje finančné aktívum v súlade s odsekom 4.9 tak, aby sa oceňovalo reálnou hodnotou, jeho reálna hodnota sa oceňuje k dátumu preklasifikácie. Akýkoľvek zisk alebo strata vyplývajúce z rozdielu medzi predchádzajúcou účtovnou hodnotou a reálnou hodnotou sa vykazuje v hospodárskom výsledku. |
| --- | --- |

5.3.2

Ak účtovná jednotka preklasifikuje finančné aktívum v súlade s odsekom 4.9 tak, aby sa oceňovalo reálnou hodnotou, jeho reálna hodnota sa oceňuje k dátumu preklasifikácie. Akýkoľvek zisk alebo strata vyplývajúce z rozdielu medzi predchádzajúcou účtovnou hodnotou a reálnou hodnotou sa vykazuje v hospodárskom výsledku.

| 8.2.5 | Ak účtovná jednotka oceňuje hybridnú zmluvu reálnou hodnotou v súlade s odsekom 4.4 alebo odsekom 4.5, ale reálna hodnota hybridnej zmluvy nebola oceňovaná v porovnávacích obdobiach vykazovania, reálna hodnota hybridnej zmluvy v porovnávacích obdobiach vykazovania je súčtom reálnych hodnôt zložiek (t. j. nederivátovej hostiteľskej zmluvy a vloženého derivátu) ku koncu každého porovnávacieho obdobia vykazovania. |
| --- | --- |

8.2.5

Ak účtovná jednotka oceňuje hybridnú zmluvu reálnou hodnotou v súlade s odsekom 4.4 alebo odsekom 4.5, ale reálna hodnota hybridnej zmluvy nebola oceňovaná v porovnávacích obdobiach vykazovania, reálna hodnota hybridnej zmluvy v porovnávacích obdobiach vykazovania je súčtom reálnych hodnôt zložiek (t. j. nederivátovej hostiteľskej zmluvy a vloženého derivátu) ku koncu každého porovnávacieho obdobia vykazovania.

| 8.2.11 | Ak účtovná jednotka predtým účtovala investíciu do nástroja vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1) (alebo derivát, ktorý je naviazaný na takýto nástroj vlastného imania a ktorý sa musí vysporiadať dodaním takéhoto nástroja vlastného imania), v obstarávacej cene v súlade so štandardom IAS 39, tento nástroj ocení reálnou hodnotou k dátumu prvotného uplatnenia. ... |
| --- | --- |

8.2.11

Ak účtovná jednotka predtým účtovala investíciu do nástroja vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1) (alebo derivát, ktorý je naviazaný na takýto nástroj vlastného imania a ktorý sa musí vysporiadať dodaním takéhoto nástroja vlastného imania), v obstarávacej cene v súlade so štandardom IAS 39, tento nástroj ocení reálnou hodnotou k dátumu prvotného uplatnenia. ...

| D21 | Dopĺňa sa tento odsek 8.1.3:






  8.1.3 | IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 5.1.1, 5.2.1, 5.3.2, 8.2.5, 8.2.11, B5.1, B5.4, B5.5, B5.7, C8, C20, C22, C27 a C28 a doplnil sa odsek 5.1.1A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D21

Dopĺňa sa tento odsek 8.1.3:

8.1.3

IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 5.1.1, 5.2.1, 5.3.2, 8.2.5, 8.2.11, B5.1, B5.4, B5.5, B5.7, C8, C20, C22, C27 a C28 a doplnil sa odsek 5.1.1A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

| D22 | V dodatku A sa úvodný text mení a dopĺňa takto:
  Ďalej uvedené pojmy sú vymedzené v odseku 11 štandardu IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia, odseku 9 štandardu IAS 39 alebo dodatku A IFRS 13 a sú použité v tomto IFRS v zmysle uvedenom v štandardoch IAS 32, IAS 39 alebo IFRS 13: ... |
| --- | --- |

D22

V dodatku A sa úvodný text mení a dopĺňa takto:

Ďalej uvedené pojmy sú vymedzené v odseku 11 štandardu IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia, odseku 9 štandardu IAS 39 alebo dodatku A IFRS 13 a sú použité v tomto IFRS v zmysle uvedenom v štandardoch IAS 32, IAS 39 alebo IFRS 13: ...

| D23 | V dodatku B sa odsek B5.1, názov nad odsekom B5.5 a odseky B5.5 a B5.7 menia a dopĺňajú takto:






  B5.1 | Reálnou hodnotou finančného aktíva pri prvotnom vykázaní je obvykle transakčná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného plnenia, pozri takisto IFRS 13 a odsek AG76 štandardu IAS 39). Ak je však časť plnenia zaplatená za niečo iné, ako je finančný nástroj, účtovná jednotka ocení finančný nástroj reálnou hodnotou. Napríklad, reálnu hodnotu dlhodobého úveru alebo pohľadávky, ktoré nenesú úrok, možno oceniť ako súčasnú hodnotu všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovanú pomocou prevládajúcej trhovej úrokovej sadzby (sadzieb) pre podobný nástroj (podobný z hľadiska meny, trvania, typu úrokovej sadzby a iných faktorov) s podobným úverovým ratingom. Akákoľvek dodatočná požičaná suma predstavuje výdavok alebo zníženie výnosu, pokiaľ nespĺňa podmienky na jej vykázanie ako iného typu aktíva. |
| --- | --- | --- |

D23

V dodatku B sa odsek B5.1, názov nad odsekom B5.5 a odseky B5.5 a B5.7 menia a dopĺňajú takto:

B5.1

Reálnou hodnotou finančného aktíva pri prvotnom vykázaní je obvykle transakčná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného plnenia, pozri takisto IFRS 13 a odsek AG76 štandardu IAS 39). Ak je však časť plnenia zaplatená za niečo iné, ako je finančný nástroj, účtovná jednotka ocení finančný nástroj reálnou hodnotou. Napríklad, reálnu hodnotu dlhodobého úveru alebo pohľadávky, ktoré nenesú úrok, možno oceniť ako súčasnú hodnotu všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovanú pomocou prevládajúcej trhovej úrokovej sadzby (sadzieb) pre podobný nástroj (podobný z hľadiska meny, trvania, typu úrokovej sadzby a iných faktorov) s podobným úverovým ratingom. Akákoľvek dodatočná požičaná suma predstavuje výdavok alebo zníženie výnosu, pokiaľ nespĺňa podmienky na jej vykázanie ako iného typu aktíva.

Investície do nástrojov vlastného imania (a zmluvy o týchto investíciách)

| B5.5 | ... Môže to byť tak v prípade, keď na ocenenie reálnou hodnotou nie je k dispozícii dostatok aktuálnych informácií alebo ak existuje široký interval možných ocenení reálnou hodnotou a náklady predstavujú najlepší odhad reálnej hodnoty v rámci tohto intervalu. |
| --- | --- |

B5.5

... Môže to byť tak v prípade, keď na ocenenie reálnou hodnotou nie je k dispozícii dostatok aktuálnych informácií alebo ak existuje široký interval možných ocenení reálnou hodnotou a náklady predstavujú najlepší odhad reálnej hodnoty v rámci tohto intervalu.

| B5.7 | ... V takých prípadoch musí účtovná jednotka oceňovať reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

B5.7

... V takých prípadoch musí účtovná jednotka oceňovať reálnou hodnotou.

| D24 | V dodatku C odseku C8 sa zmeny a doplnenia odseku 29 štandardu IFRS 7 Finančné nástroje: zverejnenia menia a dopĺňajú takto:






  29 | Zverejnenia reálnej hodnoty sa nevyžadujú:
  ...






  b) | pri derivátoch naviazaných na investície do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1), ktorá sa oceňujú obstarávacou cenou v súlade so štandardom IAS 39, pretože jej reálna hodnota sa nedá spoľahlivo oceniť inak, alebo |
| --- | --- | --- | --- |

D24

V dodatku C odseku C8 sa zmeny a doplnenia odseku 29 štandardu IFRS 7 Finančné nástroje: zverejnenia menia a dopĺňajú takto:

29

Zverejnenia reálnej hodnoty sa nevyžadujú:

...

b)

pri derivátoch naviazaných na investície do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1), ktorá sa oceňujú obstarávacou cenou v súlade so štandardom IAS 39, pretože jej reálna hodnota sa nedá spoľahlivo oceniť inak, alebo

...

| D25 | V odseku C20 sa zmeny a doplnenia odseku 1 štandardu IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch menia a dopĺňajú takto:






  1 | Tento štandard sa uplatňuje na zaúčtovanie podielov v pridružených podnikoch. Neuplatňuje sa však na podiely v pridružených podnikoch, ktoré majú v držbe:







  a) | organizácie s rizikovým kapitálom alebo |
| --- | --- | --- | --- |

D25

V odseku C20 sa zmeny a doplnenia odseku 1 štandardu IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch menia a dopĺňajú takto:

1

Tento štandard sa uplatňuje na zaúčtovanie podielov v pridružených podnikoch. Neuplatňuje sa však na podiely v pridružených podnikoch, ktoré majú v držbe:

a)

organizácie s rizikovým kapitálom alebo

| b) | spoločné fondy, podielové fondy a podobné účtovné jednotky vrátane investičných poisťovacích fondov, |
| --- | --- |

b)

spoločné fondy, podielové fondy a podobné účtovné jednotky vrátane investičných poisťovacích fondov,

| D26 | V odseku C22 sa zmeny a doplnenia odseku 1 štandardu IAS 31 Podiely v pridružených podnikoch menia a dopĺňajú takto:






  1 | Tento štandard sa uplatňuje na účtovanie podielov v spoločných podnikoch a na vykazovanie aktív, záväzkov, výnosov a nákladov spoločných podnikov v účtovnej závierke spoločníkov a investorov bez ohľadu na štruktúry alebo formy činností spoločných podnikov. Neuplatňuje sa však na podiely spoločníkov v spoluovládaných subjektoch, ktoré majú v držbe:







  a) | organizácie s rizikovým kapitálom alebo |
| --- | --- | --- | --- |

D26

V odseku C22 sa zmeny a doplnenia odseku 1 štandardu IAS 31 Podiely v pridružených podnikoch menia a dopĺňajú takto:

1

Tento štandard sa uplatňuje na účtovanie podielov v spoločných podnikoch a na vykazovanie aktív, záväzkov, výnosov a nákladov spoločných podnikov v účtovnej závierke spoločníkov a investorov bez ohľadu na štruktúry alebo formy činností spoločných podnikov. Neuplatňuje sa však na podiely spoločníkov v spoluovládaných subjektoch, ktoré majú v držbe:

a)

organizácie s rizikovým kapitálom alebo

| b) | spoločné fondy, podielové fondy a podobné účtovné jednotky vrátane investičných poisťovacích fondov, |
| --- | --- |

b)

spoločné fondy, podielové fondy a podobné účtovné jednotky vrátane investičných poisťovacích fondov,

| D27 | V odseku C27 sa zmeny a doplnenia odsekov 9, 13 a 88 štandardu IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie menia a dopĺňajú takto:







  9 | ...

  Treba poznamenať, že v IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou sa stanovujú požiadavky na oceňovanie finančného záväzku reálnou hodnotou, či už na základe určenia alebo inak, alebo ktorých reálna hodnota sa zverejňuje.
  ... |
| --- | --- | --- |

D27

V odseku C27 sa zmeny a doplnenia odsekov 9, 13 a 88 štandardu IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie menia a dopĺňajú takto:

9

...

| 13 | Ak účtovná jednotka nie je schopná spoľahlivo oceniť vložený derivát reálnou hodnotou na základe zmluvných podmienok, reálna hodnota vloženého derivátu predstavuje rozdiel medzi reálnou hodnotou hybridnej (kombinovanej) zmluvy a reálnou hodnotou hostiteľskej zmluvy. Ak účtovná jednotka nie je schopná oceniť vložený derivát reálnou hodnotou pomocou tejto metódy, uplatní sa odsek 12 a hybridná (kombinovaná) zmluva sa v hospodárskom výsledku označí ako ocenená reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

13

Ak účtovná jednotka nie je schopná spoľahlivo oceniť vložený derivát reálnou hodnotou na základe zmluvných podmienok, reálna hodnota vloženého derivátu predstavuje rozdiel medzi reálnou hodnotou hybridnej (kombinovanej) zmluvy a reálnou hodnotou hostiteľskej zmluvy. Ak účtovná jednotka nie je schopná oceniť vložený derivát reálnou hodnotou pomocou tejto metódy, uplatní sa odsek 12 a hybridná (kombinovaná) zmluva sa v hospodárskom výsledku označí ako ocenená reálnou hodnotou.

| 88 | Zabezpečovací vzťah spĺňa podmienky na zaúčtovanie zabezpečenia podľa odsekov 89 až 102 výlučne vtedy, ak sú splnené všetky tieto podmienky:

  ...






  d) | efektívnosť zabezpečenia možno spoľahlivo oceniť, t. j. reálna hodnota alebo peňažné toky zabezpečenej položky, ktoré je možné priradiť zabezpečovanému riziku, a reálna hodnota zabezpečovacieho nástroja sa dajú spoľahlivo oceniť. |
| --- | --- | --- |

88

Zabezpečovací vzťah spĺňa podmienky na zaúčtovanie zabezpečenia podľa odsekov 89 až 102 výlučne vtedy, ak sú splnené všetky tieto podmienky:

d)

efektívnosť zabezpečenia možno spoľahlivo oceniť, t. j. reálna hodnota alebo peňažné toky zabezpečenej položky, ktoré je možné priradiť zabezpečovanému riziku, a reálna hodnota zabezpečovacieho nástroja sa dajú spoľahlivo oceniť.

| D28 | V odseku C28 sa zmeny a doplnenia odsekov AG64, AG80, AG81 a AG96 štandardu IAS 39 menia a dopĺňajú takto:






  AG64 | Reálnou hodnotou finančného záväzku pri prvotnom vykázaní je obvykle transakčná cena (t. j. reálna hodnota prijatého plnenia, pozri takisto odsek AG76 a štandard IFRS 13). Ak je však časť zaplateného alebo prijatého plnenia určená na iné účely ako je finančný záväzok, účtovná jednotka ocení finančný záväzok reálnou hodnotou. |
| --- | --- | --- |

D28

V odseku C28 sa zmeny a doplnenia odsekov AG64, AG80, AG81 a AG96 štandardu IAS 39 menia a dopĺňajú takto:

AG64

Reálnou hodnotou finančného záväzku pri prvotnom vykázaní je obvykle transakčná cena (t. j. reálna hodnota prijatého plnenia, pozri takisto odsek AG76 a štandard IFRS 13). Ak je však časť zaplateného alebo prijatého plnenia určená na iné účely ako je finančný záväzok, účtovná jednotka ocení finančný záväzok reálnou hodnotou.

| AG80 | Reálnu hodnotu derivátov, ktoré sú naviazané na nástroje vlastného imania a ktoré sa musia vysporiadať dodaním nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1) [pozri odsek 47 písm. a)], možno spoľahlivo oceniť, ak a) variabilita v rozpätí racionálnych odhadov reálnej hodnoty nie je pre uvedený nástroj významná, alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci rozpätia možno primerane posúdiť a použiť pri oceňovaní reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

AG80

Reálnu hodnotu derivátov, ktoré sú naviazané na nástroje vlastného imania a ktoré sa musia vysporiadať dodaním nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1) [pozri odsek 47 písm. a)], možno spoľahlivo oceniť, ak a) variabilita v rozpätí racionálnych odhadov reálnej hodnoty nie je pre uvedený nástroj významná, alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci rozpätia možno primerane posúdiť a použiť pri oceňovaní reálnou hodnotou.

| AG81 | Existuje mnoho situácií, v rámci ktorých variabilita v rozpätí racionálnych ocenení reálnou hodnotou derivátov, ktoré sú naviazané na nástroje vlastného imania a ktoré sa musia vysporiadať dodaním nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1) [pozri odsek 47 písm. a)], pravdepodobne nebude významná. Bežne je možné oceniť reálnu hodnotu takýchto derivátov, ktoré účtovná jednotka nadobudla od externej strany. Ak je však rozpätie racionálnych ocenení reálnou hodnotou významné a pravdepodobnosti rôznych odhadov nemožno spoľahlivo posúdiť, účtovná jednotka neoceňuje tento nástroj reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

AG81

Existuje mnoho situácií, v rámci ktorých variabilita v rozpätí racionálnych ocenení reálnou hodnotou derivátov, ktoré sú naviazané na nástroje vlastného imania a ktoré sa musia vysporiadať dodaním nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1) [pozri odsek 47 písm. a)], pravdepodobne nebude významná. Bežne je možné oceniť reálnu hodnotu takýchto derivátov, ktoré účtovná jednotka nadobudla od externej strany. Ak je však rozpätie racionálnych ocenení reálnou hodnotou významné a pravdepodobnosti rôznych odhadov nemožno spoľahlivo posúdiť, účtovná jednotka neoceňuje tento nástroj reálnou hodnotou.

| AG96 | Derivát, ktorý je naviazaný na nástroje vlastného imania a ktorý sa musí vysporiadať dodaním nástrojov vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1) a nie je účtovaný v reálnej hodnote, pretože jeho reálnu hodnotu nemožno inak spoľahlivo oceniť [pozri odsek 47 písm. a)], sa nemôže označiť ako zabezpečovací nástroj. |
| --- | --- |

AG96

Derivát, ktorý je naviazaný na nástroje vlastného imania a ktorý sa musí vysporiadať dodaním nástrojov vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1) a nie je účtovaný v reálnej hodnote, pretože jeho reálnu hodnotu nemožno inak spoľahlivo oceniť [pozri odsek 47 písm. a)], sa nemôže označiť ako zabezpečovací nástroj.

IFRS 9   
  Finančné nástroje (vydaný v novembri 2010)

| D29 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D29

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D30 | Odseky 3.2.14, 4.3.7 a 5.1.1 sa menia a dopĺňajú takto:






  3.2.14 | Ak účtovná jednotka rozdelí predchádzajúcu účtovnú hodnotu väčšieho finančného aktíva medzi časť, ktorá sa aj naďalej vykazuje, a časť, pri ktorej dôjde k ukončeniu vykazovania, je potrebné oceniť časť, ktorej vykazovanie pokračuje, reálnou hodnotou. Ak účtovná jednotka v minulosti predávala časti podobné tej časti, ktorá sa naďalej vykazuje, alebo existujú iné trhové transakcie pre takého časti, najlepší odhad reálnej hodnoty predstavujú posledné známe ceny zo skutočných transakcií. ... |
| --- | --- | --- |

D30

Odseky 3.2.14, 4.3.7 a 5.1.1 sa menia a dopĺňajú takto:

3.2.14

Ak účtovná jednotka rozdelí predchádzajúcu účtovnú hodnotu väčšieho finančného aktíva medzi časť, ktorá sa aj naďalej vykazuje, a časť, pri ktorej dôjde k ukončeniu vykazovania, je potrebné oceniť časť, ktorej vykazovanie pokračuje, reálnou hodnotou. Ak účtovná jednotka v minulosti predávala časti podobné tej časti, ktorá sa naďalej vykazuje, alebo existujú iné trhové transakcie pre takého časti, najlepší odhad reálnej hodnoty predstavujú posledné známe ceny zo skutočných transakcií. ...

| 4.3.7 | Ak účtovná jednotka nie je schopná spoľahlivo oceniť vložený derivát reálnou hodnotou na základe zmluvných podmienok, reálna hodnota vloženého derivátu je rozdiel medzi reálnou hodnotou hybridnej zmluvy a reálnou hodnotou hostiteľskej zmluvy. Ak účtovná jednotka nie je schopná oceniť vložený derivát reálnou hodnotou pomocou tejto metódy, uplatní sa odsek 4.3.6 a hybridná zmluva sa v hospodárskom výsledku označí ako ocenená reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

4.3.7

Ak účtovná jednotka nie je schopná spoľahlivo oceniť vložený derivát reálnou hodnotou na základe zmluvných podmienok, reálna hodnota vloženého derivátu je rozdiel medzi reálnou hodnotou hybridnej zmluvy a reálnou hodnotou hostiteľskej zmluvy. Ak účtovná jednotka nie je schopná oceniť vložený derivát reálnou hodnotou pomocou tejto metódy, uplatní sa odsek 4.3.6 a hybridná zmluva sa v hospodárskom výsledku označí ako ocenená reálnou hodnotou.

| 5.1.1 | Pri prvotnom vykázaní účtovná jednotka oceňuje finančné aktívum alebo finančný záväzok jeho reálnou hodnotou plus alebo mínus, v prípade, že finančné aktívum alebo finančný záväzok nie je v hospodárskom výsledku ocenený reálnou hodnotou, transakčné náklady, ktoré možno priamo priradiť k obstaraniu finančného aktíva alebo vydaniu finančného záväzku. |
| --- | --- |

5.1.1

Pri prvotnom vykázaní účtovná jednotka oceňuje finančné aktívum alebo finančný záväzok jeho reálnou hodnotou plus alebo mínus, v prípade, že finančné aktívum alebo finančný záväzok nie je v hospodárskom výsledku ocenený reálnou hodnotou, transakčné náklady, ktoré možno priamo priradiť k obstaraniu finančného aktíva alebo vydaniu finančného záväzku.

| D31 | Dopĺňa sa tento odsek 5.1.1A:






  5.1.1A | Ak sa však reálna hodnota finančného aktíva alebo finančného záväzku pri prvotnom vykázaní líši od transakčnej ceny, účtovná jednotka uplatní odsek B5.1.2A. |
| --- | --- | --- |

D31

Dopĺňa sa tento odsek 5.1.1A:

5.1.1A

Ak sa však reálna hodnota finančného aktíva alebo finančného záväzku pri prvotnom vykázaní líši od transakčnej ceny, účtovná jednotka uplatní odsek B5.1.2A.

| D32 | Odsek 5.2.1 sa mení a dopĺňa takto:






  5.2.1 | Po prvotnom vykázaní účtovná jednotka oceňuje finančné aktívum v súlade s odsekmi 4.1.1 až 4.1.5 reálnou hodnotou alebo amortizovanou hodnotou (pozri odseky 9 a AG5 až AG8 štandardu IAS 39). |
| --- | --- | --- |

D32

Odsek 5.2.1 sa mení a dopĺňa takto:

5.2.1

Po prvotnom vykázaní účtovná jednotka oceňuje finančné aktívum v súlade s odsekmi 4.1.1 až 4.1.5 reálnou hodnotou alebo amortizovanou hodnotou (pozri odseky 9 a AG5 až AG8 štandardu IAS 39).

| D33 | Nadpis nad odsekom 5.4.1 a odseky 5.4.1 až 5.4.3 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D33

Nadpis nad odsekom 5.4.1 a odseky 5.4.1 až 5.4.3 sa vypúšťajú.

| D34 | Odseky 5.6.2, 7.2.5, 7.2.11 a 7.2.12 sa menia a dopĺňajú takto:






  5.6.2 | Ak účtovná jednotka preklasifikuje finančné aktívum v súlade s odsekom 4.4.1 tak, aby sa oceňovalo reálnou hodnotou, reálna hodnota sa ocení k dátumu preklasifikácie. Akýkoľvek zisk alebo strata vyplývajúce z rozdielu medzi predchádzajúcou účtovnou hodnotou a reálnou hodnotou sú vykázané v hospodárskom výsledku. |
| --- | --- | --- |

D34

Odseky 5.6.2, 7.2.5, 7.2.11 a 7.2.12 sa menia a dopĺňajú takto:

5.6.2

Ak účtovná jednotka preklasifikuje finančné aktívum v súlade s odsekom 4.4.1 tak, aby sa oceňovalo reálnou hodnotou, reálna hodnota sa ocení k dátumu preklasifikácie. Akýkoľvek zisk alebo strata vyplývajúce z rozdielu medzi predchádzajúcou účtovnou hodnotou a reálnou hodnotou sú vykázané v hospodárskom výsledku.

| 7.2.5 | Ak účtovná jednotka oceňuje hybridnú zmluvu reálnou hodnotou v súlade s odsekom 4.1.4 alebo odsekom 4.1.5, ale reálna hodnota hybridnej zmluvy nebola oceňovaná v porovnávacích obdobiach vykazovania, reálna hodnota hybridnej zmluvy v porovnávacích obdobiach vykazovania je súčtom reálnych hodnôt zložiek (t. j. nederivátovej hostiteľskej zmluvy a vloženého derivátu) ku koncu každého porovnávacieho obdobia vykazovania. |
| --- | --- |

7.2.5

Ak účtovná jednotka oceňuje hybridnú zmluvu reálnou hodnotou v súlade s odsekom 4.1.4 alebo odsekom 4.1.5, ale reálna hodnota hybridnej zmluvy nebola oceňovaná v porovnávacích obdobiach vykazovania, reálna hodnota hybridnej zmluvy v porovnávacích obdobiach vykazovania je súčtom reálnych hodnôt zložiek (t. j. nederivátovej hostiteľskej zmluvy a vloženého derivátu) ku koncu každého porovnávacieho obdobia vykazovania.

| 7.2.11 | Ak účtovná jednotka predtým účtovala investíciu do nástroja vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1) (alebo derivátové aktívum, ktoré je naviazané na takýto nástroj vlastného imania a ktoré sa musí vysporiadať dodaním takéhoto nástroja vlastného imania), v obstarávacej cene v súlade so štandardom IAS 39, tento nástroj ocení reálnou hodnotou k dátumu prvotného uplatnenia. ... |
| --- | --- |

7.2.11

Ak účtovná jednotka predtým účtovala investíciu do nástroja vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1) (alebo derivátové aktívum, ktoré je naviazané na takýto nástroj vlastného imania a ktoré sa musí vysporiadať dodaním takéhoto nástroja vlastného imania), v obstarávacej cene v súlade so štandardom IAS 39, tento nástroj ocení reálnou hodnotou k dátumu prvotného uplatnenia. ...

| 7.2.12 | Ak účtovná jednotka predtým účtovala derivátový záväzok, ktorý je naviazaný na nástroj vlastného imania a ktorý sa musí vysporiadať dodaním takéhoto nástroja vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1) v obstarávacej cene v súlade so štandardom IAS 39, tento derivátový záväzok ocení reálnou hodnotou k dátumu prvotného uplatnenia. ... |
| --- | --- |

7.2.12

Ak účtovná jednotka predtým účtovala derivátový záväzok, ktorý je naviazaný na nástroj vlastného imania a ktorý sa musí vysporiadať dodaním takéhoto nástroja vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1) v obstarávacej cene v súlade so štandardom IAS 39, tento derivátový záväzok ocení reálnou hodnotou k dátumu prvotného uplatnenia. ...

| D35 | Dopĺňa sa tento odsek 7.1.3:






  7.1.3 | Štandardom IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa menia a dopĺňajú odseky 3.2.14, 4.3.7, 5.1.1, 5.2.1, 5.4.1, 5.6.2, 7.2.5, 7.2.11, 7.2.12, mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v dodatku A, menia a dopĺňajú odseky B3.2.11, B3.2.17, B5.1.1, B5.2.2, B5.4.8, B5.4.14, B5.4.16, B5.7.20, C3, C11, C26, C28, C30, C49 a C53, rušia sa odseky 5.4.2, B5.4.1 až B5.4.13 a dopĺňajú sa odseky 5.1.1A, B5.1.2A a B5.2.2A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D35

Dopĺňa sa tento odsek 7.1.3:

7.1.3

Štandardom IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa menia a dopĺňajú odseky 3.2.14, 4.3.7, 5.1.1, 5.2.1, 5.4.1, 5.6.2, 7.2.5, 7.2.11, 7.2.12, mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v dodatku A, menia a dopĺňajú odseky B3.2.11, B3.2.17, B5.1.1, B5.2.2, B5.4.8, B5.4.14, B5.4.16, B5.7.20, C3, C11, C26, C28, C30, C49 a C53, rušia sa odseky 5.4.2, B5.4.1 až B5.4.13 a dopĺňajú sa odseky 5.1.1A, B5.1.2A a B5.2.2A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

| D36 | V dodatku B sa odseky B3.2.11, B3.2.17, B5.1.1 a B5.2.2 menia a dopĺňajú takto:






  B3.2.11 | Pri oceňovaní reálnych hodnôt časti, ktorá sa aj naďalej vykazuje, a časti, ktorej vykazovanie sa ukončí na účely uplatňovania odseku 3.2.13, uplatní účtovná jednotka popri odseku 3.2.14 aj požiadavky na oceňovanie reálnou hodnotou uvedené v IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D36

V dodatku B sa odseky B3.2.11, B3.2.17, B5.1.1 a B5.2.2 menia a dopĺňajú takto:

B3.2.11

Pri oceňovaní reálnych hodnôt časti, ktorá sa aj naďalej vykazuje, a časti, ktorej vykazovanie sa ukončí na účely uplatňovania odseku 3.2.13, uplatní účtovná jednotka popri odseku 3.2.14 aj požiadavky na oceňovanie reálnou hodnotou uvedené v IFRS 13.

| B3.2.17 | V tomto odseku sa ilustruje uplatňovanie prístupu pokračujúcej zainteresovanosti v prípade, ak má účtovná jednotka pokračujúcu zainteresovanosť v časti finančného aktíva.
  Predpokladajme, že účtovná jednotka má portfólio úverov, ktoré možno predčasne splatiť ... Reálna hodnota úverov je k dátumu transakcie 10 100 MJ a reálna hodnota zostávajúceho rozpätia 0,5 percenta je 40 MJ.
  ...
  Účtovná jednotka vypočíta zisk alebo stratu z predaja deväťdesiatpercentného podielu peňažných tokov. Predpokladajúc, že k dátumu prevodu nie sú k dispozícii samostatné reálne hodnoty prevedenej deväťdesiatpercentnej časti a ponechanej desaťpercentnej časti, účtovná jednotka rozdelí účtovnú hodnotu aktíva v súlade s odsekom 3.2.14 takto: | Reálna hodnota | Percentuálny podiel | Pridelená účtovná hodnota |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prevedená časť | 9 090 | 90 % | 9 000 |
| Ponechaná časť | 1 010 | 10 % | 1 000 |
| Spolu | 10 100 | | 10 000 |

B3.2.17

V tomto odseku sa ilustruje uplatňovanie prístupu pokračujúcej zainteresovanosti v prípade, ak má účtovná jednotka pokračujúcu zainteresovanosť v časti finančného aktíva.

Predpokladajme, že účtovná jednotka má portfólio úverov, ktoré možno predčasne splatiť ... Reálna hodnota úverov je k dátumu transakcie 10 100 MJ a reálna hodnota zostávajúceho rozpätia 0,5 percenta je 40 MJ.

...

Účtovná jednotka vypočíta zisk alebo stratu z predaja deväťdesiatpercentného podielu peňažných tokov. Predpokladajúc, že k dátumu prevodu nie sú k dispozícii samostatné reálne hodnoty prevedenej deväťdesiatpercentnej časti a ponechanej desaťpercentnej časti, účtovná jednotka rozdelí účtovnú hodnotu aktíva v súlade s odsekom 3.2.14 takto:

Reálna hodnota

Percentuálny podiel

Pridelená účtovná hodnota

Prevedená časť

9 090

90 %

9 000

Ponechaná časť

1 010

10 %

1 000

Spolu

10 100

10 000

...

| B5.1.1 | Reálnou hodnotou finančného nástroja je pri prvotnom vykázaní obvykle transakčná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prijatého plnenia, pozri takisto odsek B5.1.2A a štandard IFRS 13). Ak je však časť zaplateného alebo prijatého plnenia určená na iné účely, ako je finančný nástroj, účtovná jednotka ocení finančný nástroj reálnou hodnotou. Napríklad, reálnu hodnotu dlhodobého úveru alebo pohľadávky, ktoré nie sú úročené, možno oceniť ako súčasnú hodnotu všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovanú pomocou prevládajúcej trhovej úrokovej sadzby (sadzieb) pre podobný nástroj (podobný z hľadiska meny, trvania, typu úrokovej sadzby a iných faktorov) s podobným úverovým ratingom. Akákoľvek dodatočná požičaná suma predstavuje výdavok alebo zníženie výnosu, pokiaľ nespĺňa podmienky na jej vykázanie ako iného typu aktíva. |
| --- | --- |

B5.1.1

Reálnou hodnotou finančného nástroja je pri prvotnom vykázaní obvykle transakčná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prijatého plnenia, pozri takisto odsek B5.1.2A a štandard IFRS 13). Ak je však časť zaplateného alebo prijatého plnenia určená na iné účely, ako je finančný nástroj, účtovná jednotka ocení finančný nástroj reálnou hodnotou. Napríklad, reálnu hodnotu dlhodobého úveru alebo pohľadávky, ktoré nie sú úročené, možno oceniť ako súčasnú hodnotu všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovanú pomocou prevládajúcej trhovej úrokovej sadzby (sadzieb) pre podobný nástroj (podobný z hľadiska meny, trvania, typu úrokovej sadzby a iných faktorov) s podobným úverovým ratingom. Akákoľvek dodatočná požičaná suma predstavuje výdavok alebo zníženie výnosu, pokiaľ nespĺňa podmienky na jej vykázanie ako iného typu aktíva.

| D37 | Dopĺňajú sa tieto odseky B5.1.2A a B5.2.2A:






  B5.1.2A | Najlepším dôkazom reálnej hodnoty finančného nástroja pri prvotnom vykázaní je obvykle transakčná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prijatého plnenia, pozri takisto štandard IFRS 13). Ak účtovná jednotka zistí, že sa reálna hodnota pri prvotnom vykázaní líši od transakčnej ceny, ako sa uvádza v odseku 5.1.1A, účtovná jednotka zaúčtuje tento nástroj k uvedenému dátumu takto:






  a) | ocenením, ktoré sa vyžaduje v odseku 5.1.1, ak je táto reálna hodnota preukázaná kótovanou cenou na aktívnom trhu pre identické aktívum alebo záväzok (t. j. vstup úrovne 1) alebo je výsledkom techniky oceňovania, ktorá využíva len údaje z pozorovateľných trhov. Účtovná jednotka vykáže rozdiel medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou ako zisk alebo stratu, |
| --- | --- | --- | --- |

D37

Dopĺňajú sa tieto odseky B5.1.2A a B5.2.2A:

B5.1.2A

Najlepším dôkazom reálnej hodnoty finančného nástroja pri prvotnom vykázaní je obvykle transakčná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prijatého plnenia, pozri takisto štandard IFRS 13). Ak účtovná jednotka zistí, že sa reálna hodnota pri prvotnom vykázaní líši od transakčnej ceny, ako sa uvádza v odseku 5.1.1A, účtovná jednotka zaúčtuje tento nástroj k uvedenému dátumu takto:

a)

ocenením, ktoré sa vyžaduje v odseku 5.1.1, ak je táto reálna hodnota preukázaná kótovanou cenou na aktívnom trhu pre identické aktívum alebo záväzok (t. j. vstup úrovne 1) alebo je výsledkom techniky oceňovania, ktorá využíva len údaje z pozorovateľných trhov. Účtovná jednotka vykáže rozdiel medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou ako zisk alebo stratu,

| b) | vo všetkých ostatných prípadoch ocenením, ktoré sa vyžaduje v odseku 5.1.1, upraveným tak, aby sa odložil rozdiel medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou. Po prvotnom vykázaní účtovná jednotka vykáže tento odložený rozdiel ako zisk alebo stratu len vtedy, keď vyplýva zo zmeny nejakého faktora (vrátane času), ktorý by účastníci trhu brali do úvahy pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku. |
| --- | --- |

b)

vo všetkých ostatných prípadoch ocenením, ktoré sa vyžaduje v odseku 5.1.1, upraveným tak, aby sa odložil rozdiel medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou. Po prvotnom vykázaní účtovná jednotka vykáže tento odložený rozdiel ako zisk alebo stratu len vtedy, keď vyplýva zo zmeny nejakého faktora (vrátane času), ktorý by účastníci trhu brali do úvahy pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku.

| B5.2.2A | Následné ocenenie finančného aktíva alebo finančného záväzku a následné vykázanie ziskov alebo strát opísané v odseku B5.1.2A musí byť konzistentné s požiadavkami tohto IFRS. |
| --- | --- |

B5.2.2A

Následné ocenenie finančného aktíva alebo finančného záväzku a následné vykázanie ziskov alebo strát opísané v odseku B5.1.2A musí byť konzistentné s požiadavkami tohto IFRS.

| D38 | Odseky B5.4.1 až B5.4.3 a ich príslušné nadpisy sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D38

Odseky B5.4.1 až B5.4.3 a ich príslušné nadpisy sa vypúšťajú.

| D39 | Nadpis nad odsekom B5.4.14 a odseky B5.4.14, B5.4.16 a B5.7.20 sa menia a dopĺňajú takto:

  Investície do nástrojov vlastného imania (a zmluvy o týchto investíciách)







  B5.4.14 | ... Môže to tak byť v prípade, keď na ocenenie reálnou hodnotou nie je k dispozícii dostatok aktuálnych informácií alebo ak existuje široký interval možných ocenení reálnou hodnotou a náklady predstavujú najlepší odhad reálnej hodnoty v rámci tohto intervalu. |
| --- | --- | --- |

D39

Nadpis nad odsekom B5.4.14 a odseky B5.4.14, B5.4.16 a B5.7.20 sa menia a dopĺňajú takto:

Investície do nástrojov vlastného imania (a zmluvy o týchto investíciách)

B5.4.14

... Môže to tak byť v prípade, keď na ocenenie reálnou hodnotou nie je k dispozícii dostatok aktuálnych informácií alebo ak existuje široký interval možných ocenení reálnou hodnotou a náklady predstavujú najlepší odhad reálnej hodnoty v rámci tohto intervalu.

| B5.4.16 | ... Pokiaľ akékoľvek takéto relevantné faktory existujú, môžu naznačovať, že náklady nemusia predstavovať reálnu hodnotu. V takých prípadoch musí účtovná jednotka oceňovať reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

B5.4.16

... Pokiaľ akékoľvek takéto relevantné faktory existujú, môžu naznačovať, že náklady nemusia predstavovať reálnu hodnotu. V takých prípadoch musí účtovná jednotka oceňovať reálnou hodnotou.

| B5.7.20 | Rovnako, ako v prípade všetkých oceňovaní reálnou hodnotou, metóda oceňovania účtovnej jednotky na určenie časti zmeny reálnej hodnoty záväzku, ktorú možno pripísať zmenám jej úverového rizika, musí maximálne využívať príslušné zistiteľné vstupy a minimálne využívať nezistiteľné vstupy. |
| --- | --- |

B5.7.20

Rovnako, ako v prípade všetkých oceňovaní reálnou hodnotou, metóda oceňovania účtovnej jednotky na určenie časti zmeny reálnej hodnoty záväzku, ktorú možno pripísať zmenám jej úverového rizika, musí maximálne využívať príslušné zistiteľné vstupy a minimálne využívať nezistiteľné vstupy.

| D40 | V dodatku C odseku C3 sa zmeny a doplnenia odsekov D15 a D20 štandardu IFRS 1 Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného výkazníctva menia a dopĺňajú takto:






  D15 | Ak prvouplatňovateľ oceňuje takúto investíciu obstarávacou cenou v súlade so štandardom IAS 27, ocení túto investíciu vo svojom samostatnom otváracom výkaze o finančnej situácii podľa IFRS jednou z týchto súm:
  ...






  b) | reprodukčnou cenou. Reprodukčná cena takejto investície má byť jej:






  ii) | reálna hodnota k dátumu prechodu účtovnej jednotky na IFRS v jej samostatnej účtovnej závierke, alebo
  ... |
| --- | --- | --- | --- | --- |

D40

V dodatku C odseku C3 sa zmeny a doplnenia odsekov D15 a D20 štandardu IFRS 1 Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného výkazníctva menia a dopĺňajú takto:

D15

Ak prvouplatňovateľ oceňuje takúto investíciu obstarávacou cenou v súlade so štandardom IAS 27, ocení túto investíciu vo svojom samostatnom otváracom výkaze o finančnej situácii podľa IFRS jednou z týchto súm:

...

b)

reprodukčnou cenou. Reprodukčná cena takejto investície má byť jej:

ii)

reálna hodnota k dátumu prechodu účtovnej jednotky na IFRS v jej samostatnej účtovnej závierke, alebo

...

| D20 | Napriek požiadavkám odsekov 7 a 9 účtovná jednotka môže uplatniť požiadavky uvedené v odseku B5.1.2A písm. b) štandardu 9 jedným z týchto spôsobov:
  ... |
| --- | --- |

D20

Napriek požiadavkám odsekov 7 a 9 účtovná jednotka môže uplatniť požiadavky uvedené v odseku B5.1.2A písm. b) štandardu 9 jedným z týchto spôsobov:

...

| D41 | V odseku C11 sa zmeny a doplnenia odseku 28 štandardu IFRS 7 Finančné nástroje: zverejnenia menia a dopĺňajú takto:






  28 | V takých prípadoch účtovná jednotka nevykáže zisk alebo stratu pri prvotnom vykázaní finančného aktíva alebo finančného záväzku, pretože reálna hodnota nie je ani preukázaná kótovanou cenou na aktívnom trhu pre identické aktívum alebo záväzok (t. j. vstup úrovne 1), ani založená na technike oceňovania, ktorá využíva len údaje z porovnateľných trhov (pozri odsek B5.1.2A štandardu IAS 9). V takých prípadoch účtovná jednotka zverejní podľa triedy finančného aktíva alebo finančného záväzku:






  a) | svoju účtovnú politiku na vykazovanie rozdielu medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou v hospodárskom výsledku s cieľom vyjadriť zmenu faktorov (vrátane času), ktoré by pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku brali do úvahy účastníci trhu (pozri odsek B5.1.2A písm. b) štandardu IFRS 9),
  ... |
| --- | --- | --- | --- |

D41

V odseku C11 sa zmeny a doplnenia odseku 28 štandardu IFRS 7 Finančné nástroje: zverejnenia menia a dopĺňajú takto:

28

V takých prípadoch účtovná jednotka nevykáže zisk alebo stratu pri prvotnom vykázaní finančného aktíva alebo finančného záväzku, pretože reálna hodnota nie je ani preukázaná kótovanou cenou na aktívnom trhu pre identické aktívum alebo záväzok (t. j. vstup úrovne 1), ani založená na technike oceňovania, ktorá využíva len údaje z porovnateľných trhov (pozri odsek B5.1.2A štandardu IAS 9). V takých prípadoch účtovná jednotka zverejní podľa triedy finančného aktíva alebo finančného záväzku:

a)

svoju účtovnú politiku na vykazovanie rozdielu medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou v hospodárskom výsledku s cieľom vyjadriť zmenu faktorov (vrátane času), ktoré by pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku brali do úvahy účastníci trhu (pozri odsek B5.1.2A písm. b) štandardu IFRS 9),

...

| | prečo účtovná jednotka dospela k záveru, že transakčná cena nebola najlepším dôkazom reálnej hodnoty vrátane opisu dôkazov, ktoré potvrdzujú reálnu hodnotu. |
| --- | --- |

prečo účtovná jednotka dospela k záveru, že transakčná cena nebola najlepším dôkazom reálnej hodnoty vrátane opisu dôkazov, ktoré potvrdzujú reálnu hodnotu.

| D42 | V odseku C26 sa zmeny a doplnenia odseku 1 štandardu IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch menia a dopĺňajú takto:






  1 | Tento štandard sa uplatňuje na zaúčtovanie podielov v pridružených podnikoch. Neuplatňuje sa však na podiely v pridružených podnikoch, ktoré majú v držbe:







  a) | organizácie s rizikovým kapitálom alebo |
| --- | --- | --- | --- |

D42

V odseku C26 sa zmeny a doplnenia odseku 1 štandardu IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch menia a dopĺňajú takto:

1

Tento štandard sa uplatňuje na zaúčtovanie podielov v pridružených podnikoch. Neuplatňuje sa však na podiely v pridružených podnikoch, ktoré majú v držbe:

a)

organizácie s rizikovým kapitálom alebo

| b) | spoločné fondy, podielové fondy a podobné účtovné jednotky vrátane investičných poisťovacích fondov, |
| --- | --- |

b)

spoločné fondy, podielové fondy a podobné účtovné jednotky vrátane investičných poisťovacích fondov,

| D43 | V odseku C28 sa zmeny a doplnenia odseku 1 štandardu IAS 31 Podiely v pridružených podnikoch menia a dopĺňajú takto:






  1 | Tento štandard sa uplatňuje na účtovanie podielov v spoločných podnikoch a na vykazovanie aktív, záväzkov, výnosov a nákladov spoločných podnikov v účtovnej závierke spoločníkov a investorov bez ohľadu na štruktúry alebo formy činností spoločných podnikov. Neuplatňuje sa však na podiely spoločníkov v spoluovládaných subjektoch, ktoré majú v držbe:







  a) | organizácie s rizikovým kapitálom alebo |
| --- | --- | --- | --- |

D43

V odseku C28 sa zmeny a doplnenia odseku 1 štandardu IAS 31 Podiely v pridružených podnikoch menia a dopĺňajú takto:

1

Tento štandard sa uplatňuje na účtovanie podielov v spoločných podnikoch a na vykazovanie aktív, záväzkov, výnosov a nákladov spoločných podnikov v účtovnej závierke spoločníkov a investorov bez ohľadu na štruktúry alebo formy činností spoločných podnikov. Neuplatňuje sa však na podiely spoločníkov v spoluovládaných subjektoch, ktoré majú v držbe:

a)

organizácie s rizikovým kapitálom alebo

| b) | spoločné fondy, podielové fondy a podobné účtovné jednotky vrátane investičných poisťovacích fondov, |
| --- | --- |

b)

spoločné fondy, podielové fondy a podobné účtovné jednotky vrátane investičných poisťovacích fondov,

| D44 | V odseku C30 sa zmeny a doplnenia odseku 23 štandardu IAS 32 Finančné nástroje: zverejnenia menia a dopĺňajú takto:






  23 | ... Ide napríklad o záväzok účtovnej jednotky nakúpiť v rámci forwardovej zmluvy svoje vlastné nástroje vlastného imania za peňažnú hotovosť. Finančný záväzok sa prvotne vykazuje súčasnou hodnotou sumy spätného odkúpenia a je preklasifikovaný z vlastného imania. ... |
| --- | --- | --- |

D44

V odseku C30 sa zmeny a doplnenia odseku 23 štandardu IAS 32 Finančné nástroje: zverejnenia menia a dopĺňajú takto:

23

... Ide napríklad o záväzok účtovnej jednotky nakúpiť v rámci forwardovej zmluvy svoje vlastné nástroje vlastného imania za peňažnú hotovosť. Finančný záväzok sa prvotne vykazuje súčasnou hodnotou sumy spätného odkúpenia a je preklasifikovaný z vlastného imania. ...

| D45 | V odseku C49 sa zmeny a doplnenia odseku A8 interpretácií IFRIC 2 Členské podiely v družstvách a podobné nástroje menia a dopĺňajú takto:






  A8 | Členské podiely presahujúce zákaz pre spätné odkúpenie sú finančnými záväzkami. Pri prvotnom vykázaní ocení družstvo tento finančný záväzok reálnou hodnotou. Vzhľadom na to, že tieto podiely sú spätne odkupiteľné na požiadanie, družstvo ocení takéto finančné záväzky reálnou hodnotou v súlade s odsekom 47 štandardu IFRS 13, v ktorom sa uvádza: „Reálna hodnota finančného záväzku s prvkom splatnosti na požiadanie (napríklad vklad splatný na požiadanie) nie je nižšia ako suma záväzku splatná na požiadanie ..." Z uvedeného dôvodu družstvo klasifikuje ako finančné záväzky maximálnu sumu splatnú na požiadanie podľa ustanovení o spätnom odkúpení. |
| --- | --- | --- |

D45

V odseku C49 sa zmeny a doplnenia odseku A8 interpretácií IFRIC 2 Členské podiely v družstvách a podobné nástroje menia a dopĺňajú takto:

A8

Členské podiely presahujúce zákaz pre spätné odkúpenie sú finančnými záväzkami. Pri prvotnom vykázaní ocení družstvo tento finančný záväzok reálnou hodnotou. Vzhľadom na to, že tieto podiely sú spätne odkupiteľné na požiadanie, družstvo ocení takéto finančné záväzky reálnou hodnotou v súlade s odsekom 47 štandardu IFRS 13, v ktorom sa uvádza: „Reálna hodnota finančného záväzku s prvkom splatnosti na požiadanie (napríklad vklad splatný na požiadanie) nie je nižšia ako suma záväzku splatná na požiadanie ..." Z uvedeného dôvodu družstvo klasifikuje ako finančné záväzky maximálnu sumu splatnú na požiadanie podľa ustanovení o spätnom odkúpení.

| D46 | V odseku C53 sa zmeny a doplnenia odseku 7 interpretácie IFRIC 19 Zánik finančných záväzkov s nástrojmi vlastného imania menia a dopĺňajú takto:






  7 | Ak sa reálna hodnota vydaných nástrojov vlastného imania nedá spoľahlivo oceniť, nástroje vlastného imania sa ocenia tak, aby sa v nich odzrkadľovala reálna hodnota zaniknutého finančného záväzku. Pri oceňovaní zaniknutého finančného záväzku, ktorý zahŕňa prvok splatnosti na požiadanie (napr. vklad splatný na požiadanie), reálnou hodnotou sa neuplatňuje odsek 47 štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D46

V odseku C53 sa zmeny a doplnenia odseku 7 interpretácie IFRIC 19 Zánik finančných záväzkov s nástrojmi vlastného imania menia a dopĺňajú takto:

7

Ak sa reálna hodnota vydaných nástrojov vlastného imania nedá spoľahlivo oceniť, nástroje vlastného imania sa ocenia tak, aby sa v nich odzrkadľovala reálna hodnota zaniknutého finančného záväzku. Pri oceňovaní zaniknutého finančného záväzku, ktorý zahŕňa prvok splatnosti na požiadanie (napr. vklad splatný na požiadanie), reálnou hodnotou sa neuplatňuje odsek 47 štandardu IFRS 13.

IAS 1   
  Prezentácia účtovnej závierky

| D47 | Odseky 128 a 133 sa menia a dopĺňajú takto:






  128 | Zverejnenia v zmysle odseku 125 sa nevyžadujú v prípade aktív a záväzkov s významným rizikom, že ich účtovné hodnoty sa môžu v nasledujúcom finančnom roku podstatne zmeniť, ak sú na konci obdobia vykazovania ocenené reálnou hodnotou založenou na kótovanej cene na aktívnom trhu pre identické aktívum alebo záväzky. Tieto reálne hodnoty sa môžu v nasledujúcom finančnom roku podstatne zmeniť, ale tieto zmeny by neviedli k predpokladom alebo iným zdrojom neistoty v odhadoch ku koncu obdobia vykazovania. |
| --- | --- | --- |

D47

Odseky 128 a 133 sa menia a dopĺňajú takto:

128

Zverejnenia v zmysle odseku 125 sa nevyžadujú v prípade aktív a záväzkov s významným rizikom, že ich účtovné hodnoty sa môžu v nasledujúcom finančnom roku podstatne zmeniť, ak sú na konci obdobia vykazovania ocenené reálnou hodnotou založenou na kótovanej cene na aktívnom trhu pre identické aktívum alebo záväzky. Tieto reálne hodnoty sa môžu v nasledujúcom finančnom roku podstatne zmeniť, ale tieto zmeny by neviedli k predpokladom alebo iným zdrojom neistoty v odhadoch ku koncu obdobia vykazovania.

| 133 | V ostatných IFRS sa vyžaduje zverejnenie niektorých predpokladov, ktoré by sa inak vyžadovalo v súlade s odsekom 125. Napríklad v IAS 37 sa vyžaduje, aby sa za presne vymedzených okolností zverejňovali hlavné predpoklady týkajúce sa budúcich udalostí ovplyvňujúcich triedy rezerv. V IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou sa vyžaduje zverejňovanie významných predpokladov (vrátane techniky/techník oceňovania a vstupov), ktoré účtovná jednotka používa pri oceňovaní aktív a záväzkov reálnou hodnotou, ktoré sa účtujú v reálnej hodnote. |
| --- | --- |

133

V ostatných IFRS sa vyžaduje zverejnenie niektorých predpokladov, ktoré by sa inak vyžadovalo v súlade s odsekom 125. Napríklad v IAS 37 sa vyžaduje, aby sa za presne vymedzených okolností zverejňovali hlavné predpoklady týkajúce sa budúcich udalostí ovplyvňujúcich triedy rezerv. V IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou sa vyžaduje zverejňovanie významných predpokladov (vrátane techniky/techník oceňovania a vstupov), ktoré účtovná jednotka používa pri oceňovaní aktív a záväzkov reálnou hodnotou, ktoré sa účtujú v reálnej hodnote.

| D48 | Dopĺňa sa tento odsek 139I:






  139I | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 128 a 133. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D48

Dopĺňa sa tento odsek 139I:

139I

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 128 a 133. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IAS 2   
  Zásoby

| D49 | Odsek 7 sa mení a dopĺňa takto:






  7 | Čistá realizovateľná hodnota sa vzťahuje na čistú sumu, ktorú účtovná jednotka očakáva, že sa zrealizuje z predaja zásob pri bežnom podnikaní. Reálna hodnota odráža cenu, za ktorú by sa uskutočnila riadna transakcia predaja niektorých zásob na hlavnom (alebo najvýhodnejšom) trhu pre tieto zásoby medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia. Prvá hodnota je hodnota špecifická pre účtovnú jednotku; druhá nie je špecifická pre účtovnú jednotku. Čistá realizovateľná hodnota zásob sa nemusí rovnať reálnej hodnote zníženej o náklady na predaj. |
| --- | --- | --- |

D49

Odsek 7 sa mení a dopĺňa takto:

7

Čistá realizovateľná hodnota sa vzťahuje na čistú sumu, ktorú účtovná jednotka očakáva, že sa zrealizuje z predaja zásob pri bežnom podnikaní. Reálna hodnota odráža cenu, za ktorú by sa uskutočnila riadna transakcia predaja niektorých zásob na hlavnom (alebo najvýhodnejšom) trhu pre tieto zásoby medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia. Prvá hodnota je hodnota špecifická pre účtovnú jednotku; druhá nie je špecifická pre účtovnú jednotku. Čistá realizovateľná hodnota zásob sa nemusí rovnať reálnej hodnote zníženej o náklady na predaj.

| D50 | Dopĺňa sa tento odsek 40C:






  40C | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 6 a mení a dopĺňa sa odsek 7. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D50

Dopĺňa sa tento odsek 40C:

40C

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 6 a mení a dopĺňa sa odsek 7. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IAS 8   
  Účtovné politiky, zmeny v účtovných odhadoch a chyby

| D51 | Odsek 52 sa mení a dopĺňa takto:






  52 | Z tohto dôvodu je pri spätnom uplatňovaní novej účtovnej politiky alebo opravy chyby za predchádzajúce obdobie potrebné odlíšiť informácie, ktoré






  a) | poskytujú dôkazy o okolnostiach, ktoré existovali k dátumu (dátumom), keď došlo k tejto transakcii, inej udalosti alebo podmienke, a |
| --- | --- | --- | --- |

D51

Odsek 52 sa mení a dopĺňa takto:

52

Z tohto dôvodu je pri spätnom uplatňovaní novej účtovnej politiky alebo opravy chyby za predchádzajúce obdobie potrebné odlíšiť informácie, ktoré

a)

poskytujú dôkazy o okolnostiach, ktoré existovali k dátumu (dátumom), keď došlo k tejto transakcii, inej udalosti alebo podmienke, a

| b) | by boli dostupné v čase, keď bola účtovná závierka za dané predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie, |
| --- | --- |

b)

by boli dostupné v čase, keď bola účtovná závierka za dané predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie,

od iných informácií. Pri niektorých typoch odhadov (napríklad pri ocenení reálnou hodnotou, ktorá využíva významné nezistiteľné vstupy) nie je možné tieto druhy informácií odlíšiť. Ak by si spätné uplatnenie alebo spätné prehodnotenie vyžadovalo významný odhad, pri ktorom nemožno rozlíšiť tieto dva druhy informácií, spätné uplatnenie novej účtovnej politiky alebo spätná oprava chyby za predchádzajúce obdobie nie je v danom prípade možná.

| D52 | Dopĺňa sa tento odsek 54C:






  54C | Štandardom IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 52. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D52

Dopĺňa sa tento odsek 54C:

54C

Štandardom IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 52. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IAS 10   
  Udalosti po období vykazovania

| D53 | Odsek 11 sa mení a dopĺňa takto:






  11 | Príkladom udalosti po období vykazovania, ktorá si nevyžaduje úpravu, je pokles reálnej hodnoty investícií medzi koncom obdobia vykazovania a dňom, keď sa účtovná závierka schváli na zverejnenie. Pokles reálnej hodnoty obvykle nesúvisí so stavom investícií ku koncu obdobia vykazovania, ale odráža okolnosti, ktoré vznikli v nasledujúcom období. ... |
| --- | --- | --- |

D53

Odsek 11 sa mení a dopĺňa takto:

11

Príkladom udalosti po období vykazovania, ktorá si nevyžaduje úpravu, je pokles reálnej hodnoty investícií medzi koncom obdobia vykazovania a dňom, keď sa účtovná závierka schváli na zverejnenie. Pokles reálnej hodnoty obvykle nesúvisí so stavom investícií ku koncu obdobia vykazovania, ale odráža okolnosti, ktoré vznikli v nasledujúcom období. ...

| D54 | Dopĺňa sa tento odsek 23A:






  23A | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 11. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D54

Dopĺňa sa tento odsek 23A:

23A

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 11. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IAS 16   
  Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia

| D55 | Odsek 26 sa mení a dopĺňa takto:






  26 | Reálnu hodnotu aktíva možno spoľahlivo oceniť, ak a) variabilita v rozsahu vhodných ocenení reálnou hodnotou nie je pre toto aktívum významnou, alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci daného rozsahu sa môžu spoľahlivo posúdiť a použiť pri oceňovaní reálnou hodnotou. Ak účtovná jednotka dokáže spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu prijatého alebo odovzdaného aktíva, použije sa na ocenenie obstarávacej ceny prijatého aktíva reálna hodnota odovzdaného aktíva, pokiaľ nie je reálna hodnota prijatého aktíva jednoznačnejšie zrejmá. |
| --- | --- | --- |

D55

Odsek 26 sa mení a dopĺňa takto:

26

Reálnu hodnotu aktíva možno spoľahlivo oceniť, ak a) variabilita v rozsahu vhodných ocenení reálnou hodnotou nie je pre toto aktívum významnou, alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci daného rozsahu sa môžu spoľahlivo posúdiť a použiť pri oceňovaní reálnou hodnotou. Ak účtovná jednotka dokáže spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu prijatého alebo odovzdaného aktíva, použije sa na ocenenie obstarávacej ceny prijatého aktíva reálna hodnota odovzdaného aktíva, pokiaľ nie je reálna hodnota prijatého aktíva jednoznačnejšie zrejmá.

| D56 | Odseky 32 a 33 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D56

Odseky 32 a 33 sa vypúšťajú.

| D57 | Odseky 35 a 77 sa menia a dopĺňajú takto:






  35 | Pri preceňovaní položky nehnuteľností, strojov a zariadení sa ku všetkým akumulovaným odpisom k dátumu precenenia pristupuje jedným z týchto spôsobov:






  a) | prepočítajú sa úmerne zmene hrubej účtovnej hodnoty aktíva tak, aby sa účtovná hodnota aktíva po precenení rovnala jeho precenenej hodnote.
  Táto metóda sa často používa pri preceňovaní aktíva pomocou indexu s cieľom určiť jeho reprodukčnú obstarávaciu cenu (pozri IFRS 13); |
| --- | --- | --- | --- |

D57

Odseky 35 a 77 sa menia a dopĺňajú takto:

35

Pri preceňovaní položky nehnuteľností, strojov a zariadení sa ku všetkým akumulovaným odpisom k dátumu precenenia pristupuje jedným z týchto spôsobov:

a)

prepočítajú sa úmerne zmene hrubej účtovnej hodnoty aktíva tak, aby sa účtovná hodnota aktíva po precenení rovnala jeho precenenej hodnote.

Táto metóda sa často používa pri preceňovaní aktíva pomocou indexu s cieľom určiť jeho reprodukčnú obstarávaciu cenu (pozri IFRS 13);

...

| 77 | Ak sa položky nehnuteľností, strojov a zariadení vykazujú v precenených hodnotách, popri zverejneniach, ktoré sa vyžadujú v štandarde IFRS 13, sa zverejnia tieto skutočnosti:

  ...






  c) | |
| --- | --- | --- |

77

Ak sa položky nehnuteľností, strojov a zariadení vykazujú v precenených hodnotách, popri zverejneniach, ktoré sa vyžadujú v štandarde IFRS 13, sa zverejnia tieto skutočnosti:

...

c)

d)

| d) | |
| --- | --- |

...

| D58 | Dopĺňa sa tento odsek 81F:






  81F | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 6, menia a dopĺňajú sa odseky 26, 35 a 77 a rušia sa odseky 32 a 33. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D58

Dopĺňa sa tento odsek 81F:

81F

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 6, menia a dopĺňajú sa odseky 26, 35 a 77 a rušia sa odseky 32 a 33. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IAS 17   
  Lízingy

| D59 | Dopĺňa sa tento odsek 6A:






  6A | V štandarde IAS 17 sa používa pojem „reálna hodnota“ spôsobom, ktorý sa líši v určitých ohľadoch od definície reálnej hodnoty v štandarde IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou. Preto pri uplatňovaní IAS 17 účtovná jednotka ocení reálnu hodnotu v súlade so štandardom IAS 17, a nie so štandardom IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D59

Dopĺňa sa tento odsek 6A:

6A

V štandarde IAS 17 sa používa pojem „reálna hodnota“ spôsobom, ktorý sa líši v určitých ohľadoch od definície reálnej hodnoty v štandarde IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou. Preto pri uplatňovaní IAS 17 účtovná jednotka ocení reálnu hodnotu v súlade so štandardom IAS 17, a nie so štandardom IFRS 13.

IAS 18   
  Výnosy

| D60 | Dopĺňa sa tento odsek 42:






  42 | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 7. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D60

Dopĺňa sa tento odsek 42:

42

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 7. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IAS 19   
  Zamestnanecké požitky

| D61 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D61

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D62 | Odseky 50 a 102 sa menia a dopĺňajú takto:






  50 | Účtovanie programov so stanovenými požitkami účtovnou jednotkou zahŕňa tieto kroky:
  ...






  c) | oceňovanie akýchkoľvek aktív programu reálnou hodnotou (pozri odseky 102 až 104), |
| --- | --- | --- | --- |

D62

Odseky 50 a 102 sa menia a dopĺňajú takto:

50

Účtovanie programov so stanovenými požitkami účtovnou jednotkou zahŕňa tieto kroky:

...

c)

oceňovanie akýchkoľvek aktív programu reálnou hodnotou (pozri odseky 102 až 104),

...

| 102 | Reálna hodnota akýchkoľvek aktív programu sa pri určovaní sumy vykázanej vo výkaze finančnej situácie v súlade s odsekom 54 odpočítava. |
| --- | --- |

102

Reálna hodnota akýchkoľvek aktív programu sa pri určovaní sumy vykázanej vo výkaze finančnej situácie v súlade s odsekom 54 odpočítava.

| D63 | Dopĺňa sa tento odsek 162:






  162 | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 7 a menia a dopĺňajú sa odseky 50 a 102. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D63

Dopĺňa sa tento odsek 162:

162

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 7 a menia a dopĺňajú sa odseky 50 a 102. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IAS 20   
  Účtovanie štátnych dotácií a zverejňovanie štátnej pomoci

| D64 | Dopĺňa sa tento odsek 45:






  45 | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 3. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D64

Dopĺňa sa tento odsek 45:

45

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 3. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IAS 21   
  Vplyvy zmien kurzov cudzích mien

| D65 | Odsek 23 sa mení a dopĺňa takto:






  23 | Na konci každého obdobia vykazovania:

  ...






  c) | nepeňažné položky, ktoré sú ocenené reálnou hodnotou v cudzej mene, sa prepočítajú výmennými kurzami k dátumu, keď bola reálna hodnota ocenená. |
| --- | --- | --- | --- |

D65

Odsek 23 sa mení a dopĺňa takto:

23

Na konci každého obdobia vykazovania:

...

c)

nepeňažné položky, ktoré sú ocenené reálnou hodnotou v cudzej mene, sa prepočítajú výmennými kurzami k dátumu, keď bola reálna hodnota ocenená.

| D66 | Dopĺňa sa tento odsek 60G:






  60G | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 8 a mení a dopĺňa sa odsek 23. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D66

Dopĺňa sa tento odsek 60G:

60G

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 8 a mení a dopĺňa sa odsek 23. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IAS 28   
  Podiely v pridružených podnikoch (v znení zmien a doplnení z októbra 2009)

| D67 | Odseky 1 a 37 sa menia a dopĺňajú takto:






  1 | Tento štandard sa uplatňuje na zaúčtovanie podielov v pridružených podnikoch. Neuplatňuje sa však na podiely v pridružených podnikoch, ktoré majú v držbe:







  a) | organizácie s rizikovým kapitálom alebo |
| --- | --- | --- | --- |

D67

Odseky 1 a 37 sa menia a dopĺňajú takto:

1

Tento štandard sa uplatňuje na zaúčtovanie podielov v pridružených podnikoch. Neuplatňuje sa však na podiely v pridružených podnikoch, ktoré majú v držbe:

a)

organizácie s rizikovým kapitálom alebo

| b) | spoločné fondy, podielové fondy a podobné účtovné jednotky vrátane investičných poisťovacích fondov, |
| --- | --- |

b)

spoločné fondy, podielové fondy a podobné účtovné jednotky vrátane investičných poisťovacích fondov,

| 37 | Zverejňujú sa tieto údaje:







  a) | reálna hodnota podielov v pridružených podnikoch, pre ktoré existujú kótované trhové ceny, |
| --- | --- | --- |

37

Zverejňujú sa tieto údaje:

a)

reálna hodnota podielov v pridružených podnikoch, pre ktoré existujú kótované trhové ceny,

...

| D68 | Dopĺňa sa tento odsek 41G:






  41G | Štandardom IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 1 a 37. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D68

Dopĺňa sa tento odsek 41G:

41G

Štandardom IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 1 a 37. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IAS 31   Podiely na spoločnom podnikaní (v znení zmenenom a doplnenom v októbri 2009)

| D69 | Odsek 1 sa mení a dopĺňa takto:






  1 | Tento štandard sa uplatňuje na účtovanie podielov v spoločných podnikoch a na vykazovanie aktív, záväzkov, výnosov a nákladov spoločných podnikov v účtovnej závierke spoločníkov a investorov bez ohľadu na štruktúry alebo formy činností spoločných podnikov. Neuplatňuje sa však na podiely spoločníkov v spoluovládaných subjektoch, ktoré majú v držbe:







  a) | organizácie s rizikovým kapitálom alebo |
| --- | --- | --- | --- |

D69

Odsek 1 sa mení a dopĺňa takto:

1

Tento štandard sa uplatňuje na účtovanie podielov v spoločných podnikoch a na vykazovanie aktív, záväzkov, výnosov a nákladov spoločných podnikov v účtovnej závierke spoločníkov a investorov bez ohľadu na štruktúry alebo formy činností spoločných podnikov. Neuplatňuje sa však na podiely spoločníkov v spoluovládaných subjektoch, ktoré majú v držbe:

a)

organizácie s rizikovým kapitálom alebo

| b) | spoločné fondy, podielové fondy a podobné účtovné jednotky vrátane investičných poisťovacích fondov, |
| --- | --- |

b)

spoločné fondy, podielové fondy a podobné účtovné jednotky vrátane investičných poisťovacích fondov,

| D70 | Dopĺňa sa tento odsek 58F:






  58F | Štandardom IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 1. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D70

Dopĺňa sa tento odsek 58F:

58F

Štandardom IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 1. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IAS 32   
  Finančné nástroje: prezentácia (v znení zmenenom a doplnenom v septembri 2010)

| D71 | Odsek 23 sa mení a dopĺňa takto:






  23 | ... Finančný záväzok sa prvotne vykazuje súčasnou hodnotou sumy spätného odkúpenia a je preklasifikovaný z vlastného imania. ... |
| --- | --- | --- |

D71

Odsek 23 sa mení a dopĺňa takto:

23

... Finančný záväzok sa prvotne vykazuje súčasnou hodnotou sumy spätného odkúpenia a je preklasifikovaný z vlastného imania. ...

| D72 | Dopĺňa sa tento odsek 97J:






  97J | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 11 a menia a dopĺňajú sa odseky 23 a AG31. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D72

Dopĺňa sa tento odsek 97J:

97J

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 11 a menia a dopĺňajú sa odseky 23 a AG31. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

| D73 | V návode na uplatnenie sa odsek AG31 mení a dopĺňa takto:






  AG31 | Bežnou formou zloženého finančného nástroja je dlhový nástroj s vloženou konverznou opciou, ako je napríklad obligácia zameniteľná za kmeňové akcie emitenta a bez iných vložených derivátových prvkov. V odseku 28 tohto štandardu sa od emitenta takéhoto finančného nástroja vyžaduje, aby vo výkaze o finančnej situácii prezentoval komponent záväzku a komponent vlastného imania osobitne, a to takto:
  ...






  b) | Nástroj vlastného imania predstavuje vloženú opciu zameniť záväzok za vlastné imanie emitenta. Táto opcia má hodnotu pri prvotnom vykázaní, aj keď je mimo peňazí. |
| --- | --- | --- | --- |

D73

V návode na uplatnenie sa odsek AG31 mení a dopĺňa takto:

AG31

Bežnou formou zloženého finančného nástroja je dlhový nástroj s vloženou konverznou opciou, ako je napríklad obligácia zameniteľná za kmeňové akcie emitenta a bez iných vložených derivátových prvkov. V odseku 28 tohto štandardu sa od emitenta takéhoto finančného nástroja vyžaduje, aby vo výkaze o finančnej situácii prezentoval komponent záväzku a komponent vlastného imania osobitne, a to takto:

...

b)

Nástroj vlastného imania predstavuje vloženú opciu zameniť záväzok za vlastné imanie emitenta. Táto opcia má hodnotu pri prvotnom vykázaní, aj keď je mimo peňazí.

IAS 33   
  Zisk na akciu

| D74 | Odseky 8 a 47A sa menia a dopĺňajú takto:






  8 | Pojmy vymedzené v štandarde IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia sa používajú v tomto štandarde vo významoch špecifikovaných v odseku 11 štandardu IAS 32, pokiaľ nie je uvedené inak. V štandarde IAS 32 sa vymedzujú pojmy finančný nástroj, finančné aktívum, finančný záväzok a nástroj vlastného imania a poskytuje sa návod na uplatňovanie týchto definícií. V štandarde IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou sa vymedzuje reálna hodnota a stanovujú sa požiadavky na uplatňovanie tejto definície. |
| --- | --- | --- |

D74

Odseky 8 a 47A sa menia a dopĺňajú takto:

8

Pojmy vymedzené v štandarde IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia sa používajú v tomto štandarde vo významoch špecifikovaných v odseku 11 štandardu IAS 32, pokiaľ nie je uvedené inak. V štandarde IAS 32 sa vymedzujú pojmy finančný nástroj, finančné aktívum, finančný záväzok a nástroj vlastného imania a poskytuje sa návod na uplatňovanie týchto definícií. V štandarde IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou sa vymedzuje reálna hodnota a stanovujú sa požiadavky na uplatňovanie tejto definície.

| 47A | Pokiaľ ide o opcie na akcie a iné dohody o zaplatení formou akcií, na ktoré sa vzťahuje štandard IFRS 2 Platby na základe podielov, emisná cena uvedená v odseku 46 a realizačná cena uvedená v odseku 47 zahŕňajú reálnu hodnotu (ocenenú v súlade so štandardom IFRS 2) všetkých tovarov alebo služieb, ktoré sa majú účtovnej jednotke dodať v budúcnosti v rámci opcie na akcie alebo inej dohody o zaplatení formou akcií. |
| --- | --- |

47A

Pokiaľ ide o opcie na akcie a iné dohody o zaplatení formou akcií, na ktoré sa vzťahuje štandard IFRS 2 Platby na základe podielov, emisná cena uvedená v odseku 46 a realizačná cena uvedená v odseku 47 zahŕňajú reálnu hodnotu (ocenenú v súlade so štandardom IFRS 2) všetkých tovarov alebo služieb, ktoré sa majú účtovnej jednotke dodať v budúcnosti v rámci opcie na akcie alebo inej dohody o zaplatení formou akcií.

| D75 | Dopĺňa sa tento odsek 74C:






  74C | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 8, 47A a A2. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D75

Dopĺňa sa tento odsek 74C:

74C

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 8, 47A a A2. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

| D76 | V dodatku A sa odsek A2 mení a dopĺňa takto:






  A2 | Vydanie kmeňových akcií v čase uplatnenia alebo konverzie potenciálnych kmeňových akcií obvykle nevedie k vzniku bonusového prvku. Je to tak preto, lebo potenciálne kmeňové akcie sa obvykle vydávajú v reálnej hodnote, čo má za následok proporcionálnu zmenu zdrojov dostupných účtovnej jednotke. V prípade predkupného práva pri emisii je však realizačná cena často nižšia ako reálna hodnota akcií. ... Teoretická reálna hodnota pripadajúca na akciu pred uplatnením predkupných práv pri novej emisii sa vypočíta prirátaním súhrnnej reálnej hodnoty akcií bezprostredne pred uplatnením práv k výnosom z uplatnenia práv a vydelením počtom akcií v obehu po uplatnení práv. V prípadoch, keď sú samotné práva verejne obchodovateľné nezávisle od akcií pred dátumom ich uplatnenia, sa reálna hodnota ocení k uzávierke posledného dňa, v ktorom sú akcie obchodovateľné spoločne s právami. |
| --- | --- | --- |

D76

V dodatku A sa odsek A2 mení a dopĺňa takto:

A2

Vydanie kmeňových akcií v čase uplatnenia alebo konverzie potenciálnych kmeňových akcií obvykle nevedie k vzniku bonusového prvku. Je to tak preto, lebo potenciálne kmeňové akcie sa obvykle vydávajú v reálnej hodnote, čo má za následok proporcionálnu zmenu zdrojov dostupných účtovnej jednotke. V prípade predkupného práva pri emisii je však realizačná cena často nižšia ako reálna hodnota akcií. ... Teoretická reálna hodnota pripadajúca na akciu pred uplatnením predkupných práv pri novej emisii sa vypočíta prirátaním súhrnnej reálnej hodnoty akcií bezprostredne pred uplatnením práv k výnosom z uplatnenia práv a vydelením počtom akcií v obehu po uplatnení práv. V prípadoch, keď sú samotné práva verejne obchodovateľné nezávisle od akcií pred dátumom ich uplatnenia, sa reálna hodnota ocení k uzávierke posledného dňa, v ktorom sú akcie obchodovateľné spoločne s právami.

IAS 34   
  Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka (v znení zmenenom a doplnenom v máji 2010)

| D77 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D77

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D78 | Dopĺňa sa tento odsek 16A písm. j):






  16A | Popri zverejňovaní významných udalostí a transakcií v súlade s odsekmi 15 až 15C účtovná jednotka v poznámkach k finančným výkazom v priebehu účtovného roka uvádza ďalej uvedené informácie, ak nie sú zverejnené na inom mieste finančných výkazov v priebehu účtovného roka. Informácie sa obvykle vykazujú na základe obdobia od začiatku roka do príslušného dátumu.

  ...







  j) | pri finančných nástrojoch zverejnenia reálnej hodnoty vyžadované v odsekoch 91 až 93 písm. h), 94 až 96, 98 a 99 štandardu IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou a odsekov 25, 26 a 28 až 30 štandardu IFRS 7 Finančné nástroje: zverejnenia. |
| --- | --- | --- | --- |

D78

Dopĺňa sa tento odsek 16A písm. j):

16A

Popri zverejňovaní významných udalostí a transakcií v súlade s odsekmi 15 až 15C účtovná jednotka v poznámkach k finančným výkazom v priebehu účtovného roka uvádza ďalej uvedené informácie, ak nie sú zverejnené na inom mieste finančných výkazov v priebehu účtovného roka. Informácie sa obvykle vykazujú na základe obdobia od začiatku roka do príslušného dátumu.

j)

pri finančných nástrojoch zverejnenia reálnej hodnoty vyžadované v odsekoch 91 až 93 písm. h), 94 až 96, 98 a 99 štandardu IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou a odsekov 25, 26 a 28 až 30 štandardu IFRS 7 Finančné nástroje: zverejnenia.

| D79 | Dopĺňa sa tento odsek 50:






  50 | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 16A písm. j). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D79

Dopĺňa sa tento odsek 50:

50

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 16A písm. j). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IAS 36   
  Zníženie hodnoty majetku

| D80 | Odsek 5 sa mení a dopĺňa takto:






  5 | Tento štandard sa neuplatňuje na finančné aktíva v pôsobnosti štandardu IAS 39, investičný majetok ocenený reálnou hodnotou v pôsobnosti štandardu IAS 40 alebo biologické aktíva súvisiace s poľnohospodárskou činnosťou ocenené reálnou hodnotou zníženou o náklady na predaj v pôsobnosti štandardu IAS 41. Tento štandard sa uplatňuje na aktíva, ktoré sa účtujú v precenenej sume (t. j. reálnou hodnotou k dátumu precenenia zníženou o akékoľvek následné akumulované odpisy a následné akumulované straty zo zníženia hodnoty) v súlade s ostatnými IFRS, ako sú napríklad modely precenenia v štandarde IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a štandarde IAS 38 Nehmotný majetok. Jediným rozdielom medzi reálnou hodnotou aktíva a jeho reálnou hodnotou zníženou o náklady na vyradenie sú priame prírastkové náklady, ktoré možno priradiť vyradeniu aktíva.






  a) | i) | Ak sú náklady na vyradenie zanedbateľné, spätne získateľná suma preceneného aktíva sa nevyhnutne približuje alebo je väčšia ako jeho precenená suma. V takomto prípade je po uplatnení požiadaviek na precenenie nepravdepodobné, že u preceneného aktíva sa zníži hodnota a spätne získateľná suma sa nemusí odhadovať; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

D80

Odsek 5 sa mení a dopĺňa takto:

5

Tento štandard sa neuplatňuje na finančné aktíva v pôsobnosti štandardu IAS 39, investičný majetok ocenený reálnou hodnotou v pôsobnosti štandardu IAS 40 alebo biologické aktíva súvisiace s poľnohospodárskou činnosťou ocenené reálnou hodnotou zníženou o náklady na predaj v pôsobnosti štandardu IAS 41. Tento štandard sa uplatňuje na aktíva, ktoré sa účtujú v precenenej sume (t. j. reálnou hodnotou k dátumu precenenia zníženou o akékoľvek následné akumulované odpisy a následné akumulované straty zo zníženia hodnoty) v súlade s ostatnými IFRS, ako sú napríklad modely precenenia v štandarde IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a štandarde IAS 38 Nehmotný majetok. Jediným rozdielom medzi reálnou hodnotou aktíva a jeho reálnou hodnotou zníženou o náklady na vyradenie sú priame prírastkové náklady, ktoré možno priradiť vyradeniu aktíva.

a)

i)

Ak sú náklady na vyradenie zanedbateľné, spätne získateľná suma preceneného aktíva sa nevyhnutne približuje alebo je väčšia ako jeho precenená suma. V takomto prípade je po uplatnení požiadaviek na precenenie nepravdepodobné, že u preceneného aktíva sa zníži hodnota a spätne získateľná suma sa nemusí odhadovať;

| ii) | |
| --- | --- |

ii)

b)

| b) | |
| --- | --- |

c)

| c) | Ak nie sú náklady na vyradenie zanedbateľné, reálna hodnota znížená o náklady na vyradenie preceneného aktíva je nevyhnutne nižšia ako jeho reálna hodnota. Preto sa hodnota preceneného aktíva zníži, ak jeho hodnota pri použití je nižšia, ako je jeho precenená hodnota. V takomto prípade, po uplatnení požiadaviek na precenenie, účtovná jednotka uplatní tento štandard, aby zistila, či sa hodnota aktíva mohla znížiť. |
| --- | --- |

Ak nie sú náklady na vyradenie zanedbateľné, reálna hodnota znížená o náklady na vyradenie preceneného aktíva je nevyhnutne nižšia ako jeho reálna hodnota. Preto sa hodnota preceneného aktíva zníži, ak jeho hodnota pri použití je nižšia, ako je jeho precenená hodnota. V takomto prípade, po uplatnení požiadaviek na precenenie, účtovná jednotka uplatní tento štandard, aby zistila, či sa hodnota aktíva mohla znížiť.

| D81 | Odsek 6 sa mení a dopĺňa takto (v dôsledku zmeny a doplnenia vymedzenia reálnej hodnoty zníženej o náklady na predaj sa všetky odkazy na „reálnu hodnotu zníženú o náklady na predaj“ v štandarde IAS 36 sa nahrádzajú „reálnou hodnotou zníženou o náklady na vyradenie“):






  6 | V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:







  a) | |
| --- | --- | --- | --- |

D81

Odsek 6 sa mení a dopĺňa takto (v dôsledku zmeny a doplnenia vymedzenia reálnej hodnoty zníženej o náklady na predaj sa všetky odkazy na „reálnu hodnotu zníženú o náklady na predaj“ v štandarde IAS 36 sa nahrádzajú „reálnou hodnotou zníženou o náklady na vyradenie“):

6

V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:

a)

b)

| b) | |
| --- | --- |

c)

| c) | |
| --- | --- |

Reálna hodnota je cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo bola zaplatená za prevod záväzku pri riadnej transakcii medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia. (Pozri IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou.)














  D82

| D82 | Odseky 12, 20 a 22 sa menia a dopĺňajú takto:






  12 | Pri posudzovaní, či existuje nejaký náznak, že by hodnota aktíva mohla byť znížená, berie účtovná jednotka do úvahy aspoň tieto ukazovatele:

  Vonkajšie zdroje informácií






  a) | existujú pozorovateľné náznaky, že počas daného obdobia sa hodnota aktíva znížila podstatne viac, ako by sa očakávalo ako výsledok plynutia času alebo bežného používania. |
| --- | --- | --- | --- |

Odseky 12, 20 a 22 sa menia a dopĺňajú takto:

12

Pri posudzovaní, či existuje nejaký náznak, že by hodnota aktíva mohla byť znížená, berie účtovná jednotka do úvahy aspoň tieto ukazovatele:

Vonkajšie zdroje informácií

a)

existujú pozorovateľné náznaky, že počas daného obdobia sa hodnota aktíva znížila podstatne viac, ako by sa očakávalo ako výsledok plynutia času alebo bežného používania.

...

| 20 | Bolo by možno oceniť reálnu hodnotu zníženú o náklady na vyradenie, dokonca aj vtedy, keď neexistuje kótovaná cena na aktívom trhu za rovnaké aktívum. Niekedy však nebude možné oceniť reálnu hodnotu zníženú o náklady na vyradenie, pretože neexistuje žiadny základ na spoľahlivý odhad ceny, za ktorú by sa uskutočnila riadna transakcia predaja aktíva medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok. V tomto prípade môže ako spätne získateľnú sumu účtovná jednotka použiť hodnotu z používania aktíva. |
| --- | --- |

20

Bolo by možno oceniť reálnu hodnotu zníženú o náklady na vyradenie, dokonca aj vtedy, keď neexistuje kótovaná cena na aktívom trhu za rovnaké aktívum. Niekedy však nebude možné oceniť reálnu hodnotu zníženú o náklady na vyradenie, pretože neexistuje žiadny základ na spoľahlivý odhad ceny, za ktorú by sa uskutočnila riadna transakcia predaja aktíva medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia za bežných trhových podmienok. V tomto prípade môže ako spätne získateľnú sumu účtovná jednotka použiť hodnotu z používania aktíva.

| 22 | Spätne získateľná suma sa určí pre jednotlivé aktívum .... pokiaľ:
  ...






  b) | hodnota z používania aktíva sa môže odhadnúť ako hodnota, ktorá sa blíži k jeho reálnej hodnote zníženej o náklady na vyradenie a čistá reálna hodnota znížená o náklady na vyradenie sa dá oceniť. |
| --- | --- | --- |

22

Spätne získateľná suma sa určí pre jednotlivé aktívum .... pokiaľ:

...

b)

hodnota z používania aktíva sa môže odhadnúť ako hodnota, ktorá sa blíži k jeho reálnej hodnote zníženej o náklady na vyradenie a čistá reálna hodnota znížená o náklady na vyradenie sa dá oceniť.

| D83 | Odseky 25 až 27 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D83

Odseky 25 až 27 sa vypúšťajú.

| D84 | Odsek 28 sa mení a dopĺňa takto:






  28 | Náklady na vyradenie iné ako tie, ktoré sa vykázali ako záväzky, sa odpočítajú pri oceňovaní reálnej hodnoty zníženej o náklady na vyradenie. Príklady ... |
| --- | --- | --- |

D84

Odsek 28 sa mení a dopĺňa takto:

28

Náklady na vyradenie iné ako tie, ktoré sa vykázali ako záväzky, sa odpočítajú pri oceňovaní reálnej hodnoty zníženej o náklady na vyradenie. Príklady ...

| D85 | Dopĺňa sa tento odsek 53A:






  53A | Reálna hodnota sa líši od hodnoty z používania. Reálna hodnota odráža predpoklady, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny aktíva. Naproti tomu, hodnota z používania odzrkadľuje účinky faktorov, ktoré môžu byť vo vzťahu k účtovnej jednotke špecifické a nemusia byť vo všeobecnosti uplatniteľné na všetky účtovné jednotky. Do reálnej hodnoty sa napríklad nepremieta žiaden z ďalej uvedených faktorov za predpokladu, že by neboli všeobecne dostupné pre účastníkov trhu:






  a) | dodatočná hodnota odvodená zo zoskupenia aktíva (ako je napríklad vytvorenie portfólia investičného nehnuteľného majetku nachádzajúceho sa na rôznych miestach), |
| --- | --- | --- | --- |

D85

Dopĺňa sa tento odsek 53A:

53A

Reálna hodnota sa líši od hodnoty z používania. Reálna hodnota odráža predpoklady, ktoré by použili účastníci trhu pri stanovovaní ceny aktíva. Naproti tomu, hodnota z používania odzrkadľuje účinky faktorov, ktoré môžu byť vo vzťahu k účtovnej jednotke špecifické a nemusia byť vo všeobecnosti uplatniteľné na všetky účtovné jednotky. Do reálnej hodnoty sa napríklad nepremieta žiaden z ďalej uvedených faktorov za predpokladu, že by neboli všeobecne dostupné pre účastníkov trhu:

a)

dodatočná hodnota odvodená zo zoskupenia aktíva (ako je napríklad vytvorenie portfólia investičného nehnuteľného majetku nachádzajúceho sa na rôznych miestach),

| b) | synergie medzi oceňovaným aktívom a ostatnými aktívami, |
| --- | --- |

b)

synergie medzi oceňovaným aktívom a ostatnými aktívami,

| c) | zákonné práva alebo zákonné obmedzenia, ktoré sú špecifické len pre súčasného vlastníka aktíva a |
| --- | --- |

c)

zákonné práva alebo zákonné obmedzenia, ktoré sú špecifické len pre súčasného vlastníka aktíva a

| d) | daňové výhody alebo daňové zaťaženia, ktoré sú špecifické pre súčasného vlastníka aktíva. |
| --- | --- |

d)

daňové výhody alebo daňové zaťaženia, ktoré sú špecifické pre súčasného vlastníka aktíva.

| D86 | Odseky 78, 105, 111, 130 a 134 sa menia a dopĺňajú takto:






  78 | Možno bude potrebné brať do úvahy niektoré vykázané záväzky na určenie spätne získateľnej sumy peňazotvornej jednotky. Toto sa môže stať, ak by si vyradenie peňazotvornej jednotky vyžadovalo od kupujúceho prevzatie záväzku. V tomto prípade reálnou hodnotou zníženou o náklady na vyradenie (alebo odhadnuté peňažné toky z konečného vyradenia) peňazotvornej jednotky je cena za predaj aktív peňazotvornej jednotky a záväzku spolu, znížená o náklady na vyradenie. Na uskutočnenie zmysluplného porovnania medzi účtovnou hodnotou peňazotvornej jednotky a jej spätne získateľnou sumou sa účtovná hodnota záväzku odpočíta pri určovaní jednak hodnoty z používania peňazotvornej jednotky, ako aj jej účtovnej hodnoty. |
| --- | --- | --- |

D86

Odseky 78, 105, 111, 130 a 134 sa menia a dopĺňajú takto:

78

Možno bude potrebné brať do úvahy niektoré vykázané záväzky na určenie spätne získateľnej sumy peňazotvornej jednotky. Toto sa môže stať, ak by si vyradenie peňazotvornej jednotky vyžadovalo od kupujúceho prevzatie záväzku. V tomto prípade reálnou hodnotou zníženou o náklady na vyradenie (alebo odhadnuté peňažné toky z konečného vyradenia) peňazotvornej jednotky je cena za predaj aktív peňazotvornej jednotky a záväzku spolu, znížená o náklady na vyradenie. Na uskutočnenie zmysluplného porovnania medzi účtovnou hodnotou peňazotvornej jednotky a jej spätne získateľnou sumou sa účtovná hodnota záväzku odpočíta pri určovaní jednak hodnoty z používania peňazotvornej jednotky, ako aj jej účtovnej hodnoty.

| 105 | Pri prideľovaní straty zo zníženia hodnoty podľa odseku 104 účtovná jednotka neznižuje účtovnú hodnotu aktíva pod najvyššiu sumu z nasledujúcich:







  a) | jej reálnu hodnotu zníženú o náklady na vyradenie (ak je oceniteľná), |
| --- | --- | --- |

105

Pri prideľovaní straty zo zníženia hodnoty podľa odseku 104 účtovná jednotka neznižuje účtovnú hodnotu aktíva pod najvyššiu sumu z nasledujúcich:

a)

jej reálnu hodnotu zníženú o náklady na vyradenie (ak je oceniteľná),

| 111 | Pri hodnotení, či existuje nejaký náznak, že strata zo zníženia hodnoty vykázaná v predchádzajúcich rokoch v súvislosti s aktívom iným, ako je goodwill, už viac nemusí existovať alebo sa mohla znížiť, účtovná jednotka by mala brať do úvahy minimálne tieto náznaky:

  Vonkajšie zdroje informácií






  a) | existujú pozorovateľné náznaky, že sa počas obdobia hodnota aktíva podstatne zvýšila. |
| --- | --- | --- |

111

Pri hodnotení, či existuje nejaký náznak, že strata zo zníženia hodnoty vykázaná v predchádzajúcich rokoch v súvislosti s aktívom iným, ako je goodwill, už viac nemusí existovať alebo sa mohla znížiť, účtovná jednotka by mala brať do úvahy minimálne tieto náznaky:

Vonkajšie zdroje informácií

a)

existujú pozorovateľné náznaky, že sa počas obdobia hodnota aktíva podstatne zvýšila.

| 130 | Účtovná jednotka zverejní za každú vykázanú alebo zrušenú výraznú stratu zo zníženia hodnoty jednotlivého aktíva, vrátane goodwilu, alebo peňazotvornej jednotky počas daného obdobia tieto informácie:

  ...






  f) | ak spätne získateľná suma je reálna hodnota znížená o náklady na vyradenie, základ použitý na ocenenie reálnou hodnotou zníženou o náklady na vyradenie (ako napríklad, či sa reálna hodnota ocenila odkazom na kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identické aktívum). Účtovná jednotka nemusí zverejniť informácie požadované v štandarde IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

130

Účtovná jednotka zverejní za každú vykázanú alebo zrušenú výraznú stratu zo zníženia hodnoty jednotlivého aktíva, vrátane goodwilu, alebo peňazotvornej jednotky počas daného obdobia tieto informácie:

f)

ak spätne získateľná suma je reálna hodnota znížená o náklady na vyradenie, základ použitý na ocenenie reálnou hodnotou zníženou o náklady na vyradenie (ako napríklad, či sa reálna hodnota ocenila odkazom na kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identické aktívum). Účtovná jednotka nemusí zverejniť informácie požadované v štandarde IFRS 13.

| 134 | Účtovná jednotka zverejní informácie požadované v písmenách a) až f) za každú peňazotvornú jednotku (skupinu jednotiek), ktorej účtovná hodnota goodwillu alebo nehmotného majetku s neurčitou dobou použiteľnosti priradenej tejto jednotke (skupine jednotiek) je významná v porovnaní s celkovou účtovnou hodnotou goodwillu alebo nehmotného majetku účtovnej jednotky s neurčitou dobou použiteľnosti:

  ...






  c) | spätne získateľná suma jednotky (alebo skupiny jednotiek) a na základe čoho sa určila spätne získateľná skupina jednotky (skupiny jednotiek) (t. j. hodnota z používania alebo reálna hodnota znížená o náklady na vyradenie), |
| --- | --- | --- |

134

Účtovná jednotka zverejní informácie požadované v písmenách a) až f) za každú peňazotvornú jednotku (skupinu jednotiek), ktorej účtovná hodnota goodwillu alebo nehmotného majetku s neurčitou dobou použiteľnosti priradenej tejto jednotke (skupine jednotiek) je významná v porovnaní s celkovou účtovnou hodnotou goodwillu alebo nehmotného majetku účtovnej jednotky s neurčitou dobou použiteľnosti:

c)

spätne získateľná suma jednotky (alebo skupiny jednotiek) a na základe čoho sa určila spätne získateľná skupina jednotky (skupiny jednotiek) (t. j. hodnota z používania alebo reálna hodnota znížená o náklady na vyradenie),

| d) | ak bola spätne získateľná suma jednotky (skupiny jednotiek) založená na hodnote z používania:







  i) | každý kľúčový predpoklad, na ktorom vedenie založilo svoje projekcie peňažných tokov na obdobie, ktorého sa týkajú posledné rozpočty/prognózy. Kľúčové predpoklady sú predpoklady, na ktoré spätne získateľná suma jednotky (skupiny jednotiek) reaguje najcitlivejšie, |
| --- | --- | --- |

d)

ak bola spätne získateľná suma jednotky (skupiny jednotiek) založená na hodnote z používania:

i)

každý kľúčový predpoklad, na ktorom vedenie založilo svoje projekcie peňažných tokov na obdobie, ktorého sa týkajú posledné rozpočty/prognózy. Kľúčové predpoklady sú predpoklady, na ktoré spätne získateľná suma jednotky (skupiny jednotiek) reaguje najcitlivejšie,

| e) | ak je spätne získateľná suma jednotky (skupiny jednotiek) založená na reálnej hodnote zníženej o náklady na vyradenie, techniku (techniky) oceňovania použité na ocenenie reálnej hodnoty zníženej o náklady na vyradenie. Účtovná jednotka nemusí zverejniť informácie požadované v štandarde IFRS 13. Ak reálna hodnota znížená o náklady na vyradenie nie je ocenená použitím kótovanej ceny za identickú jednotku (skupinu jednotiek), účtovná jednotka zverejní tieto informácie:







  i) | každý kľúčový predpoklad, na základe ktorého vedenie určilo reálnu hodnotu zníženú o náklady na vyradenie. Kľúčové predpoklady sú predpoklady, na ktoré spätne získateľná suma jednotky (skupiny jednotiek) reaguje najcitlivejšie,

  ...







  iiA) | úroveň hierarchie reálnych hodnôt (pozri štandard IFRS 13), do ktorej je ocenenie reálnou hodnotou ako celok zaradené (bez ohľadu na zistiteľnosť „nákladov na vyradenie“), |
| --- | --- | --- | --- |

e)

ak je spätne získateľná suma jednotky (skupiny jednotiek) založená na reálnej hodnote zníženej o náklady na vyradenie, techniku (techniky) oceňovania použité na ocenenie reálnej hodnoty zníženej o náklady na vyradenie. Účtovná jednotka nemusí zverejniť informácie požadované v štandarde IFRS 13. Ak reálna hodnota znížená o náklady na vyradenie nie je ocenená použitím kótovanej ceny za identickú jednotku (skupinu jednotiek), účtovná jednotka zverejní tieto informácie:

i)

každý kľúčový predpoklad, na základe ktorého vedenie určilo reálnu hodnotu zníženú o náklady na vyradenie. Kľúčové predpoklady sú predpoklady, na ktoré spätne získateľná suma jednotky (skupiny jednotiek) reaguje najcitlivejšie,

iiA)

úroveň hierarchie reálnych hodnôt (pozri štandard IFRS 13), do ktorej je ocenenie reálnou hodnotou ako celok zaradené (bez ohľadu na zistiteľnosť „nákladov na vyradenie“),

| iiB) | ak došlo k zmene techniky oceňovania, zmenu a dôvod (dôvody) na jej uskutočnenie. |
| --- | --- |

iiB)

ak došlo k zmene techniky oceňovania, zmenu a dôvod (dôvody) na jej uskutočnenie.

| iii) | obdobie, na ktoré vedenie projektovalo peňažné toky, |
| --- | --- |

iii)

obdobie, na ktoré vedenie projektovalo peňažné toky,

| iv) | mieru rastu použitú na extrapoláciu projekcií peňažných tokov, |
| --- | --- |

iv)

mieru rastu použitú na extrapoláciu projekcií peňažných tokov,

| v) | diskontnú sadzbu (sadzby) uplatnené na projekcie peňažných tokov. |
| --- | --- |

v)

diskontnú sadzbu (sadzby) uplatnené na projekcie peňažných tokov.

| D87 | Dopĺňa sa tento odsek 140I:






  140I | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa menia a dopĺňajú odseky 5, 6, 12, 20, 78, 105, 111, 130 a 134, rušia sa odseky 25 až 27 a dopĺňajú sa odseky 25A a 53A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D87

Dopĺňa sa tento odsek 140I:

140I

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa menia a dopĺňajú odseky 5, 6, 12, 20, 78, 105, 111, 130 a 134, rušia sa odseky 25 až 27 a dopĺňajú sa odseky 25A a 53A. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IAS 38   
  Nehmotný majetok

| D88 | Odsek 8 sa mení a dopĺňa takto:






  8 | Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v tomto význame:







  a) | |
| --- | --- | --- | --- |

D88

Odsek 8 sa mení a dopĺňa takto:

8

Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v tomto význame:

a)

b)

| b) | |
| --- | --- |

c)

| c) | |
| --- | --- |

...

  Reálna hodnota je cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo bola zaplatená za prevod záväzku pri riadnej transakcii medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia. (Pozri IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou.)














  D89

| D89 | Odsek 33 sa mení a dopĺňa takto:






  33 | V prípade nadobudnutia nehmotného majetku v rámci podnikovej kombinácie v súlade s IFRS 3 Podnikové kombinácie je obstarávacou cenou daného nehmotného majetku jeho reálna hodnota ku dňu nadobudnutia. Reálna hodnota nehmotného majetku bude odzrkadľovať očakávania účastníkov trhu k dátumu nadobudnutia týkajúce sa pravdepodobnosti, že do účtovnej jednotky budú plynúť očakávané budúce ekonomické úžitky obsiahnuté v danom majetku. ... |
| --- | --- | --- |

Odsek 33 sa mení a dopĺňa takto:

33

V prípade nadobudnutia nehmotného majetku v rámci podnikovej kombinácie v súlade s IFRS 3 Podnikové kombinácie je obstarávacou cenou daného nehmotného majetku jeho reálna hodnota ku dňu nadobudnutia. Reálna hodnota nehmotného majetku bude odzrkadľovať očakávania účastníkov trhu k dátumu nadobudnutia týkajúce sa pravdepodobnosti, že do účtovnej jednotky budú plynúť očakávané budúce ekonomické úžitky obsiahnuté v danom majetku. ...

| D90 | Nadpis nad odsekom 35 sa mení a dopĺňa takto:

  Nehmotný majetok nadobudnutý v rámci podnikovej kombinácie







  D91 | Odseky 39 až 41 sa vypúšťajú. |
| --- | --- | --- |

D90

Nadpis nad odsekom 35 sa mení a dopĺňa takto:

Nehmotný majetok nadobudnutý v rámci podnikovej kombinácie

D91

Odseky 39 až 41 sa vypúšťajú.

| D92 | Odseky 47, 50, 75, 78, 82, 84 a 100 sa menia a dopĺňajú takto:






  47 | V odseku 21 písm. b) sa uvádza, že podmienkou vykázania nehmotného majetku je možnosť spoľahlivého ocenenia nákladov na daný majetok. Reálnu hodnotu nehmotného majetku možno spoľahlivo oceniť, ak a) variabilita v rozsahu vhodných ocenení reálnou hodnotou nie je pre tento majetok významnou, alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci daného rozsahu sa dajú spoľahlivo posúdiť a použiť pri oceňovaní reálnou hodnotou. Ak účtovná jednotka dokáže spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu buď prijatého alebo postúpeného majetku, na ocenenie nákladov sa použije reálna hodnota postúpeného majetku, pokiaľ reálna hodnota prijatého majetku nie je evidentnejšia. |
| --- | --- | --- |

D92

Odseky 47, 50, 75, 78, 82, 84 a 100 sa menia a dopĺňajú takto:

47

V odseku 21 písm. b) sa uvádza, že podmienkou vykázania nehmotného majetku je možnosť spoľahlivého ocenenia nákladov na daný majetok. Reálnu hodnotu nehmotného majetku možno spoľahlivo oceniť, ak a) variabilita v rozsahu vhodných ocenení reálnou hodnotou nie je pre tento majetok významnou, alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci daného rozsahu sa dajú spoľahlivo posúdiť a použiť pri oceňovaní reálnou hodnotou. Ak účtovná jednotka dokáže spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu buď prijatého alebo postúpeného majetku, na ocenenie nákladov sa použije reálna hodnota postúpeného majetku, pokiaľ reálna hodnota prijatého majetku nie je evidentnejšia.

| 50 | Rozdiely medzi reálnou hodnotou účtovnej jednotky a účtovnou hodnotou jej identifikovateľného čistého majetku v akomkoľvek časovom okamihu môžu byť výsledkom celej škály faktorov, ktoré majú vplyv na reálnu hodnotu účtovnej jednotky. Takéto rozdiely však nepredstavujú náklady na nehmotný majetok, nad ktorým má účtovná jednotka kontrolu. |
| --- | --- |

50

Rozdiely medzi reálnou hodnotou účtovnej jednotky a účtovnou hodnotou jej identifikovateľného čistého majetku v akomkoľvek časovom okamihu môžu byť výsledkom celej škály faktorov, ktoré majú vplyv na reálnu hodnotu účtovnej jednotky. Takéto rozdiely však nepredstavujú náklady na nehmotný majetok, nad ktorým má účtovná jednotka kontrolu.

| 75 | ... Na účely precenenia podľa tohto štandardu sa reálna hodnota oceňuje s ohľadom na aktívny trh. ... |
| --- | --- |

75

... Na účely precenenia podľa tohto štandardu sa reálna hodnota oceňuje s ohľadom na aktívny trh. ...

| 78 | Nie je bežné, aby pre nehmotný majetok existoval aktívny trh, môže sa to však stať. ... |
| --- | --- |

78

Nie je bežné, aby pre nehmotný majetok existoval aktívny trh, môže sa to však stať. ...

| 82 | Ak sa reálna hodnota preceneného nehmotného majetku nedá ďalej oceňovať s odkazom na aktívny trh, účtovnou hodnotou daného majetku je suma predstavujúca jeho precenenie k dátumu posledného preceňovania prostredníctvom porovnania s aktívnym trhom po odrátaní akýchkoľvek nasledujúcich oprávok a všetkých následných akumulovaných strát zo zníženia hodnoty. |
| --- | --- |

82

Ak sa reálna hodnota preceneného nehmotného majetku nedá ďalej oceňovať s odkazom na aktívny trh, účtovnou hodnotou daného majetku je suma predstavujúca jeho precenenie k dátumu posledného preceňovania prostredníctvom porovnania s aktívnym trhom po odrátaní akýchkoľvek nasledujúcich oprávok a všetkých následných akumulovaných strát zo zníženia hodnoty.

| 84 | Ak sa reálna hodnota majetku dá oceniť porovnaním s aktívnym trhom k dátumu nasledujúceho ocenenia, model precenenia sa uplatní od daného dátumu. |
| --- | --- |

84

Ak sa reálna hodnota majetku dá oceniť porovnaním s aktívnym trhom k dátumu nasledujúceho ocenenia, model precenenia sa uplatní od daného dátumu.

| 100 | Reziduálna hodnota nehmotného majetku s určitou dobou použiteľnosti sa považuje za nulovú okrem prípadov, keď:

  ...






  b) | pre daný majetok existuje aktívny trh (ako je vymedzený v štandarde IFRS 13) a:

  ... |
| --- | --- | --- |

100

Reziduálna hodnota nehmotného majetku s určitou dobou použiteľnosti sa považuje za nulovú okrem prípadov, keď:

b)

pre daný majetok existuje aktívny trh (ako je vymedzený v štandarde IFRS 13) a:

| D93 | Odsek 124 sa mení a dopĺňa takto:






  124 | Ak sa nehmotný majetok účtuje v precenených hodnotách, účtovná jednotka zverejňuje tieto informácie:







  a) | pre jednotlivé triedy nehmotného majetku:

  ...







  iii) | účtovnú hodnotu ... ... podľa odseku 74, a |
| --- | --- | --- | --- | --- |

D93

Odsek 124 sa mení a dopĺňa takto:

124

Ak sa nehmotný majetok účtuje v precenených hodnotách, účtovná jednotka zverejňuje tieto informácie:

a)

pre jednotlivé triedy nehmotného majetku:

iii)

účtovnú hodnotu ... ... podľa odseku 74, a

| b) | veľkosť ... akcionárom |
| --- | --- |

b)

veľkosť ... akcionárom

| c) | |
| --- | --- |

c)

D94

| D94 | Odsek 130E sa vypúšťa. |
| --- | --- |

Odsek 130E sa vypúšťa.

| D95 | Dopĺňa sa tento odsek 130G:






  130G | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa menia a dopĺňajú odseky 8, 33, 47, 50, 75, 78, 82, 84, 100 a 124 a rušia sa odseky 39 až 41 a 130E. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D95

Dopĺňa sa tento odsek 130G:

130G

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa menia a dopĺňajú odseky 8, 33, 47, 50, 75, 78, 82, 84, 100 a 124 a rušia sa odseky 39 až 41 a 130E. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IAS 39   
  Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie (v znení zmenenom a doplnenom v októbri 2009)

| D96 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D96

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D97 | Odsek 9 sa mení a dopĺňa takto:






  9 | Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v tomto význame:

  ...
  Treba poznamenať, že v IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou sa stanovujú požiadavky na oceňovanie finančného aktíva alebo finančného záväzku reálnou hodnotou, či už na základe určenia alebo inak, alebo ktorých reálna hodnota sa zverejňuje.
  ...

  Reálna hodnota je cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo bola zaplatená za prevod záväzku pri riadnej transakcii medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia. (Pozri IFRS 13.)
  ...
  Poznámka pod čiarou k definícií reálnej hodnoty sa vypúšťa. |
| --- | --- | --- |

D97

Odsek 9 sa mení a dopĺňa takto:

9

Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v tomto význame:

Poznámka pod čiarou k definícií reálnej hodnoty sa vypúšťa.

| D98 | Odseky 13 a 28 sa menia a dopĺňajú takto:






  13 | Ak účtovná jednotka nie je schopná spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu vloženého derivátu na základe zmluvných podmienok (napríklad pretože vložený derivát vychádza z nástroja vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj, t. j. vstup úrovne 1), reálna hodnota vloženého derivátu predstavuje rozdiel medzi reálnou hodnotou hybridného (kombinovaného) nástroja a reálnou hodnotou hostiteľskej zmluvy. Ak účtovná jednotka nie je schopná určiť reálnu hodnotu vloženého derivátu pomocou tejto metódy, uplatní sa odsek 12 a hybridný (kombinovaný) nástroj sa v hospodárskom výsledku označí ako oceňovaný v reálnej hodnote. |
| --- | --- | --- |

D98

Odseky 13 a 28 sa menia a dopĺňajú takto:

13

Ak účtovná jednotka nie je schopná spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu vloženého derivátu na základe zmluvných podmienok (napríklad pretože vložený derivát vychádza z nástroja vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj, t. j. vstup úrovne 1), reálna hodnota vloženého derivátu predstavuje rozdiel medzi reálnou hodnotou hybridného (kombinovaného) nástroja a reálnou hodnotou hostiteľskej zmluvy. Ak účtovná jednotka nie je schopná určiť reálnu hodnotu vloženého derivátu pomocou tejto metódy, uplatní sa odsek 12 a hybridný (kombinovaný) nástroj sa v hospodárskom výsledku označí ako oceňovaný v reálnej hodnote.

| 28 | Ak účtovná jednotka rozdelí predchádzajúcu účtovnú hodnotu väčšieho finančného aktíva medzi časť, ktorá sa aj naďalej vykazuje a časť, pri ktorej dôjde k ukončeniu vykazovania, je potrebné reálnou hodnotou oceniť časť, ktorej vykazovanie pokračuje. ... |
| --- | --- |

28

Ak účtovná jednotka rozdelí predchádzajúcu účtovnú hodnotu väčšieho finančného aktíva medzi časť, ktorá sa aj naďalej vykazuje a časť, pri ktorej dôjde k ukončeniu vykazovania, je potrebné reálnou hodnotou oceniť časť, ktorej vykazovanie pokračuje. ...

| D99 | Dopĺňa sa tento odsek 43A:






  43A | Ak sa však reálna hodnota finančného aktíva alebo finančného záväzku pri prvotnom vykázaní líši od transakčnej ceny, účtovná jednotka uplatní odsek AG76. |
| --- | --- | --- |

D99

Dopĺňa sa tento odsek 43A:

43A

Ak sa však reálna hodnota finančného aktíva alebo finančného záväzku pri prvotnom vykázaní líši od transakčnej ceny, účtovná jednotka uplatní odsek AG76.

| D100 | Odsek 47 sa mení a dopĺňa takto:






  47 | Po prvotnom vykázaní oceňuje účtovná jednotka všetky finančné záväzky v amortizovanej hodnote použitím metódy efektívnej úrokovej miery, s výnimkou:







  (a) | finančných záväzkov oceňovaných v hospodárskom výsledku reálnou hodnotou. Takéto záväzky vrátane derivátov, ktoré sú záväzkami, sa ocenia reálnou hodnotou, s výnimkou derivátového záväzku, ktorý je naviazaný na nástroj vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu s identickým nástrojom a musí sa vysporiadať jeho dodaním (t. j. vstup úrovne 1) a ktorého reálnu hodnotu nemožno inak spoľahlivo oceniť, ktorý sa ocení obstarávacou hodnotou. |
| --- | --- | --- | --- |

D100

Odsek 47 sa mení a dopĺňa takto:

47

Po prvotnom vykázaní oceňuje účtovná jednotka všetky finančné záväzky v amortizovanej hodnote použitím metódy efektívnej úrokovej miery, s výnimkou:

(a)

finančných záväzkov oceňovaných v hospodárskom výsledku reálnou hodnotou. Takéto záväzky vrátane derivátov, ktoré sú záväzkami, sa ocenia reálnou hodnotou, s výnimkou derivátového záväzku, ktorý je naviazaný na nástroj vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu s identickým nástrojom a musí sa vysporiadať jeho dodaním (t. j. vstup úrovne 1) a ktorého reálnu hodnotu nemožno inak spoľahlivo oceniť, ktorý sa ocení obstarávacou hodnotou.

| D101 | Odseky 48 až 49 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D101

Odseky 48 až 49 sa vypúšťajú.

| D102 | Odsek 88 sa mení a dopĺňa takto:






  88 | Zabezpečovací vzťah spĺňa podmienky na zaúčtovanie zabezpečenia podľa odsekov 89 až 102 výlučne vtedy, ak sú splnené všetky tieto podmienky:

  ...






  d) | účinnosť zabezpečenia možno spoľahlivo oceniť, t. j. reálna hodnota alebo peňažné toky zabezpečenej položky, ktoré je možné priradiť zabezpečovanému riziku, a reálna hodnota zabezpečovacieho nástroja sa dajú spoľahlivo oceniť, |
| --- | --- | --- | --- |

D102

Odsek 88 sa mení a dopĺňa takto:

88

Zabezpečovací vzťah spĺňa podmienky na zaúčtovanie zabezpečenia podľa odsekov 89 až 102 výlučne vtedy, ak sú splnené všetky tieto podmienky:

d)

účinnosť zabezpečenia možno spoľahlivo oceniť, t. j. reálna hodnota alebo peňažné toky zabezpečenej položky, ktoré je možné priradiť zabezpečovanému riziku, a reálna hodnota zabezpečovacieho nástroja sa dajú spoľahlivo oceniť,

| D103 | Dopĺňa sa tento odsek 103Q:






  103Q | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa menia a dopĺňajú odseky 9, 13, 28, 47, 88, AG46, AG52, AG64, AG76, AG76A, AG80, AG81 a AG96, dopĺňa sa odsek 43A a rušia sa odseky 48 až 49, AG69 až AG75, AG77 až AG79 a AG82. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D103

Dopĺňa sa tento odsek 103Q:

103Q

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa menia a dopĺňajú odseky 9, 13, 28, 47, 88, AG46, AG52, AG64, AG76, AG76A, AG80, AG81 a AG96, dopĺňa sa odsek 43A a rušia sa odseky 48 až 49, AG69 až AG75, AG77 až AG79 a AG82. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

| D104 | V dodatku A sa odseky AG46, AG52 a AG64 menia a dopĺňajú takto:






  AG46 | Pri oceňovaní reálnych hodnôt časti, ktorá sa aj naďalej vykazuje a časti, ktorej vykazovanie sa ukončí na účely uplatňovania odseku 27, uplatní účtovná jednotka popri odseku 28 aj požiadavky na oceňovanie reálnou hodnotou uvedené v štandarde IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D104

V dodatku A sa odseky AG46, AG52 a AG64 menia a dopĺňajú takto:

AG46

Pri oceňovaní reálnych hodnôt časti, ktorá sa aj naďalej vykazuje a časti, ktorej vykazovanie sa ukončí na účely uplatňovania odseku 27, uplatní účtovná jednotka popri odseku 28 aj požiadavky na oceňovanie reálnou hodnotou uvedené v štandarde IFRS 13.

| AG52 | V tomto odseku sa ilustruje uplatňovanie prístupu pokračujúcej zainteresovanosti v prípade, ak má účtovná jednotka pokračujúcu zainteresovanosť v časti finančného aktíva.
  Predpokladajme, že účtovná jednotka má portfólio úverov, ktoré možno predčasne splatiť ... Reálna hodnota úverov je k dátumu transakcie 10 100 MJ a reálna hodnota zostávajúceho rozpätia 0,5 percenta je 40 MJ.
  ...
  Účtovná jednotka vypočíta zisk alebo stratu z predaja deväťdesiatpercentného podielu peňažných tokov. Predpokladajúc, že k dátumu prevodu nie sú k dispozícii samostatné reálne hodnoty prevedenej deväťdesiatpercentnej časti a ponechanej desaťpercentnej časti, účtovná jednotka pridelí účtovnú hodnotu aktíva v súlade s odsekom 28 takto: | Reálna hodnota | Percentuálny podiel | Pridelená účtovná hodnota |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prevedená časť | 9 090 | 90 % | 9 000 |
| Ponechaná časť | 1 010 | 10 % | 1 000 |
| Spolu | 10 100 | | 10 000 |

AG52

V tomto odseku sa ilustruje uplatňovanie prístupu pokračujúcej zainteresovanosti v prípade, ak má účtovná jednotka pokračujúcu zainteresovanosť v časti finančného aktíva.

Predpokladajme, že účtovná jednotka má portfólio úverov, ktoré možno predčasne splatiť ... Reálna hodnota úverov je k dátumu transakcie 10 100 MJ a reálna hodnota zostávajúceho rozpätia 0,5 percenta je 40 MJ.

...

Účtovná jednotka vypočíta zisk alebo stratu z predaja deväťdesiatpercentného podielu peňažných tokov. Predpokladajúc, že k dátumu prevodu nie sú k dispozícii samostatné reálne hodnoty prevedenej deväťdesiatpercentnej časti a ponechanej desaťpercentnej časti, účtovná jednotka pridelí účtovnú hodnotu aktíva v súlade s odsekom 28 takto:

Reálna hodnota

Percentuálny podiel

Pridelená účtovná hodnota

Prevedená časť

9 090

90 %

9 000

Ponechaná časť

1 010

10 %

1 000

Spolu

10 100

10 000

...

| D105 | Odsek AG64 sa mení a dopĺňa takto:






  AG64 | Reálnou hodnotou finančného nástroja pri prvotnom vykázaní je obvykle transakčná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prijatého plnenia, pozri takisto štandard IFRS 13 a odsek AG76). Ak je však časť zaplateného alebo prijatého plnenia určená na iné účely, ako je finančný nástroj, účtovná jednotka ocení finančný nástroj reálnou hodnotou. Napríklad, reálnu hodnotu dlhodobého úveru alebo pohľadávky, ktoré nie sú úročené, možno oceniť ako súčasnú hodnotu všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovanú pomocou prevládajúcej trhovej úrokovej sadzby (sadzieb) pre podobný nástroj (podobný z hľadiska meny, trvania, typu úrokovej sadzby a iných faktorov) s podobným úverovým ratingom. Akákoľvek dodatočná požičaná suma predstavuje výdavok alebo zníženie výnosu, pokiaľ nespĺňa podmienky na jej vykázanie ako iného typu aktíva. |
| --- | --- | --- |

D105

Odsek AG64 sa mení a dopĺňa takto:

AG64

Reálnou hodnotou finančného nástroja pri prvotnom vykázaní je obvykle transakčná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prijatého plnenia, pozri takisto štandard IFRS 13 a odsek AG76). Ak je však časť zaplateného alebo prijatého plnenia určená na iné účely, ako je finančný nástroj, účtovná jednotka ocení finančný nástroj reálnou hodnotou. Napríklad, reálnu hodnotu dlhodobého úveru alebo pohľadávky, ktoré nie sú úročené, možno oceniť ako súčasnú hodnotu všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovanú pomocou prevládajúcej trhovej úrokovej sadzby (sadzieb) pre podobný nástroj (podobný z hľadiska meny, trvania, typu úrokovej sadzby a iných faktorov) s podobným úverovým ratingom. Akákoľvek dodatočná požičaná suma predstavuje výdavok alebo zníženie výnosu, pokiaľ nespĺňa podmienky na jej vykázanie ako iného typu aktíva.

| D106 | Odseky AG69 až AG75 a ich príslušné nadpisy sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D106

Odseky AG69 až AG75 a ich príslušné nadpisy sa vypúšťajú.

| D107 | Odsek AG76 sa mení a dopĺňa takto:






  AG76 | Najlepším dôkazom reálnej hodnoty finančného nástroja pri prvotnom vykázaní je transakčná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prijatého plnenia, pozri takisto štandard IFRS 13). Ak účtovná jednotka zistí, že sa reálna hodnota pri prvotnom vykázaní líši od transakčnej ceny, ako sa uvádza v odseku 43A, účtovná jednotka zaúčtuje tento nástroj k uvedenému dátumu takto:






  a) | ocenením, ktoré sa vyžaduje v odseku 43, ak je táto reálna hodnota preukázaná kótovanou cenou na aktívnom trhu pre identické aktívum alebo záväzok (t. j. vstup úrovne 1) alebo je výsledkom techniky oceňovania, ktorá využíva len údaje z pozorovateľných trhov. Účtovná jednotka vykáže rozdiel medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou ako zisk alebo stratu, |
| --- | --- | --- | --- |

D107

Odsek AG76 sa mení a dopĺňa takto:

AG76

Najlepším dôkazom reálnej hodnoty finančného nástroja pri prvotnom vykázaní je transakčná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prijatého plnenia, pozri takisto štandard IFRS 13). Ak účtovná jednotka zistí, že sa reálna hodnota pri prvotnom vykázaní líši od transakčnej ceny, ako sa uvádza v odseku 43A, účtovná jednotka zaúčtuje tento nástroj k uvedenému dátumu takto:

a)

ocenením, ktoré sa vyžaduje v odseku 43, ak je táto reálna hodnota preukázaná kótovanou cenou na aktívnom trhu pre identické aktívum alebo záväzok (t. j. vstup úrovne 1) alebo je výsledkom techniky oceňovania, ktorá využíva len údaje z pozorovateľných trhov. Účtovná jednotka vykáže rozdiel medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou ako zisk alebo stratu,

| b) | vo všetkých ostatných prípadoch ocenením, ktoré sa vyžaduje v odseku 43, upraveným tak, aby sa odložil rozdiel medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou. Po prvotnom vykázaní účtovná jednotka vykáže tento odložený rozdiel ako zisk alebo stratu len vtedy, keď vyplýva zo zmeny nejakého faktora (vrátane času), ktorý by účastníci trhu brali do úvahy pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku. |
| --- | --- |

b)

vo všetkých ostatných prípadoch ocenením, ktoré sa vyžaduje v odseku 43, upraveným tak, aby sa odložil rozdiel medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou. Po prvotnom vykázaní účtovná jednotka vykáže tento odložený rozdiel ako zisk alebo stratu len vtedy, keď vyplýva zo zmeny nejakého faktora (vrátane času), ktorý by účastníci trhu brali do úvahy pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku.

| D108 | Odsek AG76A sa mení a dopĺňa takto:






  AG76A | Následné ocenenie finančného aktíva alebo finančného záväzku a následné vykazovanie ziskov alebo strát musí byť konzistentné s požiadavkami tohto štandardu. |
| --- | --- | --- |

D108

Odsek AG76A sa mení a dopĺňa takto:

AG76A

Následné ocenenie finančného aktíva alebo finančného záväzku a následné vykazovanie ziskov alebo strát musí byť konzistentné s požiadavkami tohto štandardu.

| D109 | Odseky AG77 až AG79 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D109

Odseky AG77 až AG79 sa vypúšťajú.

| D110 | Odseky AG80 a AG81 sa menia a dopĺňajú takto:






  AG80 | Reálnu hodnotu investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1), a na ne naviazaných derivátov, ktoré sa musia vysporiadať dodaním takéhoto nástroja vlastného imania [pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], je možné spoľahlivo určiť, ak a) variabilita v rozpätí racionálnych ocenení reálnou hodnotou nie je pre uvedený nástroj významná, alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci rozpätia možno primerane posúdiť a použiť pri oceňovaní reálnou hodnotou. |
| --- | --- | --- |

D110

Odseky AG80 a AG81 sa menia a dopĺňajú takto:

AG80

Reálnu hodnotu investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1), a na ne naviazaných derivátov, ktoré sa musia vysporiadať dodaním takéhoto nástroja vlastného imania [pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], je možné spoľahlivo určiť, ak a) variabilita v rozpätí racionálnych ocenení reálnou hodnotou nie je pre uvedený nástroj významná, alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci rozpätia možno primerane posúdiť a použiť pri oceňovaní reálnou hodnotou.

| AG81 | Existuje mnoho situácií, v rámci ktorých variabilita v rozpätí racionálnych ocenení reálnou hodnotou investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú kótovanú trhovú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1), a na ne naviazaných derivátov, ktoré sa musia vysporiadať dodaním takéhoto nástroja vlastného imania [pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], pravdepodobne nebude významná. Obvykle je možné oceniť reálnu hodnotu finančného aktíva, ktoré účtovná jednotka nadobudla od externej strany. Ak je však rozpätie racionálnych ocenení reálnej hodnoty významné a pravdepodobnosti rôznych odhadov nemožno spoľahlivo posúdiť, účtovná jednotka neoceňuje tento nástroj reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

AG81

Existuje mnoho situácií, v rámci ktorých variabilita v rozpätí racionálnych ocenení reálnou hodnotou investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú kótovanú trhovú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1), a na ne naviazaných derivátov, ktoré sa musia vysporiadať dodaním takéhoto nástroja vlastného imania [pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], pravdepodobne nebude významná. Obvykle je možné oceniť reálnu hodnotu finančného aktíva, ktoré účtovná jednotka nadobudla od externej strany. Ak je však rozpätie racionálnych ocenení reálnej hodnoty významné a pravdepodobnosti rôznych odhadov nemožno spoľahlivo posúdiť, účtovná jednotka neoceňuje tento nástroj reálnou hodnotou.

| D111 | Nadpis nad odsekom AG82 a odsek AG82 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D111

Nadpis nad odsekom AG82 a odsek AG82 sa vypúšťajú.

| D112 | Odsek AG96 sa mení a dopĺňa takto:






  AG96 | Investícia do nástroja vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu pre rovnaký nástroj (t. j. vstup úrovne 1) a nie je účtovaný v reálnej hodnote, pretože jeho reálnu hodnotu nemožno inak spoľahlivo oceniť alebo derivát, ktorý je naviazaný na takýto nástroj vlastného imania a musí sa vysporiadať jeho dodaním [pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], sa nemôže označiť ako zabezpečovací nástroj. |
| --- | --- | --- |

D112

Odsek AG96 sa mení a dopĺňa takto:

AG96

Investícia do nástroja vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu pre rovnaký nástroj (t. j. vstup úrovne 1) a nie je účtovaný v reálnej hodnote, pretože jeho reálnu hodnotu nemožno inak spoľahlivo oceniť alebo derivát, ktorý je naviazaný na takýto nástroj vlastného imania a musí sa vysporiadať jeho dodaním [pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], sa nemôže označiť ako zabezpečovací nástroj.

IAS 40   
  Investičný nehnuteľný majetok

| D113 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D113

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D114 | Odseky 26, 29 a 32 sa menia a dopĺňajú takto:






  26 | ... Návod na oceňovanie podielu na nehnuteľnom majetku reálnou hodnotou je na účely modelu oceňovania reálnou hodnotou uvedený v odsekoch 33 až 52 a v štandarde IFRS 13. Tento návod je takisto vhodný na oceňovanie reálnou hodnotou v prípade, keď sa reálna hodnota používa ako obstarávacia cena na účely prvotného vykázania. |
| --- | --- | --- |

D114

Odseky 26, 29 a 32 sa menia a dopĺňajú takto:

26

... Návod na oceňovanie podielu na nehnuteľnom majetku reálnou hodnotou je na účely modelu oceňovania reálnou hodnotou uvedený v odsekoch 33 až 52 a v štandarde IFRS 13. Tento návod je takisto vhodný na oceňovanie reálnou hodnotou v prípade, keď sa reálna hodnota používa ako obstarávacia cena na účely prvotného vykázania.

| 29 | Reálnu hodnotu aktíva možno spoľahlivo oceniť, ak a) variabilita v rozsahu vhodných ocenení reálnou hodnotou nie je pre toto aktívum významnou alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci daného rozsahu sa môžu primerane posúdiť a používať pri oceňovaní reálnou hodnotou. Ak účtovná jednotka dokáže spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu buď prijatého alebo postúpeného aktíva, na ocenenie nákladov sa použije reálna hodnota postúpeného aktíva, pokiaľ reálna hodnota prijatého aktíva nie je evidentnejšia. |
| --- | --- |

29

Reálnu hodnotu aktíva možno spoľahlivo oceniť, ak a) variabilita v rozsahu vhodných ocenení reálnou hodnotou nie je pre toto aktívum významnou alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci daného rozsahu sa môžu primerane posúdiť a používať pri oceňovaní reálnou hodnotou. Ak účtovná jednotka dokáže spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu buď prijatého alebo postúpeného aktíva, na ocenenie nákladov sa použije reálna hodnota postúpeného aktíva, pokiaľ reálna hodnota prijatého aktíva nie je evidentnejšia.

| 32 | V tomto štandarde sa vyžaduje, aby všetky účtovné jednotky oceňovali reálnu hodnotu investičného nehnuteľného majetku buď na účely oceňovania (ak účtovná jednotka používa model oceňovania reálnou hodnotou) alebo zverejňovania (ak sa používa model oceňovania obstarávacou cenou). Účtovnej jednotke sa odporúča, ale nevyžaduje sa od nej, aby oceňovala investičný nehnuteľný majetok reálnou hodnotou na základe ocenenia nezávislým znalcom, ktorý má zodpovedajúcu a uznávanú odbornú spôsobilosť a má predchádzajúce skúsenosti s oceňovaním nehnuteľného majetku rovnakého druhu a v rovnakej lokalite, ako je kategória investičného nehnuteľného majetku, ktorý sa oceňuje. |
| --- | --- |

32

V tomto štandarde sa vyžaduje, aby všetky účtovné jednotky oceňovali reálnu hodnotu investičného nehnuteľného majetku buď na účely oceňovania (ak účtovná jednotka používa model oceňovania reálnou hodnotou) alebo zverejňovania (ak sa používa model oceňovania obstarávacou cenou). Účtovnej jednotke sa odporúča, ale nevyžaduje sa od nej, aby oceňovala investičný nehnuteľný majetok reálnou hodnotou na základe ocenenia nezávislým znalcom, ktorý má zodpovedajúcu a uznávanú odbornú spôsobilosť a má predchádzajúce skúsenosti s oceňovaním nehnuteľného majetku rovnakého druhu a v rovnakej lokalite, ako je kategória investičného nehnuteľného majetku, ktorý sa oceňuje.

| D115 | Odseky 36 až 39 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D115

Odseky 36 až 39 sa vypúšťajú.

| D116 | Odsek 40 sa mení a dopĺňa takto:






  40 | Pri oceňovaní investičného nehnuteľného majetku reálnou hodnotou v súlade so štandardom IFRS 13 účtovná jednotka zabezpečí, aby reálna hodnota okrem iného odrážala výnosy z nájomného z bežných nájmov a ostatné predpoklady, ktoré by účastníci trhu použili pri stanovovaní ceny investičného nehnuteľného majetku za bežných trhových podmienok. |
| --- | --- | --- |

D116

Odsek 40 sa mení a dopĺňa takto:

40

Pri oceňovaní investičného nehnuteľného majetku reálnou hodnotou v súlade so štandardom IFRS 13 účtovná jednotka zabezpečí, aby reálna hodnota okrem iného odrážala výnosy z nájomného z bežných nájmov a ostatné predpoklady, ktoré by účastníci trhu použili pri stanovovaní ceny investičného nehnuteľného majetku za bežných trhových podmienok.

| D117 | Odseky 42 až 47, 49, 51 a 75 písm. d) sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D117

Odseky 42 až 47, 49, 51 a 75 písm. d) sa vypúšťajú.

| D118 | Odsek 48 sa mení a dopĺňa takto:






  48 | Vo výnimočných prípadoch je jasne preukázateľné, že v prípade, keď účtovná jednotka najprv nadobudne investičný nehnuteľný majetok (alebo keď sa existujúca nehnuteľnosť najprv stane investičným nehnuteľným majetkom z dôvodu zmeny použitia), variabilita v rozsahu primeraných odhadov reálnej hodnoty bude taká veľká a pravdepodobnosť jednotlivých výsledkov bude také ťažké posúdiť, že je vylúčená užitočnosť jedného ocenenia reálnou hodnotou. To môže naznačovať, že reálnu hodnotu nehnuteľností nebude možné spoľahlivo oceňovať na trvalom základe (pozri odsek 53). |
| --- | --- | --- |

D118

Odsek 48 sa mení a dopĺňa takto:

48

Vo výnimočných prípadoch je jasne preukázateľné, že v prípade, keď účtovná jednotka najprv nadobudne investičný nehnuteľný majetok (alebo keď sa existujúca nehnuteľnosť najprv stane investičným nehnuteľným majetkom z dôvodu zmeny použitia), variabilita v rozsahu primeraných odhadov reálnej hodnoty bude taká veľká a pravdepodobnosť jednotlivých výsledkov bude také ťažké posúdiť, že je vylúčená užitočnosť jedného ocenenia reálnou hodnotou. To môže naznačovať, že reálnu hodnotu nehnuteľností nebude možné spoľahlivo oceňovať na trvalom základe (pozri odsek 53).

| D119 | Nadpis pred odsekom 53 a odseky 53 a 53B sa menia a dopĺňajú takto:

  Nemožnosť spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu







  53 | Existuje vyvrátiteľný predpoklad, že účtovná jednotka dokáže spoľahlivo oceňovať investičný nehnuteľný majetok reálnou hodnotou na trvalom základe. Vo výnimočných prípadoch však existuje jasný dôkaz, že ak účtovná jednotka najprv nadobudne investičný nehnuteľný majetok (alebo keď sa existujúca nehnuteľnosť stane najprv investičným nehnuteľným majetkom z dôvodu zmeny spôsobu použitia), nie je možné spoľahlivo oceniť investičný nehnuteľný majetok reálnou hodnotou na trvalom základe. K takejto situácii dochádza vtedy a len vtedy, keď trh s porovnateľnými nehnuteľnosťami nie je aktívny (napr. v posledkom čase sa uskutočnilo len niekoľko transakcií, cenové kotácie nie sú aktuálne alebo zaznamenané transakčné ceny naznačujú, že predávajúci bol nútený aktívum predať) a nie sú k dispozícii alternatívne spoľahlivé ocenenia nehnuteľností reálnou hodnotou (napríklad založené na projekciách diskontovaných peňažných tokov). Ak účtovná jednotka zistí, že reálnu hodnotu nehnuteľného majetku vo výstavbe nie je možné spoľahlivo oceniť, ale očakáva, že reálnu hodnotu tohto nehnuteľného majetku bude možné spoľahlivo oceniť po dokončení výstavby, ocení tento investičný majetok vo výstavbe obstarávacou cenou dovtedy, kým bude možné oceniť ho reálnou hodnotou alebo do dokončenia výstavby (podľa toho, čo nastane skôr). Ak účtovná jednotka zistí, že reálnu hodnotu investičného nehnuteľného majetku (iného, ako je investičný nehnuteľný majetok vo výstavbe) nie je možné spoľahlivo oceniť na trvalom základe, účtovná jednotka ocení tento investičný nehnuteľný majetok použitím modelu oceňovania obstarávacou cenou podľa IAS 16. Zostatková hodnota investičného nehnuteľného majetku sa považuje za nulovú. Účtovná jednotka uplatňuje štandard IAS 16 až do vyradenia investičného nehnuteľného majetku. |
| --- | --- | --- |

D119

Nadpis pred odsekom 53 a odseky 53 a 53B sa menia a dopĺňajú takto:

Nemožnosť spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu

53

| 53B | ... Účtovná jednotka, ktorá ocenila určitú položku investičného nehnuteľného majetku vo výstavbe reálnou hodnotou, nemôže dospieť k záveru, že reálnu hodnotu dokončeného investičného nehnuteľného majetku nemožno spoľahlivo oceniť. |
| --- | --- |

53B

... Účtovná jednotka, ktorá ocenila určitú položku investičného nehnuteľného majetku vo výstavbe reálnou hodnotou, nemôže dospieť k záveru, že reálnu hodnotu dokončeného investičného nehnuteľného majetku nemožno spoľahlivo oceniť.

| D120 | Odsek 75 písm. d) sa vypúšťa. |
| --- | --- |

D120

Odsek 75 písm. d) sa vypúšťa.

| D121 | Odseky 78 až 80 sa menia a dopĺňajú takto:






  78 | Vo výnimočných prípadoch uvedených v odseku 53, ak účtovná jednotka ocení investičný nehnuteľný majetok pomocou modelu oceňovania obstarávacou cenou uvedeného v štandarde IAS 16, v zosúladení vyžadovanom v odseku 76 sa zverejnia sumy týkajúce sa tohto investičného nehnuteľného majetku osobitne od súm týkajúcich sa iného investičného nehnuteľného majetku. Účtovná jednotka okrem toho zverejní:

  ...






  b) | vysvetlenie, prečo sa nemôže reálna hodnota spoľahlivo oceniť, |
| --- | --- | --- | --- |

D121

Odseky 78 až 80 sa menia a dopĺňajú takto:

78

Vo výnimočných prípadoch uvedených v odseku 53, ak účtovná jednotka ocení investičný nehnuteľný majetok pomocou modelu oceňovania obstarávacou cenou uvedeného v štandarde IAS 16, v zosúladení vyžadovanom v odseku 76 sa zverejnia sumy týkajúce sa tohto investičného nehnuteľného majetku osobitne od súm týkajúcich sa iného investičného nehnuteľného majetku. Účtovná jednotka okrem toho zverejní:

b)

vysvetlenie, prečo sa nemôže reálna hodnota spoľahlivo oceniť,

| 79 | Okrem zverejňovania požadovaného v odseku 75 účtovná jednotka, ktorá používa model oceňovania obstarávacou cenou uvedený v odseku 56, zverejní:

  ...






  e) | reálnu hodnotu investičného nehnuteľného majetku. Vo výnimočných prípadoch opísaných v odseku 53, ak účtovná jednotka nemôže spoľahlivo oceniť investičný nehnuteľný majetok reálnou hodnotou, zverejní:

  ...






  ii) | vysvetlenie, prečo sa nemožno reálna hodnota spoľahlivo oceniť a

  ... |
| --- | --- | --- | --- |

79

Okrem zverejňovania požadovaného v odseku 75 účtovná jednotka, ktorá používa model oceňovania obstarávacou cenou uvedený v odseku 56, zverejní:

e)

reálnu hodnotu investičného nehnuteľného majetku. Vo výnimočných prípadoch opísaných v odseku 53, ak účtovná jednotka nemôže spoľahlivo oceniť investičný nehnuteľný majetok reálnou hodnotou, zverejní:

...

ii)

vysvetlenie, prečo sa nemožno reálna hodnota spoľahlivo oceniť a

| 80 | Účtovná jednotka, ktorá predtým uplatňovala štandard IAS 40 (z roku 2000) a ktorá si prvýkrát zvolila možnosť klasifikovať a účtovať niektoré alebo všetky podiely na nehnuteľnom majetku spĺňajúce kritériá, ktoré má v držbe v rámci operatívnych lízingov, ako investičný nehnuteľný majetok, vykáže vplyv tejto voľby ako úpravu počiatočného stavu nerozdeleného zisku za obdobie, v ktorom sa táto voľba uskutočnila prvýkrát. Navyše:







  a) | ak účtovná jednotka predtým zverejnila (v účtovnej závierke alebo inak) reálnu hodnotu týchto podielov na nehnuteľnom majetku v skorších obdobiach (ocenenia na základe, ktorý vyhovuje definícii reálnej hodnoty v štandarde IFRS 13), tejto účtovnej jednotke sa odporúča, ale nie je povinná: |
| --- | --- | --- |

80

Účtovná jednotka, ktorá predtým uplatňovala štandard IAS 40 (z roku 2000) a ktorá si prvýkrát zvolila možnosť klasifikovať a účtovať niektoré alebo všetky podiely na nehnuteľnom majetku spĺňajúce kritériá, ktoré má v držbe v rámci operatívnych lízingov, ako investičný nehnuteľný majetok, vykáže vplyv tejto voľby ako úpravu počiatočného stavu nerozdeleného zisku za obdobie, v ktorom sa táto voľba uskutočnila prvýkrát. Navyše:

a)

ak účtovná jednotka predtým zverejnila (v účtovnej závierke alebo inak) reálnu hodnotu týchto podielov na nehnuteľnom majetku v skorších obdobiach (ocenenia na základe, ktorý vyhovuje definícii reálnej hodnoty v štandarde IFRS 13), tejto účtovnej jednotke sa odporúča, ale nie je povinná:

| D122 | Odsek 85B sa mení a dopĺňa takto:






  85B | ... Účtovná jednotka môže vykonať zlepšenia investičného nehnuteľného majetku vo výstavbe od ktoréhokoľvek dátumu pred 1. januárom 2009 pod podmienkou, že k týmto dátumom je investičný nehnuteľný majetok vo výstavbe ocenený reálnou hodnotou. ... |
| --- | --- | --- |

D122

Odsek 85B sa mení a dopĺňa takto:

85B

... Účtovná jednotka môže vykonať zlepšenia investičného nehnuteľného majetku vo výstavbe od ktoréhokoľvek dátumu pred 1. januárom 2009 pod podmienkou, že k týmto dátumom je investičný nehnuteľný majetok vo výstavbe ocenený reálnou hodnotou. ...

| D123 | Dopĺňa sa tento odsek 85C:






  85C | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 5, menia a dopĺňajú sa odseky 26, 29, 32, 40, 48, 53, 53B, 78 až 80 a 85B a rušia sa odseky 36 až 39, 42 až 47, 49, 51 a 75 písm. d). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D123

Dopĺňa sa tento odsek 85C:

85C

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa definícia reálnej hodnoty v odseku 5, menia a dopĺňajú sa odseky 26, 29, 32, 40, 48, 53, 53B, 78 až 80 a 85B a rušia sa odseky 36 až 39, 42 až 47, 49, 51 a 75 písm. d). Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IAS 41   
  Poľnohospodárstvo

| D124 – 125 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D124 – 125

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D126 | Odseky 8, 15 a 16 sa menia a dopĺňajú takto:






  8 | Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v tomto význame:







  a) | |
| --- | --- | --- | --- |

D126

Odseky 8, 15 a 16 sa menia a dopĺňajú takto:

8

Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v tomto význame:

a)

b)

| b) | |
| --- | --- |

c)

| c) | |
| --- | --- |

...

  Reálna hodnota je cena, ktorá by sa získala za predaj aktíva alebo bola zaplatená za prevod záväzku pri riadnej transakcii medzi účastníkmi trhu k dátumu ocenenia. (Pozri IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou.)










  15

| 15 | Ocenenie biologického aktíva alebo poľnohospodárskej produkcie reálnou hodnotou je možné uľahčiť zoskupením biologických aktív alebo poľnohospodárskej produkcie podľa významných vlastností; napríklad podľa veku alebo kvality. ... |
| --- | --- |

Ocenenie biologického aktíva alebo poľnohospodárskej produkcie reálnou hodnotou je možné uľahčiť zoskupením biologických aktív alebo poľnohospodárskej produkcie podľa významných vlastností; napríklad podľa veku alebo kvality. ...

| 16 | Účtovné jednotky často uzatvárajú zmluvy na predaj svojich biologických aktív alebo poľnohospodárskej produkcie k budúcemu dátumu. Zmluvné ceny nie sú pri oceňovaní reálnou hodnotou nevyhnutne dôležité, pretože reálna hodnota odráža bežné trhové podmienky, za ktorých by transakciu uskutočnili kupujúci a predávajúci účastníci trhu. ... |
| --- | --- |

16

Účtovné jednotky často uzatvárajú zmluvy na predaj svojich biologických aktív alebo poľnohospodárskej produkcie k budúcemu dátumu. Zmluvné ceny nie sú pri oceňovaní reálnou hodnotou nevyhnutne dôležité, pretože reálna hodnota odráža bežné trhové podmienky, za ktorých by transakciu uskutočnili kupujúci a predávajúci účastníci trhu. ...

| D127 | Odseky 9, 17 až 21 a 32 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D127

Odseky 9, 17 až 21 a 32 sa vypúšťajú.

| D128 | Odseky 25 a 30 sa menia a dopĺňajú takto:






  25 | ... Účtovná jednotka môže na ocenenie biologických aktív reálnou hodnotou použiť informácie týkajúce sa kombinovaných aktív. ... |
| --- | --- | --- |

D128

Odseky 25 a 30 sa menia a dopĺňajú takto:

25

... Účtovná jednotka môže na ocenenie biologických aktív reálnou hodnotou použiť informácie týkajúce sa kombinovaných aktív. ...

| 30 | Predpokladá sa, že reálnu hodnotu biologického aktíva je možné spoľahlivo oceniť. Tento predpoklad je však možné vyvrátiť len pri prvotnom vykázaní biologického aktíva, pre ktoré nie sú dostupné kótované trhové ceny a pre ktoré sú alternatívne ocenenia reálnej hodnoty označené ako jednoznačne nespoľahlivé. ... |
| --- | --- |

30

Predpokladá sa, že reálnu hodnotu biologického aktíva je možné spoľahlivo oceniť. Tento predpoklad je však možné vyvrátiť len pri prvotnom vykázaní biologického aktíva, pre ktoré nie sú dostupné kótované trhové ceny a pre ktoré sú alternatívne ocenenia reálnej hodnoty označené ako jednoznačne nespoľahlivé. ...

| D129 | Odseky 47 a 48 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

D129

Odseky 47 a 48 sa vypúšťajú.

| D130 | Dopĺňa sa tento odsek 61:






  61 | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa menia a dopĺňa odseky 8, 15, 16, 25 a 30 a vypúšťajú sa odseky 9, 17 až 21, 23, 47 a 48. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D130

Dopĺňa sa tento odsek 61:

61

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa menia a dopĺňa odseky 8, 15, 16, 25 a 30 a vypúšťajú sa odseky 9, 17 až 21, 23, 47 a 48. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IFRIC 2   
  Členské podiely v družstvách a podobné nástroje (v znení zmenenom a doplnenom v októbri 2009)

| D131 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D131

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D132 | Za názov „Odkazy“ sa dopĺňa odkaz na IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

D132

Za názov „Odkazy“ sa dopĺňa odkaz na IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou.

| D133 | Dopĺňa sa tento odsek 16:






  16 | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek A8. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D133

Dopĺňa sa tento odsek 16:

16

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek A8. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

| D134 | V dodatku sa odsek 48 mení a dopĺňa takto:






  A8 | Členské podiely presahujúce zákaz pre spätné odkúpenie sú finančnými záväzkami. Pri prvotnom vykázaní ocení družstvo tento finančný záväzok reálnou hodnotou. Vzhľadom na to, že tieto podiely sú spätne odkupiteľné na požiadanie, družstvo ocení takéto finančné záväzky reálnou hodnotou, ako sa vyžaduje v odseku 47 štandardu IFRS 13, v ktorom sa uvádza: „Reálna hodnota finančného záväzku s prvkom splatnosti na požiadanie (napríklad vklad splatný na požiadanie) nie je nižšia ako suma záväzku splatná na požiadanie ..." Z uvedeného dôvodu družstvo klasifikuje ako finančné záväzky maximálnu sumu splatnú na požiadanie podľa ustanovení o spätnom odkúpení. |
| --- | --- | --- |

D134

V dodatku sa odsek 48 mení a dopĺňa takto:

A8

Členské podiely presahujúce zákaz pre spätné odkúpenie sú finančnými záväzkami. Pri prvotnom vykázaní ocení družstvo tento finančný záväzok reálnou hodnotou. Vzhľadom na to, že tieto podiely sú spätne odkupiteľné na požiadanie, družstvo ocení takéto finančné záväzky reálnou hodnotou, ako sa vyžaduje v odseku 47 štandardu IFRS 13, v ktorom sa uvádza: „Reálna hodnota finančného záväzku s prvkom splatnosti na požiadanie (napríklad vklad splatný na požiadanie) nie je nižšia ako suma záväzku splatná na požiadanie ..." Z uvedeného dôvodu družstvo klasifikuje ako finančné záväzky maximálnu sumu splatnú na požiadanie podľa ustanovení o spätnom odkúpení.

IFRIC 4   
  Určovanie, či je súčasťou zmluvy lízing

| D135 | Za názov „Odkazy“ sa dopĺňa odkaz na IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

D135

Za názov „Odkazy“ sa dopĺňa odkaz na IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou.

| D136 | V odseku 15 písm. a) znie poznámka pod čiarou k „reálnej hodnote“ takto:






  - | V štandarde IAS 17 sa používa pojem „reálna hodnota“ spôsobom, ktorý sa líši v určitých ohľadoch od definície reálnej hodnoty v štandarde IFRS 13. Preto pri uplatňovaní IAS 17 účtovná jednotka ocení reálnu hodnotu v súlade so štandardom IAS 17, a nie so štandardom IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D136

V odseku 15 písm. a) znie poznámka pod čiarou k „reálnej hodnote“ takto:

*

V štandarde IAS 17 sa používa pojem „reálna hodnota“ spôsobom, ktorý sa líši v určitých ohľadoch od definície reálnej hodnoty v štandarde IFRS 13. Preto pri uplatňovaní IAS 17 účtovná jednotka ocení reálnu hodnotu v súlade so štandardom IAS 17, a nie so štandardom IFRS 13.

IFRIC 13   
  Vernostné programy pre zákazníkov

| D137 | Za názov „Odkazy“ sa dopĺňa odkaz na IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

D137

Za názov „Odkazy“ sa dopĺňa odkaz na IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou.

| D138 | Odsek 6 sa mení a dopĺňa takto:






  6 | Protihodnota priradená k prísľubom odmeny sa ocení s odkazom na ich reálnu hodnotu. |
| --- | --- | --- |

D138

Odsek 6 sa mení a dopĺňa takto:

6

Protihodnota priradená k prísľubom odmeny sa ocení s odkazom na ich reálnu hodnotu.

| D139 | Dopĺňa sa tento odsek 10B:






  10B | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 6 a AG1 až AG3. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D139

Dopĺňa sa tento odsek 10B:

10B

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa zmenili a doplnili odseky 6 a AG1 až AG3. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

| D140 | V návode na uplatnenie sa odseky AG1 až AG3 menia a dopĺňajú takto:






  AG1 | V odseku 6 konsenzu sa vyžaduje, aby sa protihodnota priradená k prísľubom odmeny ocenila s odkazom na ich reálnu hodnotu. Ak neexistuje kótovaná trhová cena pre identický prísľub odmeny, reálna hodnota sa ocení použitím inej techniky oceňovania. |
| --- | --- | --- |

D140

V návode na uplatnenie sa odseky AG1 až AG3 menia a dopĺňajú takto:

AG1

V odseku 6 konsenzu sa vyžaduje, aby sa protihodnota priradená k prísľubom odmeny ocenila s odkazom na ich reálnu hodnotu. Ak neexistuje kótovaná trhová cena pre identický prísľub odmeny, reálna hodnota sa ocení použitím inej techniky oceňovania.

| AG2 | Účtovná jednotka môže oceniť prísľuby hodnoty reálnou hodnotou s odkazom na reálnu hodnotu odmien, za ktoré by ich bolo možné vymeniť. Reálna hodnota prísľubov odmien berie do úvahy podľa potreby tieto skutočnosti:






  a) | hodnotu zliav alebo stimulov, ktoré by boli inak ponúknuté zákazníkom, ktorí nezískali vernostné body z počiatočného predaja, |
| --- | --- | --- |

AG2

Účtovná jednotka môže oceniť prísľuby hodnoty reálnou hodnotou s odkazom na reálnu hodnotu odmien, za ktoré by ich bolo možné vymeniť. Reálna hodnota prísľubov odmien berie do úvahy podľa potreby tieto skutočnosti:

a)

hodnotu zliav alebo stimulov, ktoré by boli inak ponúknuté zákazníkom, ktorí nezískali vernostné body z počiatočného predaja,

| b) | pomernú časť prísľubov odmeny, pri ktorých sa neočakáva, že ich zákazníci uplatnia, a |
| --- | --- |

b)

pomernú časť prísľubov odmeny, pri ktorých sa neočakáva, že ich zákazníci uplatnia, a

| c) | riziko neplnenia. |
| --- | --- |

c)

riziko neplnenia.

Ak si zákazníci môžu zvoliť z rôznych odmien, reálna hodnota prísľubov odmien odráža reálne hodnoty celej škály dostupných odmien, vážených úmerne k frekvencii, s ktorou sa očakáva výber každej odmeny.

| AG3 | Za určitých okolností sa môžu použiť iné techniky oceňovania. Napríklad, ak bude odmeny poskytovať tretia strana a účtovná jednotka jej platí za každý vernostný bod, ktorý poskytne, môže oceniť vernostné body reálnou hodnotou s odkazom na sumu, ktorú platí tretej strane, s pridaním primeranej ziskovej marže. Pri výbere a uplatňovaní techniky oceňovania, ktorá spĺňa požiadavky odseku 6 konsenzu a je najvhodnejšia za daných okolnostiach, je potrebný úsudok. |
| --- | --- |

AG3

Za určitých okolností sa môžu použiť iné techniky oceňovania. Napríklad, ak bude odmeny poskytovať tretia strana a účtovná jednotka jej platí za každý vernostný bod, ktorý poskytne, môže oceniť vernostné body reálnou hodnotou s odkazom na sumu, ktorú platí tretej strane, s pridaním primeranej ziskovej marže. Pri výbere a uplatňovaní techniky oceňovania, ktorá spĺňa požiadavky odseku 6 konsenzu a je najvhodnejšia za daných okolnostiach, je potrebný úsudok.

IFRIC 17   
  Rozdelenia nepeňažných aktív vlastníkom

| D141 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D141

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D142 | Za názov „Odkazy“ sa dopĺňa odkaz na IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

D142

Za názov „Odkazy“ sa dopĺňa odkaz na IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou.

| D143 | Odsek 17 sa mení a dopĺňa takto:






  17 | Ak po konci obdobia vykazovania, ale pred schválením účtovnej závierky na zverejnenie, účtovná jednotka deklaruje dividendy na rozdelenie nepeňažného aktíva, zverejní:
  ...






  c) | reálnu hodnotu aktíva, ktoré sa rozdelí na konci obdobia vykazovania, ak sa líši od jeho účtovnej hodnoty, a informácie o metóde (metódach) použitej (použitých) na ocenenie tejto reálnej hodnoty, ktorá sa vyžaduje v odseku 93 písm. b), písm. d), písm. g) a písm. i) a odseku 99 štandardu IFRS 1. |
| --- | --- | --- | --- |

D143

Odsek 17 sa mení a dopĺňa takto:

17

Ak po konci obdobia vykazovania, ale pred schválením účtovnej závierky na zverejnenie, účtovná jednotka deklaruje dividendy na rozdelenie nepeňažného aktíva, zverejní:

...

c)

reálnu hodnotu aktíva, ktoré sa rozdelí na konci obdobia vykazovania, ak sa líši od jeho účtovnej hodnoty, a informácie o metóde (metódach) použitej (použitých) na ocenenie tejto reálnej hodnoty, ktorá sa vyžaduje v odseku 93 písm. b), písm. d), písm. g) a písm. i) a odseku 99 štandardu IFRS 1.

| D144 | Dopĺňa sa tento odsek 20:






  20 | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek 17. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D144

Dopĺňa sa tento odsek 20:

20

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa zmenil a doplnil odsek 17. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

IFRIC 19   
  Zánik finančných záväzkov s nástrojmi vlastného imania (v znení zmenenom a doplnenom v septembri 2010)

| D145 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

D145

[Neuplatňuje sa na požiadavky]

| D146 | Za názov „Odkazy“ sa dopĺňa odkaz na IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

D146

Za názov „Odkazy“ sa dopĺňa odkaz na IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou.

| D147 | Odsek 7 sa mení a dopĺňa takto:






  7 | Ak sa reálna hodnota vydaných nástrojov vlastného imania nedá spoľahlivo oceniť, nástroje vlastného imania sa ocenia tak, aby sa v nich odzrkadľovala reálna hodnota zaniknutého finančného záväzku. Pri oceňovaní reálnej hodnoty zaniknutého finančného záväzku, ktorý zahŕňa prvok splatnosti na požiadanie (napr. vklad splatný na požiadanie), sa neuplatňuje odsek 47 štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D147

Odsek 7 sa mení a dopĺňa takto:

7

Ak sa reálna hodnota vydaných nástrojov vlastného imania nedá spoľahlivo oceniť, nástroje vlastného imania sa ocenia tak, aby sa v nich odzrkadľovala reálna hodnota zaniknutého finančného záväzku. Pri oceňovaní reálnej hodnoty zaniknutého finančného záväzku, ktorý zahŕňa prvok splatnosti na požiadanie (napr. vklad splatný na požiadanie), sa neuplatňuje odsek 47 štandardu IFRS 13.

| D148 | Dopĺňa sa tento odsek 15:






  15 | Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 7. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13. |
| --- | --- | --- |

D148

Dopĺňa sa tento odsek 15:

15

Štandardom IFRS 13, vydaným v máji 2011, sa mení a dopĺňa odsek 7. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia pri uplatňovaní štandardu IFRS 13.

INTERPRETÁCIA IFRIC 20

INTERPRETÁCIA IFRIC 20

Náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby

Náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby

ODKAZY

| — | Koncepčný rámec finančného výkazníctva |
| --- | --- |

—

Koncepčný rámec finančného výkazníctva

Koncepčný rámec finančného výkazníctva

| — | IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky |
| --- | --- |

—

IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky

Prezentácia účtovnej závierky

| — | IAS 2 Zásoby |
| --- | --- |

—

IAS 2 Zásoby

Zásoby

| — | IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia |
| --- | --- |

—

IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia

Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia

| — | IAS 38 Nehmotný majetok |
| --- | --- |

—

IAS 38 Nehmotný majetok

Nehmotný majetok

ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE

| 1 | Pri operáciách povrchovej ťažby môžu účtovné jednotky považovať za potrebné odstrániť odpadový banský materiál („skrývka“) na získanie prístupu k ložiskám minerálnej rudy. Táto činnosť odstraňovania odpadu je známa ako „odstraňovanie skrývky“. |
| --- | --- |

1

Pri operáciách povrchovej ťažby môžu účtovné jednotky považovať za potrebné odstrániť odpadový banský materiál („skrývka“) na získanie prístupu k ložiskám minerálnej rudy. Táto činnosť odstraňovania odpadu je známa ako „odstraňovanie skrývky“.

| 2 | Počas vývojovej fázy bane (pred začatím produkcie) sa náklady na odstraňovanie skrývky zvyčajne kapitalizujú ako súčasť odpísateľných nákladov na stavbu, vývoj a konštrukciu bane. Tieto kapitalizované náklady sa odpisujú alebo amortizujú systematickým spôsobom, zvyčajne použitím výrobnej metódy, po začatí produkcie. |
| --- | --- |

2

Počas vývojovej fázy bane (pred začatím produkcie) sa náklady na odstraňovanie skrývky zvyčajne kapitalizujú ako súčasť odpísateľných nákladov na stavbu, vývoj a konštrukciu bane. Tieto kapitalizované náklady sa odpisujú alebo amortizujú systematickým spôsobom, zvyčajne použitím výrobnej metódy, po začatí produkcie.

| 3 | Banská účtovná jednotka môže počas produkčnej fázy bane pokračovať v odstraňovaní skrývky a môžu jej vznikať náklady na odstraňovanie skrývky. |
| --- | --- |

3

Banská účtovná jednotka môže počas produkčnej fázy bane pokračovať v odstraňovaní skrývky a môžu jej vznikať náklady na odstraňovanie skrývky.

| 4 | Odstránený materiál pri odstraňovaní skrývky v produkčnej fáze nebude nevyhnutne 100 % odpad; často bude kombináciou rudy a odpadu. Pomer rudy k odpadu sa môže pohybovať od neekonomicky nízkeho stupňa k ziskovému vysokému stupňu. Odstránením materiálu s nízkym pomerom rudy k odpadu sa môže vyprodukovať určitý využiteľný materiál, ktorý sa môže použiť na vytváranie zásob. Týmto odstránením by sa takisto mohol poskytnúť prístup k hlbším vrstvám materiálu, ktoré majú vyšší pomer rudy k odpadu. Účtovnej jednotke tak môže z odstraňovania skrývky vzniknúť dvojaký úžitok: využiteľná ruda, ktorá sa môže použiť na vytváranie zásob, a lepší prístup k ďalším množstvám materiálu, ktorý sa bude ťažiť v budúcich obdobiach. |
| --- | --- |

4

Odstránený materiál pri odstraňovaní skrývky v produkčnej fáze nebude nevyhnutne 100 % odpad; často bude kombináciou rudy a odpadu. Pomer rudy k odpadu sa môže pohybovať od neekonomicky nízkeho stupňa k ziskovému vysokému stupňu. Odstránením materiálu s nízkym pomerom rudy k odpadu sa môže vyprodukovať určitý využiteľný materiál, ktorý sa môže použiť na vytváranie zásob. Týmto odstránením by sa takisto mohol poskytnúť prístup k hlbším vrstvám materiálu, ktoré majú vyšší pomer rudy k odpadu. Účtovnej jednotke tak môže z odstraňovania skrývky vzniknúť dvojaký úžitok: využiteľná ruda, ktorá sa môže použiť na vytváranie zásob, a lepší prístup k ďalším množstvám materiálu, ktorý sa bude ťažiť v budúcich obdobiach.

| 5 | Táto interpretácia sa zaoberá otázkou, kedy a ako samostatne účtovať tieto dva úžitky vyplývajúce z odstraňovania skrývky, ako aj tým, ako prvotne a následne tieto úžitky oceňovať. |
| --- | --- |

5

Táto interpretácia sa zaoberá otázkou, kedy a ako samostatne účtovať tieto dva úžitky vyplývajúce z odstraňovania skrývky, ako aj tým, ako prvotne a následne tieto úžitky oceňovať.

ROZSAH PÔSOBNOSTI

| 6 | Táto interpretácia sa vzťahuje na náklady na odstraňovanie odpadu, ktoré vzniknú pri činnostiach povrchovej ťažby počas produkčnej fázy bane („náklady na odstraňovanie skrývky počas produkcie“). |
| --- | --- |

6

Táto interpretácia sa vzťahuje na náklady na odstraňovanie odpadu, ktoré vzniknú pri činnostiach povrchovej ťažby počas produkčnej fázy bane („náklady na odstraňovanie skrývky počas produkcie“).

OTÁZKY

| 7 | Táto interpretácia sa zaoberá týmito otázkami:






  (a) | vykazovanie nákladov na odstraňovanie skrývky počas produkcie ako aktíva; |
| --- | --- | --- |

7

Táto interpretácia sa zaoberá týmito otázkami:

(a)

vykazovanie nákladov na odstraňovanie skrývky počas produkcie ako aktíva;

| (b) | prvotné oceňovanie aktíva z odstraňovania skrývky; a |
| --- | --- |

(b)

prvotné oceňovanie aktíva z odstraňovania skrývky; a

| (c) | následné oceňovanie aktíva z odstraňovania skrývky. |
| --- | --- |

(c)

následné oceňovanie aktíva z odstraňovania skrývky.

KONSENZUS

Vykazovanie nákladov na odstraňovanie skrývky počas produkcie ako aktíva

Vykazovanie nákladov na odstraňovanie skrývky počas produkcie ako aktíva

| 8 | V rozsahu, v ktorom je úžitok z odstraňovania skrývky realizovaný vo forme vytvorených zásob, účtuje účtovná jednotka náklady na odstraňovanie skrývky v súlade so zásadami štandardu IAS 2 Zásoby. V rozsahu, v ktorom je úžitkom lepší prístup k rude, vykazuje účtovná jednotka tieto náklady ako dlhodobý majetok, ak sú splnené kritériá v odseku 9. V tejto interpretácii sa dlhodobý majetok označuje ako „aktívum z odstraňovania skrývky“. |
| --- | --- |

8

V rozsahu, v ktorom je úžitok z odstraňovania skrývky realizovaný vo forme vytvorených zásob, účtuje účtovná jednotka náklady na odstraňovanie skrývky v súlade so zásadami štandardu IAS 2 Zásoby. V rozsahu, v ktorom je úžitkom lepší prístup k rude, vykazuje účtovná jednotka tieto náklady ako dlhodobý majetok, ak sú splnené kritériá v odseku 9. V tejto interpretácii sa dlhodobý majetok označuje ako „aktívum z odstraňovania skrývky“.

Zásoby

| 9 | Účtovná jednotka vykazuje aktíva z odstraňovania skrývky vtedy a len vtedy, ak sú splnené všetky tieto podmienky:






  (a) | je pravdepodobné, že účtovnej jednotke bude plynúť v súvislosti s odstraňovaním skrývky budúci ekonomický úžitok (lepší prístup k rudnému telesu); |
| --- | --- | --- |

9

Účtovná jednotka vykazuje aktíva z odstraňovania skrývky vtedy a len vtedy, ak sú splnené všetky tieto podmienky:

(a)

je pravdepodobné, že účtovnej jednotke bude plynúť v súvislosti s odstraňovaním skrývky budúci ekonomický úžitok (lepší prístup k rudnému telesu);

| (b) | účtovná jednotka môže identifikovať zložku rudného telesa, ku ktorej sa zlepšil prístup; a |
| --- | --- |

(b)

účtovná jednotka môže identifikovať zložku rudného telesa, ku ktorej sa zlepšil prístup; a

| (c) | náklady súvisiace s odstraňovaním skrývky v súvislosti s touto zložkou možno spoľahlivo oceniť. |
| --- | --- |

(c)

náklady súvisiace s odstraňovaním skrývky v súvislosti s touto zložkou možno spoľahlivo oceniť.

| 10 | Aktívum z odstraňovania skrývky sa účtuje ako zvýšenie alebo zlepšenie existujúceho aktíva. Inými slovami, aktívum z odstraňovania skrývky sa bude účtovať ako súčasť existujúceho aktíva. |
| --- | --- |

10

Aktívum z odstraňovania skrývky sa účtuje ako zvýšenie alebo zlepšenie existujúceho aktíva. Inými slovami, aktívum z odstraňovania skrývky sa bude účtovať ako súčasť existujúceho aktíva.

| 11 | Klasifikácia aktíva z odstraňovania skrývky ako hmotného alebo nehmotného majetku je rovnaká ako existujúceho aktíva. Inými slovami, povahou existujúceho aktíva sa určí, či účtovná jednotka klasifikuje aktívum z odstraňovania skrývky ako hmotné alebo nehmotné. |
| --- | --- |

11

Klasifikácia aktíva z odstraňovania skrývky ako hmotného alebo nehmotného majetku je rovnaká ako existujúceho aktíva. Inými slovami, povahou existujúceho aktíva sa určí, či účtovná jednotka klasifikuje aktívum z odstraňovania skrývky ako hmotné alebo nehmotné.

Prvotné oceňovanie aktíva z odstraňovania skrývky

Prvotné oceňovanie aktíva z odstraňovania skrývky

| 12 | Účtovná jednotka prvotne ocení aktívum z odstraňovania skrývky v obstarávacej cene, ktorou je akumulácia nákladov priamo vzniknutých na uskutočnenie odstraňovania skrývky, ktorým sa zlepší prístup k identifikovanej zložke rudy, plus pridelenie priamo prideliteľných režijných nákladov. Pri odstraňovaní skrývky počas produkcie môže v rovnakom čase nastať niekoľko náhodných operácií, ktoré ale nie sú nevyhnutné na to, aby odstraňovanie skrývky počas produkcie pokračovalo podľa plánu. Náklady spojené s týmito náhodnými operáciami sa nezahŕňajú do nákladov na aktívum z odstraňovania skrývky. |
| --- | --- |

12

Účtovná jednotka prvotne ocení aktívum z odstraňovania skrývky v obstarávacej cene, ktorou je akumulácia nákladov priamo vzniknutých na uskutočnenie odstraňovania skrývky, ktorým sa zlepší prístup k identifikovanej zložke rudy, plus pridelenie priamo prideliteľných režijných nákladov. Pri odstraňovaní skrývky počas produkcie môže v rovnakom čase nastať niekoľko náhodných operácií, ktoré ale nie sú nevyhnutné na to, aby odstraňovanie skrývky počas produkcie pokračovalo podľa plánu. Náklady spojené s týmito náhodnými operáciami sa nezahŕňajú do nákladov na aktívum z odstraňovania skrývky.

| 13 | Ak náklady na aktívum z odstraňovania skrývky a na vyprodukované zásoby nie je možné identifikovať osobitne, účtovná jednotka priradí náklady na odstraňovanie skrývky počas produkcie k vytvoreným zásobám aj k aktívam z odstraňovania skrývky použitím priradenia, ktoré je založené na relevantnom opatrení produkcie. Toto opatrenie sa vypočítava pre určenú zložku rudného telesa a použije sa ako referenčná hodnota na určenie rozsahu, v ktorom nastala dodatočná činnosť vytvárania budúceho úžitku. Príklady takýchto opatrení zahŕňajú:






  (a) | náklady na vytvorené zásoby oproti očakávaným nákladom; |
| --- | --- | --- |

13

Ak náklady na aktívum z odstraňovania skrývky a na vyprodukované zásoby nie je možné identifikovať osobitne, účtovná jednotka priradí náklady na odstraňovanie skrývky počas produkcie k vytvoreným zásobám aj k aktívam z odstraňovania skrývky použitím priradenia, ktoré je založené na relevantnom opatrení produkcie. Toto opatrenie sa vypočítava pre určenú zložku rudného telesa a použije sa ako referenčná hodnota na určenie rozsahu, v ktorom nastala dodatočná činnosť vytvárania budúceho úžitku. Príklady takýchto opatrení zahŕňajú:

(a)

náklady na vytvorené zásoby oproti očakávaným nákladom;

| (b) | objem vyťaženého odpadu oproti očakávanému objemu pre daný objem produkcie rudy; a |
| --- | --- |

(b)

objem vyťaženého odpadu oproti očakávanému objemu pre daný objem produkcie rudy; a

| (c) | obsah minerálu vo vyťaženej rude oproti očakávanému obsahu minerálu, ktorý sa má vyťažiť, pre dané množstvo vyprodukovanej rudy. |
| --- | --- |

(c)

obsah minerálu vo vyťaženej rude oproti očakávanému obsahu minerálu, ktorý sa má vyťažiť, pre dané množstvo vyprodukovanej rudy.

Následné oceňovanie aktíva z odstraňovania skrývky

Následné oceňovanie aktíva z odstraňovania skrývky

| 14 | Po prvotnom vykázaní sa aktívum z odstraňovania skrývky vykazuje buď v obstarávacej cene, alebo v precenenej hodnote zníženej o odpisy alebo amortizáciu a o straty zo zníženia hodnoty rovnakým spôsobom ako u existujúceho aktíva, ktorého je súčasťou. |
| --- | --- |

14

Po prvotnom vykázaní sa aktívum z odstraňovania skrývky vykazuje buď v obstarávacej cene, alebo v precenenej hodnote zníženej o odpisy alebo amortizáciu a o straty zo zníženia hodnoty rovnakým spôsobom ako u existujúceho aktíva, ktorého je súčasťou.

| 15 | Aktívum z odstraňovania skrývky sa odpisuje alebo amortizuje systematickým spôsobom počas očakávanej doby životnosti identifikovanej zložky rudného telesa, ktoré sa stane prístupnejšie v dôsledku odstraňovania skrývky. Použije sa výrobná metóda, pokiaľ nie je vhodnejšia iná metóda. |
| --- | --- |

15

Aktívum z odstraňovania skrývky sa odpisuje alebo amortizuje systematickým spôsobom počas očakávanej doby životnosti identifikovanej zložky rudného telesa, ktoré sa stane prístupnejšie v dôsledku odstraňovania skrývky. Použije sa výrobná metóda, pokiaľ nie je vhodnejšia iná metóda.

| 16 | Očakávaná doba životnosti identifikovanej zložky rudy, ktorá sa používa na odpisovanie alebo amortizáciu aktíva z odstraňovania skrývky, sa bude odlišovať od očakávanej doby životnosti, ktorá sa používa na odpisovanie alebo amortizáciu samotnej bane a súvisiacich ťažobných aktív. Výnimkou sú tie obmedzené okolnosti, keď odstraňovanie skrývky poskytuje lepší prístup k celému alebo ostávajúcemu rudnému telesu. To môže napríklad nastať ku koncu doby životnosti bane, keď identifikovaná zložka predstavuje poslednú časť rudného telesa, ktoré sa má vyťažiť. |
| --- | --- |

16

Očakávaná doba životnosti identifikovanej zložky rudy, ktorá sa používa na odpisovanie alebo amortizáciu aktíva z odstraňovania skrývky, sa bude odlišovať od očakávanej doby životnosti, ktorá sa používa na odpisovanie alebo amortizáciu samotnej bane a súvisiacich ťažobných aktív. Výnimkou sú tie obmedzené okolnosti, keď odstraňovanie skrývky poskytuje lepší prístup k celému alebo ostávajúcemu rudnému telesu. To môže napríklad nastať ku koncu doby životnosti bane, keď identifikovaná zložka predstavuje poslednú časť rudného telesa, ktoré sa má vyťažiť.

Príloha A

Dátum nadobudnutia účinnosti a prechodné ustanovenia

Táto príloha tvorí neoddeliteľnú súčasť tejto interpretácie a má rovnakú záväznosť ako ostatné časti interpretácie.

| A1 | Účtovná jednotka uplatňuje túto interpretáciu na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2013 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje túto interpretáciu na skoršie obdobie, túto skutočnosť zverejní. |
| --- | --- |

A1

Účtovná jednotka uplatňuje túto interpretáciu na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2013 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje túto interpretáciu na skoršie obdobie, túto skutočnosť zverejní.

| A2 | Účtovná jednotka uplatňuje túto interpretáciu na náklady na odstraňovanie skrývky počas produkcie, ktoré vznikli na začiatku najskoršieho prezentovaného obdobia alebo neskôr. |
| --- | --- |

A2

Účtovná jednotka uplatňuje túto interpretáciu na náklady na odstraňovanie skrývky počas produkcie, ktoré vznikli na začiatku najskoršieho prezentovaného obdobia alebo neskôr.

| A3 | Na začiatku najskoršieho prezentovaného obdobia sa každý predtým vykázaný zostatok aktíva, ktorý vyplynul z odstraňovania skrývky vykonaného počas produkčnej fázy („predchádzajúce aktívum z odstraňovania skrývky“), reklasifikuje ako súčasť existujúceho aktíva, ku ktorému sa odstraňovanie skrývky vzťahovalo, a to v rozsahu, v ktorom zostáva identifikovateľná zložka rudného telesa, s ktorou predchádzajúce aktívum z odstraňovania skrývky možno spojiť. Takéto zostatky sa odpisujú alebo amortizujú počas zostávajúcej očakávanej doby životnosti identifikovanej zložky rudného telesa, s ktorým zostatok každého predchádzajúceho aktíva z odstraňovania skrývky súvisí. |
| --- | --- |

A3

Na začiatku najskoršieho prezentovaného obdobia sa každý predtým vykázaný zostatok aktíva, ktorý vyplynul z odstraňovania skrývky vykonaného počas produkčnej fázy („predchádzajúce aktívum z odstraňovania skrývky“), reklasifikuje ako súčasť existujúceho aktíva, ku ktorému sa odstraňovanie skrývky vzťahovalo, a to v rozsahu, v ktorom zostáva identifikovateľná zložka rudného telesa, s ktorou predchádzajúce aktívum z odstraňovania skrývky možno spojiť. Takéto zostatky sa odpisujú alebo amortizujú počas zostávajúcej očakávanej doby životnosti identifikovanej zložky rudného telesa, s ktorým zostatok každého predchádzajúceho aktíva z odstraňovania skrývky súvisí.

| A4 | Ak neexistuje identifikovateľná zložka rudného telesa, s ktorým toto predchádzajúce aktívum z odstraňovania skrývky súvisí, vykáže sa v počiatočných nerozdelených ziskoch na začiatku najskoršieho prezentovaného obdobia. |
| --- | --- |

A4

Ak neexistuje identifikovateľná zložka rudného telesa, s ktorým toto predchádzajúce aktívum z odstraňovania skrývky súvisí, vykáže sa v počiatočných nerozdelených ziskoch na začiatku najskoršieho prezentovaného obdobia.

Príloha B

Zmeny a doplnenia v tejto prílohe sa uplatňujú na ročné obdobia začínajúce sa 1. januára 2013 alebo neskôr. Ak účtovná jednotka uplatňuje túto interpretáciu na skoršie obdobie, uplatňuje na toto skoršie obdobie aj tieto zmeny a doplnenia.

Zmeny a doplnenia IFRS 1 Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného výkazníctva

| B1 | V prílohe D sa odsek D1 mení a dopĺňa takto:






  D1 | Účtovná jednotka si môže zvoliť jednu alebo viacero z týchto výnimiek:






  (a) | platobné transakcie na základe podielov (odseky D2 a D3),
  ... |
| --- | --- | --- | --- |

B1

V prílohe D sa odsek D1 mení a dopĺňa takto:

D1

Účtovná jednotka si môže zvoliť jednu alebo viacero z týchto výnimiek:

(a)

platobné transakcie na základe podielov (odseky D2 a D3),

...

| (m) | finančné aktíva alebo nehmotný majetok účtovaný v súlade s interpretáciou IFRIC 12 Zmluvy o licenciách na poskytovanie služieb (odsek D22), |
| --- | --- |

(m)

finančné aktíva alebo nehmotný majetok účtovaný v súlade s interpretáciou IFRIC 12 Zmluvy o licenciách na poskytovanie služieb (odsek D22),

| (n) | náklady na prijaté úvery a pôžičky (odsek D23), |
| --- | --- |

(n)

náklady na prijaté úvery a pôžičky (odsek D23),

| (o) | prevody aktív od zákazníkov (odsek D24), |
| --- | --- |

(o)

prevody aktív od zákazníkov (odsek D24),

| (p) | zánik finančných záväzkov s nástrojmi vlastného imania (odsek D25), |
| --- | --- |

(p)

zánik finančných záväzkov s nástrojmi vlastného imania (odsek D25),

| (q) | silná hyperinflácia (odseky D26 až D30), |
| --- | --- |

(q)

silná hyperinflácia (odseky D26 až D30),

| (r) | spoločné dohody (odsek D31) a |
| --- | --- |

(r)

spoločné dohody (odsek D31) a

| (s) | náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby (odsek D32). |
| --- | --- |

(s)

náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby (odsek D32).

| B2 | Po odseku D31 sa pridáva nadpis a odsek D32:

  Náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby







  D32 | Prvouplatňovateľ môže uplatňovať prechodné ustanovenia uvedené v odsekoch A1 až A4 interpretácie IFRIC 20 Náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby. V tomto odseku sa odkaz na dátum účinnosti vykladá ako 1. január 2013 alebo začiatok prvého obdobia vykazovania podľa IFRS, podľa toho, čo nastane neskôr. |
| --- | --- | --- |

B2

Po odseku D31 sa pridáva nadpis a odsek D32:

Náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby

D32

Prvouplatňovateľ môže uplatňovať prechodné ustanovenia uvedené v odsekoch A1 až A4 interpretácie IFRIC 20 Náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby. V tomto odseku sa odkaz na dátum účinnosti vykladá ako 1. január 2013 alebo začiatok prvého obdobia vykazovania podľa IFRS, podľa toho, čo nastane neskôr.

| B3 | Po odseku 39L sa pridáva odsek 39M:






  39M | Interpretáciou IFRIC 20 Náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby sa pridal odsek D32 a zmenil a doplnil odsek D1. Účtovná jednotka uplatňuje túto zmenu a doplnenie, keď uplatňuje IFRIC 20. |
| --- | --- | --- |

B3

Po odseku 39L sa pridáva odsek 39M:

39M

Interpretáciou IFRIC 20 Náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby sa pridal odsek D32 a zmenil a doplnil odsek D1. Účtovná jednotka uplatňuje túto zmenu a doplnenie, keď uplatňuje IFRIC 20.

---

(1)  V tomto IFRS sú peňažné sumy denominované v „menových jednotkách" (MJ).

1

---

| 29.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/145 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/145

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1256/2012

z 13. decembra 2012,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o Medzinárodný štandard finančného výkazníctva IFRS 7 a Medzinárodný účtovný štandard IAS 32

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 1126/2008 (2) sa prijali určité medzinárodné štandardy a interpretácie, ktoré existovali k 15. októbru 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 1126/2008 (2) sa prijali určité medzinárodné štandardy a interpretácie, ktoré existovali k 15. októbru 2008.

| (2) | Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) uverejnila 16. decembra 2011 zmeny a doplnenia medzinárodného štandardu finančného výkazníctva (IFRS) 7 Finančné nástroje: Zverejnenia – Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov a medzinárodného účtovného štandardu (IAS) 32 Finančné nástroje: Prezentácia – Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov. Cieľom zmeny a doplnenia IFRS 7 je vyžadovať zverejnenie dodatočných kvantitatívnych informácií, aby používatelia mohli lepšie porovnávať a zosúlaďovať zverejnenia podľa IFRS so zverejneniami podľa všeobecne uznávaných účtovných zásad (GAAP) Spojených štátov amerických. IASB okrem toho zmenila a doplnila IAS 32 s cieľom poskytnúť ďalšie usmernenie, aby sa znížila miera nekonzistentnosti pri uplatňovaní štandardu v praxi. |
| --- | --- |

(2)

Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) uverejnila 16. decembra 2011 zmeny a doplnenia medzinárodného štandardu finančného výkazníctva (IFRS) 7 Finančné nástroje: Zverejnenia – Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov a medzinárodného účtovného štandardu (IAS) 32 Finančné nástroje: Prezentácia – Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov. Cieľom zmeny a doplnenia IFRS 7 je vyžadovať zverejnenie dodatočných kvantitatívnych informácií, aby používatelia mohli lepšie porovnávať a zosúlaďovať zverejnenia podľa IFRS so zverejneniami podľa všeobecne uznávaných účtovných zásad (GAAP) Spojených štátov amerických. IASB okrem toho zmenila a doplnila IAS 32 s cieľom poskytnúť ďalšie usmernenie, aby sa znížila miera nekonzistentnosti pri uplatňovaní štandardu v praxi.

| (3) | Zmeny a doplnenia IFRS 7 Finančné nástroje: Zverejnenia – Prevody finančných aktív boli prijaté nariadením Komisie (EÚ) č. 1205/2011 z 22. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o Medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 7 (3), a to po tom, ako ich schválil Regulačný výbor pre účtovníctvo v júni 2011. Došlo však k neúmyselnému opomenutiu vypustenia odseku 13 štandardu IFRS 7. Toto opomenutie by sa mal napraviť týmto nariadením. Aby toto ustanovenie bolo efektívne, malo by sa uplatňovať od 1. júla 2011. Ustanovenie o spätnej účinnosti je nevyhnutné s cieľom zabezpečiť právnu istotu pre dotknutých emitentov. |
| --- | --- |

(3)

Zmeny a doplnenia IFRS 7 Finančné nástroje: Zverejnenia – Prevody finančných aktív boli prijaté nariadením Komisie (EÚ) č. 1205/2011 z 22. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o Medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 7 (3), a to po tom, ako ich schválil Regulačný výbor pre účtovníctvo v júni 2011. Došlo však k neúmyselnému opomenutiu vypustenia odseku 13 štandardu IFRS 7. Toto opomenutie by sa mal napraviť týmto nariadením. Aby toto ustanovenie bolo efektívne, malo by sa uplatňovať od 1. júla 2011. Ustanovenie o spätnej účinnosti je nevyhnutné s cieľom zabezpečiť právnu istotu pre dotknutých emitentov.

| (4) | Konzultácia so skupinou odborných znalcov (TEG) Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG) potvrdzuje, že zmeny a doplnenia IFRS 7 a IAS 32 spĺňajú technické kritériá na prijatie ustanovené v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1606/2002. |
| --- | --- |

(4)

Konzultácia so skupinou odborných znalcov (TEG) Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG) potvrdzuje, že zmeny a doplnenia IFRS 7 a IAS 32 spĺňajú technické kritériá na prijatie ustanovené v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1606/2002.

| (5) | Nariadenie (ES) č. 1126/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie (ES) č. 1126/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Regulačného výboru pre účtovníctvo, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Regulačného výboru pre účtovníctvo,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha k nariadeniu (ES) č. 1126/2008 sa mení a dopĺňa takto:

| 1) | Medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 7 Finančné nástroje: Zverejnenia sa mení a dopĺňa tak, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

1)

Medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 7 Finančné nástroje: Zverejnenia sa mení a dopĺňa tak, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu;

| 2) | Medzinárodný účtovný štandard (IAS) 32 Finančné nástroje: Prezentácia sa mení a dopĺňa v súlade so zmenami a doplneniami IFRS 7, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

2)

Medzinárodný účtovný štandard (IAS) 32 Finančné nástroje: Prezentácia sa mení a dopĺňa v súlade so zmenami a doplneniami IFRS 7, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu;

| 3) | Štandard IAS 32 Finančné nástroje: Prezentácia sa mení a dopĺňa tak, ak sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

3)

Štandard IAS 32 Finančné nástroje: Prezentácia sa mení a dopĺňa tak, ak sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu;

| 4) | Nadpis pred odsekom 13 a odsek 13 štandardu IFRS 7 sa vypúšťajú v súlade so zmenami a doplneniami štandardu IFRS 7 Finančné nástroje: Zverejnenia – Prevody finančných aktív tak, ako bolo schválené v nariadení (EÚ) č. 1205/2011. |
| --- | --- |

4)

Nadpis pred odsekom 13 a odsek 13 štandardu IFRS 7 sa vypúšťajú v súlade so zmenami a doplneniami štandardu IFRS 7 Finančné nástroje: Zverejnenia – Prevody finančných aktív tak, ako bolo schválené v nariadení (EÚ) č. 1205/2011.

Článok 2

1)   Každá spoločnosť uplatní zmeny a doplnenia uvedené v článku 1 bodoch 1) a 2) od dátumu začiatku svojho prvého finančného roka, ktorý sa začína 1. januára 2013 alebo neskôr.

2)   Každá spoločnosť uplatní zmeny a doplnenia uvedené v článku 1 bode 3) najneskôr od dátumu začiatku svojho prvého finančného roka, ktorý sa začína 1. januára 2014 alebo neskôr.

3)   Každá spoločnosť uplatní zmeny a doplnenia uvedené v článku 1 bode 4) od dátumu začiatku svojho prvého finančného roka, ktorý sa začína 1. júla 2011 alebo neskôr.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 13. decembra 2012.

za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 320, 29.11.2008, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 305, 23.11.2011, s. 16.

3

---

PRÍLOHA

MEDZINÁRODNÉ ÚČTOVNÉ ŠTANDARDY

| IFRS 7 | Zmeny a doplnenia IFRS 7 Finančné nástroje: Zverejnenia – Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov |
| --- | --- |
| IAS 32 | Zmeny a doplnenia IAS 32 Finančné nástroje: Prezentácia – Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov |

IFRS 7

Zmeny a doplnenia IFRS 7 Finančné nástroje: Zverejnenia – Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov

IAS 32

Zmeny a doplnenia IAS 32 Finančné nástroje: Prezentácia – Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov

„Reprodukcia povolená v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru. Všetky existujúce práva vyhradené mimo EHP, s výnimkou práva reprodukovania na účely osobného použitia alebo iného riadneho nakladania. Ďalšie informácie je možné získať od IASB na adrese www.iasb.org.“

Zmeny a doplnenia IFRS 7 Finančné nástroje: Zverejnenia

Za odsek 13 sa vkladajú nadpis a odseky 13A až 13F.

Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov

| 13A | Zverejneniami v odsekoch 13B až 13E sa dopĺňajú ostatné požiadavky na zverejňovanie tohto IFRS, pričom tieto zverejnenia sa vyžadujú pre všetky vykazované finančné nástroje, ktoré sú započítavané v súlade s odsekom 42 štandardu IAS 32. Tieto zverejnenia sa vzťahujú aj na vykazované finančné nástroje, ktoré podliehajú vymáhateľnej hlavnej dohode o vzájomnom započítaní alebo podobnej dohode bez ohľadu na to, či sa započítavajú v súlade s odsekom 42 štandardu IAS 32. |
| --- | --- |

13A

Zverejneniami v odsekoch 13B až 13E sa dopĺňajú ostatné požiadavky na zverejňovanie tohto IFRS, pričom tieto zverejnenia sa vyžadujú pre všetky vykazované finančné nástroje, ktoré sú započítavané v súlade s odsekom 42 štandardu IAS 32. Tieto zverejnenia sa vzťahujú aj na vykazované finančné nástroje, ktoré podliehajú vymáhateľnej hlavnej dohode o vzájomnom započítaní alebo podobnej dohode bez ohľadu na to, či sa započítavajú v súlade s odsekom 42 štandardu IAS 32.

| 13B | Účtovná jednotka zverejňuje informácie s cieľom umožniť používateľom jej účtovnej závierky, aby vyhodnotili účinok alebo potenciálny účinok mechanizmov započítavania na finančnú situáciu účtovnej jednotky. Sem patrí účinok alebo potenciálny účinok práv na započítanie súvisiacich s vykazovanými finančnými aktívami a finančnými záväzkami účtovnej jednotky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti odseku 13A. |
| --- | --- |

13B

Účtovná jednotka zverejňuje informácie s cieľom umožniť používateľom jej účtovnej závierky, aby vyhodnotili účinok alebo potenciálny účinok mechanizmov započítavania na finančnú situáciu účtovnej jednotky. Sem patrí účinok alebo potenciálny účinok práv na započítanie súvisiacich s vykazovanými finančnými aktívami a finančnými záväzkami účtovnej jednotky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti odseku 13A.

| 13C | V záujme splnenia cieľa uvedeného v odseku 13B zverejňuje účtovná jednotka ku koncu obdobia vykazovania osobitne od vykazovaných finančných aktív a vykazovaných finančných záväzkov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti odseku 13A, tieto kvantitatívne informácie:






  (a) | hrubú sumu týchto vykazovaných finančných aktív a vykazovaných finančných záväzkov; |
| --- | --- | --- |

13C

V záujme splnenia cieľa uvedeného v odseku 13B zverejňuje účtovná jednotka ku koncu obdobia vykazovania osobitne od vykazovaných finančných aktív a vykazovaných finančných záväzkov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti odseku 13A, tieto kvantitatívne informácie:

(a)

hrubú sumu týchto vykazovaných finančných aktív a vykazovaných finančných záväzkov;

| (b) | sumy, ktoré sa započítavajú v súlade s kritériami uvedenými v odseku 42 štandardu IAS 32 pri určovaní čistých súm prezentovaných vo výkaze o finančnej situácii; |
| --- | --- |

(b)

sumy, ktoré sa započítavajú v súlade s kritériami uvedenými v odseku 42 štandardu IAS 32 pri určovaní čistých súm prezentovaných vo výkaze o finančnej situácii;

| (c) | čisté sumy prezentované vo výkaze o finančnej situácii; |
| --- | --- |

(c)

čisté sumy prezentované vo výkaze o finančnej situácii;

| (d) | sumy, ktoré podliehajú vymáhateľnej hlavnej dohode o vzájomnom započítaní alebo podobnej dohode a ktoré nie sú inak zahrnuté v odseku 13C písm. b), vrátane:






  (i) | súm súvisiacich s vykazovanými finančnými nástrojmi, ktoré nespĺňajú niektoré alebo žiadne z kritérií započítania uvedených odseku 42 štandardu IAS 32; a |
| --- | --- | --- |

(d)

sumy, ktoré podliehajú vymáhateľnej hlavnej dohode o vzájomnom započítaní alebo podobnej dohode a ktoré nie sú inak zahrnuté v odseku 13C písm. b), vrátane:

(i)

súm súvisiacich s vykazovanými finančnými nástrojmi, ktoré nespĺňajú niektoré alebo žiadne z kritérií započítania uvedených odseku 42 štandardu IAS 32; a

| (ii) | súm súvisiacich s finančným kolaterálom (vrátane hotovostného kolaterálu); a |
| --- | --- |

(ii)

súm súvisiacich s finančným kolaterálom (vrátane hotovostného kolaterálu); a

| (e) | čistú sumu po odpočítaní súm v písm. d) od súm v písm. c) vyššie. |
| --- | --- |

(e)

čistú sumu po odpočítaní súm v písm. d) od súm v písm. c) vyššie.

Informácie vyžadované na základe tohto odseku sa prezentujú v tabuľkovom formáte osobitne pre finančné aktíva a finančné záväzky, ak nie je vhodnejší iný formát.

| 13D | Celková suma zverejnená v súlade s odsekom 13C písm. d) za určitý nástroj sa obmedzí na sumu uvedenú v odseku 13C písm. c) za tento nástroj. |
| --- | --- |

13D

Celková suma zverejnená v súlade s odsekom 13C písm. d) za určitý nástroj sa obmedzí na sumu uvedenú v odseku 13C písm. c) za tento nástroj.

| 13E | Účtovná jednotka zahrnie do zverejnení opis práv na započítanie, ktoré súvisia s vykazovanými finančnými aktívami a vykazovanými finančnými záväzkami účtovnej jednotky podliehajúcimi vymáhateľným hlavným dohodám o vzájomnom započítaní alebo podobným dohodám, ktoré sa zverejňujú v súlade s odsekom 13C písm. d), vrátane povahy týchto práv. |
| --- | --- |

13E

Účtovná jednotka zahrnie do zverejnení opis práv na započítanie, ktoré súvisia s vykazovanými finančnými aktívami a vykazovanými finančnými záväzkami účtovnej jednotky podliehajúcimi vymáhateľným hlavným dohodám o vzájomnom započítaní alebo podobným dohodám, ktoré sa zverejňujú v súlade s odsekom 13C písm. d), vrátane povahy týchto práv.

| 13F | Ak sa informácie vyžadované v odsekoch 13B až 13E zverejnia vo viac než jednej poznámke k účtovnej závierke, účtovná jednotka zahrnie krížový odkaz na tieto poznámky. |
| --- | --- |

13F

Ak sa informácie vyžadované v odsekoch 13B až 13E zverejnia vo viac než jednej poznámke k účtovnej závierke, účtovná jednotka zahrnie krížový odkaz na tieto poznámky.

DÁTUM NADOBUDNUTIA ÚČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA

Pridáva sa odsek 44R.

| 44R | Dokumentom Zverejnenia – Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov (zmeny a doplnenia IFRS 7), vydaným v decembri 2011, sa vložili odseky IN9, 13A až 13F a B40 až B53. Účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny a doplnenia na ročné obdobia začínajúce sa 1. januára 2013 alebo neskôr a na priebežné obdobia v rámci týchto ročných období. Účtovná jednotka poskytne zverejnenia vyžadované týmito zmenami a doplneniami so spätnou platnosťou. |
| --- | --- |

44R

Dokumentom Zverejnenia – Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov (zmeny a doplnenia IFRS 7), vydaným v decembri 2011, sa vložili odseky IN9, 13A až 13F a B40 až B53. Účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny a doplnenia na ročné obdobia začínajúce sa 1. januára 2013 alebo neskôr a na priebežné obdobia v rámci týchto ročných období. Účtovná jednotka poskytne zverejnenia vyžadované týmito zmenami a doplneniami so spätnou platnosťou.

Za odsek B39 sa vkladajú nadpisy a odseky B40 až B53.

Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov

(odseky 13A až 13F)

Rozsah pôsobnosti (odsek 13A)

| B40 | Zverejnenia v odsekoch 13B až 13E sa vyžadujú pre všetky vykazované finančné nástroje, ktoré sú započítavané v súlade s odsekom 42 štandardu IAS 32. Okrem toho patria finančné nástroje do rozsahu pôsobnosti požiadaviek na zverejňovanie odsekov 13B až 13E, ak podliehajú vymáhateľnej hlavnej dohode o vzájomnom započítaní alebo podobnej dohode, ktorá za vzťahuje na podobné finančné nástroje a transakcie, a to bez ohľadu na to, či sa tieto finančné nástroje započítavajú v súlade s odsekom 42 štandardu IAS 32. |
| --- | --- |

B40

Zverejnenia v odsekoch 13B až 13E sa vyžadujú pre všetky vykazované finančné nástroje, ktoré sú započítavané v súlade s odsekom 42 štandardu IAS 32. Okrem toho patria finančné nástroje do rozsahu pôsobnosti požiadaviek na zverejňovanie odsekov 13B až 13E, ak podliehajú vymáhateľnej hlavnej dohode o vzájomnom započítaní alebo podobnej dohode, ktorá za vzťahuje na podobné finančné nástroje a transakcie, a to bez ohľadu na to, či sa tieto finančné nástroje započítavajú v súlade s odsekom 42 štandardu IAS 32.

| B41 | Podobné dohody uvedené v odsekoch 13A a B40 zahŕňajú dohody o klíringu derivátov, globálne hlavné dohody o spätnom odkúpení (global master repurchase agreements), globálne hlavné dohody o zapožičiavaní cenných papierov (global master securities lending agreements) a všetky súvisiace práva na finančný kolaterál. Podobné finančné nástroje a transakcie uvedené v odseku B40 zahŕňajú deriváty, dohody o predaji a spätnom odkúpení, reverzné dohody o predaji a spätnom odkúpení, požičiavanie cenných papierov a dohody o zapožičiavaní cenných papierov. Príkladmi finančných nástrojov, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti odseku 13A, sú úvery a zákaznícke vklady v jednej a tej istej inštitúcii (ak nie sú započítané vo výkaze o finančnej situácii) a finančné nástroje, ktoré podliehajú iba kolaterálovej dohode. |
| --- | --- |

B41

Podobné dohody uvedené v odsekoch 13A a B40 zahŕňajú dohody o klíringu derivátov, globálne hlavné dohody o spätnom odkúpení (global master repurchase agreements), globálne hlavné dohody o zapožičiavaní cenných papierov (global master securities lending agreements) a všetky súvisiace práva na finančný kolaterál. Podobné finančné nástroje a transakcie uvedené v odseku B40 zahŕňajú deriváty, dohody o predaji a spätnom odkúpení, reverzné dohody o predaji a spätnom odkúpení, požičiavanie cenných papierov a dohody o zapožičiavaní cenných papierov. Príkladmi finančných nástrojov, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti odseku 13A, sú úvery a zákaznícke vklady v jednej a tej istej inštitúcii (ak nie sú započítané vo výkaze o finančnej situácii) a finančné nástroje, ktoré podliehajú iba kolaterálovej dohode.

Zverejnenia kvantitatívnych informácií pri vykazovaných finančných aktívach a vykazovaných finančných záväzkoch v rozsahu pôsobnosti odseku 13A (odsek 13C)

| B42 | Finančné nástroje zverejňované v súlade s odsekom 13C môžu podliehať rozličným požiadavkám na oceňovanie (napríklad záväzok súvisiaci s dohodou o spätnom odkúpení sa môže oceňovať amortizovanými nákladmi, kým derivát sa bude oceňovať reálnou hodnotou). Účtovná jednotka zahrnie nástroje v ich vykázaných hodnotách a v súvisiacich zverejneniach opíše akékoľvek výsledné rozdiely z ocenenia. |
| --- | --- |

B42

Finančné nástroje zverejňované v súlade s odsekom 13C môžu podliehať rozličným požiadavkám na oceňovanie (napríklad záväzok súvisiaci s dohodou o spätnom odkúpení sa môže oceňovať amortizovanými nákladmi, kým derivát sa bude oceňovať reálnou hodnotou). Účtovná jednotka zahrnie nástroje v ich vykázaných hodnotách a v súvisiacich zverejneniach opíše akékoľvek výsledné rozdiely z ocenenia.

Zverejnenia hrubých súm vykazovaných finančných aktív a vykazovaných finančných záväzkov v rozsahu pôsobnosti odseku 13A [odsek 13C písm. a)]

| B43 | Sumy vyžadované podľa odseku 13C písm. a) sa týkajú vykazovaných finančných nástrojov, ktoré sa započítavajú v súlade s odsekom 42 štandardu IAS 32. Sumy vyžadované podľa odseku 13C písm. a) sa takisto týkajú vykazovaných finančných nástrojov, ktoré podliehajú vymáhateľnej hlavnej dohode o vzájomnom započítaní alebo podobnej dohode bez ohľadu na to, či spĺňajú kritériá započítania. Zverejnenia vyžadované podľa odseku 13C písm. a) sa však netýkajú žiadnych súm vykazovaných v dôsledku kolaterálových dohôd, ktoré nespĺňajú kritériá započítania uvedené v odseku 42 štandardu IAS 32. Namiesto toho sa zverejnenie takýchto súm vyžaduje v súlade s odsekom 13C písm. d). |
| --- | --- |

B43

Sumy vyžadované podľa odseku 13C písm. a) sa týkajú vykazovaných finančných nástrojov, ktoré sa započítavajú v súlade s odsekom 42 štandardu IAS 32. Sumy vyžadované podľa odseku 13C písm. a) sa takisto týkajú vykazovaných finančných nástrojov, ktoré podliehajú vymáhateľnej hlavnej dohode o vzájomnom započítaní alebo podobnej dohode bez ohľadu na to, či spĺňajú kritériá započítania. Zverejnenia vyžadované podľa odseku 13C písm. a) sa však netýkajú žiadnych súm vykazovaných v dôsledku kolaterálových dohôd, ktoré nespĺňajú kritériá započítania uvedené v odseku 42 štandardu IAS 32. Namiesto toho sa zverejnenie takýchto súm vyžaduje v súlade s odsekom 13C písm. d).

Zverejnenia súm, ktoré sa započítavajú v súlade s kritériami uvedenými v odseku 42 štandardu IAS 32 [odsek 13C písm. b)]

| B44 | V odseku 13C písm. b) sa vyžaduje, aby účtovné jednotky pri určovaní čistých súm prezentovaných vo výkaze o finančnej situácii zverejňovali sumy započítané v súlade odsekom 42 štandardu IAS 32. Sumy vykazovaných finančných aktív aj vykazovaných finančných záväzkov, ktoré sú predmetom započítavania na základe jednej a tej istej dohody, sa zverejnia aj v zverejneniach finančných aktív aj v zverejneniach finančných záväzkov. Zverejňované sumy (napr. v tabuľke) sa však obmedzia na sumy, ktoré sú predmetom započítavania. Napríklad, účtovná jednotka môže mať vykázané derivátové aktívum a vykázaný derivátový záväzok, ktoré spĺňajú kritériá započítania uvedené odseku 42 štandardu IAS 32. Ak je hrubá suma derivátového aktíva vyššia ako hrubá suma derivátového záväzku, tabuľka so zverejneniami finančných aktív bude obsahovať celú sumu derivátového aktíva [v súlade s odsekom 13C písm. a)] a celú sumu derivátového záväzku [v súlade s odsekom 13C písm. b)]. Zatiaľ čo však tabuľka so zverejneniami finančných záväzkov bude obsahovať celú sumu derivátového záväzku [v súlade s odsekom 13C písm. a)], bude obsahovať iba tú sumu derivátového aktíva [v súlade s odsekom 13C písm. b)], ktorá sa rovná sume derivátového záväzku. |
| --- | --- |

B44

V odseku 13C písm. b) sa vyžaduje, aby účtovné jednotky pri určovaní čistých súm prezentovaných vo výkaze o finančnej situácii zverejňovali sumy započítané v súlade odsekom 42 štandardu IAS 32. Sumy vykazovaných finančných aktív aj vykazovaných finančných záväzkov, ktoré sú predmetom započítavania na základe jednej a tej istej dohody, sa zverejnia aj v zverejneniach finančných aktív aj v zverejneniach finančných záväzkov. Zverejňované sumy (napr. v tabuľke) sa však obmedzia na sumy, ktoré sú predmetom započítavania. Napríklad, účtovná jednotka môže mať vykázané derivátové aktívum a vykázaný derivátový záväzok, ktoré spĺňajú kritériá započítania uvedené odseku 42 štandardu IAS 32. Ak je hrubá suma derivátového aktíva vyššia ako hrubá suma derivátového záväzku, tabuľka so zverejneniami finančných aktív bude obsahovať celú sumu derivátového aktíva [v súlade s odsekom 13C písm. a)] a celú sumu derivátového záväzku [v súlade s odsekom 13C písm. b)]. Zatiaľ čo však tabuľka so zverejneniami finančných záväzkov bude obsahovať celú sumu derivátového záväzku [v súlade s odsekom 13C písm. a)], bude obsahovať iba tú sumu derivátového aktíva [v súlade s odsekom 13C písm. b)], ktorá sa rovná sume derivátového záväzku.

Zverejnenie čistých súm prezentovaných vo výkaze o finančnej situácii [odsek 13C písm. c)]

| B45 | Ak účtovná jednotka má nástroje, ktoré napĺňajú rozsah pôsobnosti týchto zverejnení (podľa odseku 13A), ale nenapĺňajú kritériá započítania uvedené v odseku 42 štandardu IAS 32, sumy, ktorých zverejnenie sa vyžaduje na základe odseku 13C písm. c), by sa rovnali sumám, ktorých zverejnenia sa vyžaduje na základe odseku 13C písm. a). |
| --- | --- |

B45

Ak účtovná jednotka má nástroje, ktoré napĺňajú rozsah pôsobnosti týchto zverejnení (podľa odseku 13A), ale nenapĺňajú kritériá započítania uvedené v odseku 42 štandardu IAS 32, sumy, ktorých zverejnenie sa vyžaduje na základe odseku 13C písm. c), by sa rovnali sumám, ktorých zverejnenia sa vyžaduje na základe odseku 13C písm. a).

| B46 | Sumy, ktorých zverejnenie sa vyžaduje na základe odseku 13C písm. c), sa musia odsúhlasiť so sumami jednotlivých riadkových položiek prezentovanými vo výkaze finančnej situácie. Ak napríklad účtovná jednotka určí, že zoskupovanie alebo rozčleňovanie súm jednotlivých riadkových položiek v účtovnej závierke poskytuje relevantnejšie informácie, musí zosúhlasiť zoskupené alebo rozčlenené sumy zverejnené v odseku 13C písm. c) späť na jednotlivé sumy riadkových položiek prezentované vo výkaze finančnej situácie. |
| --- | --- |

B46

Sumy, ktorých zverejnenie sa vyžaduje na základe odseku 13C písm. c), sa musia odsúhlasiť so sumami jednotlivých riadkových položiek prezentovanými vo výkaze finančnej situácie. Ak napríklad účtovná jednotka určí, že zoskupovanie alebo rozčleňovanie súm jednotlivých riadkových položiek v účtovnej závierke poskytuje relevantnejšie informácie, musí zosúhlasiť zoskupené alebo rozčlenené sumy zverejnené v odseku 13C písm. c) späť na jednotlivé sumy riadkových položiek prezentované vo výkaze finančnej situácie.

Zverejňovanie súm, ktoré podliehajú vymáhateľnej hlavnej dohode o vzájomnom započítaní alebo podobnej dohode a ktoré nie sú inak zahrnuté v odseku 13C písm. b) [odsek 13C písm. d)]

| B47 | Odsek 13C písm. d) od účtovných jednotiek vyžaduje zverejňovanie súm, ktoré podliehajú vymáhateľnej hlavnej dohode o vzájomnom započítaní alebo podobnej dohode a ktoré nie sú inak zahrnuté v odseku 13C písm. b). Odsek 13C písm. d) bod i) odkazuje na sumy súvisiace s vykazovanými finančnými nástrojmi, ktoré nespĺňajú niektoré alebo žiadne kritériá započítania uvedené v odseku 42 štandardu IAS 32 [napríklad, súčasné práva na započítanie, ktoré nespĺňajú kritérium uvedené v odseku 42 písm. b) štandardu IAS 32, alebo podmienené práva na započítanie, ktoré sú vymáhateľné a uplatniteľné iba v prípade defaultu alebo iba v prípade platobnej neschopnosti alebo bankrotu ktorejkoľvek z protistrán]. |
| --- | --- |

B47

Odsek 13C písm. d) od účtovných jednotiek vyžaduje zverejňovanie súm, ktoré podliehajú vymáhateľnej hlavnej dohode o vzájomnom započítaní alebo podobnej dohode a ktoré nie sú inak zahrnuté v odseku 13C písm. b). Odsek 13C písm. d) bod i) odkazuje na sumy súvisiace s vykazovanými finančnými nástrojmi, ktoré nespĺňajú niektoré alebo žiadne kritériá započítania uvedené v odseku 42 štandardu IAS 32 [napríklad, súčasné práva na započítanie, ktoré nespĺňajú kritérium uvedené v odseku 42 písm. b) štandardu IAS 32, alebo podmienené práva na započítanie, ktoré sú vymáhateľné a uplatniteľné iba v prípade defaultu alebo iba v prípade platobnej neschopnosti alebo bankrotu ktorejkoľvek z protistrán].

| B48 | Odsek 13C písm. d) bod ii) odkazuje na sumy súvisiace s finančným kolaterálom vrátane hotovostného kolaterálu, a to tak prijatého, ako aj založeného. Účtovná jednotka zverejňuje reálnu hodnotu tých finančných nástrojov, ktoré boli založené alebo prijaté ako kolaterál. Sumy zverejňované v súlade s odsekom 13C písm. d) bod ii) by mali súvisieť so skutočne prijatým alebo založeným kolaterálom, a nie s akýmikoľvek výslednými záväzkami alebo pohľadávkami vykazovanými na vrátenie alebo spätné získanie takéhoto kolaterálu. |
| --- | --- |

B48

Odsek 13C písm. d) bod ii) odkazuje na sumy súvisiace s finančným kolaterálom vrátane hotovostného kolaterálu, a to tak prijatého, ako aj založeného. Účtovná jednotka zverejňuje reálnu hodnotu tých finančných nástrojov, ktoré boli založené alebo prijaté ako kolaterál. Sumy zverejňované v súlade s odsekom 13C písm. d) bod ii) by mali súvisieť so skutočne prijatým alebo založeným kolaterálom, a nie s akýmikoľvek výslednými záväzkami alebo pohľadávkami vykazovanými na vrátenie alebo spätné získanie takéhoto kolaterálu.

Obmedzenia súm zverejňovaných v odseku 13C písm. d) (odsek 13D)

| B49 | Pri zverejňovaní súm v súlade s odsekom 13C písm. d) musí účtovná jednotka zohľadniť účinky nadmernej kolateralizácie finančného nástroja. Aby tak urobila, účtovná jednotka musí najprv odpočítať sumy zverejnené v súlade s odsekom 13C písm. d) bod i) od sumy zverejnenej v súlade s odsekom 13C písm. c). Účtovná jednotka potom obmedzí sumy zverejnené v súlade s odsekom 13C písm. d) bod ii) na zostávajúcu sumu podľa odseku 13C písm. c) pre súvisiaci finančný nástroj. Ak však možno práva na kolaterál vymáhať na všetkých finančných nástrojoch, takéto práva sa môžu zahrnúť do zverejnenia poskytovaného v súlade s odsekom 13D. |
| --- | --- |

B49

Pri zverejňovaní súm v súlade s odsekom 13C písm. d) musí účtovná jednotka zohľadniť účinky nadmernej kolateralizácie finančného nástroja. Aby tak urobila, účtovná jednotka musí najprv odpočítať sumy zverejnené v súlade s odsekom 13C písm. d) bod i) od sumy zverejnenej v súlade s odsekom 13C písm. c). Účtovná jednotka potom obmedzí sumy zverejnené v súlade s odsekom 13C písm. d) bod ii) na zostávajúcu sumu podľa odseku 13C písm. c) pre súvisiaci finančný nástroj. Ak však možno práva na kolaterál vymáhať na všetkých finančných nástrojoch, takéto práva sa môžu zahrnúť do zverejnenia poskytovaného v súlade s odsekom 13D.

Opis práv na započítanie podliehajúcich vymáhateľným hlavným dohodám o vzájomnom započítaní alebo podobným dohodám (odsek 13E)

| B50 | Účtovná jednotka opíše druhy práv na započítanie a podobné mechanizmy zverejnené v súlade s odsekom 13C písm. d) vrátane povahy týchto práv. Účtovná jednotka napríklad opíše svoje podmienené práva. Pre nástroje podliehajúce právam na započítanie, ktoré nie sú podmienené budúcou udalosťou, ale ktoré nespĺňajú ostatné kritériá uvedené v odseku 42 štandardu IAS 32, účtovná jednotka opíše dôvod(y), prečo kritériá nie sú splnené. Pre akýkoľvek prijatý alebo založený kolaterál účtovná jednotka opíše podmienky kolaterálovej dohody (napríklad keď je kolaterál obmedzený). |
| --- | --- |

B50

Účtovná jednotka opíše druhy práv na započítanie a podobné mechanizmy zverejnené v súlade s odsekom 13C písm. d) vrátane povahy týchto práv. Účtovná jednotka napríklad opíše svoje podmienené práva. Pre nástroje podliehajúce právam na započítanie, ktoré nie sú podmienené budúcou udalosťou, ale ktoré nespĺňajú ostatné kritériá uvedené v odseku 42 štandardu IAS 32, účtovná jednotka opíše dôvod(y), prečo kritériá nie sú splnené. Pre akýkoľvek prijatý alebo založený kolaterál účtovná jednotka opíše podmienky kolaterálovej dohody (napríklad keď je kolaterál obmedzený).

Zverejňovanie podľa druhu finančného nástroja alebo podľa protistrany

| B51 | Kvantitatívne zverejnenia vyžadované na základe odseku 13C písm. a) až e) môžu byť zoskupené podľa druhu finančného nástroja alebo transakcie (napríklad deriváty, dohody o spätnom odkúpení a reverzné dohody o spätnom odkúpení alebo dohody o požičiavaní cenných papierov a o zapožičaní cenných papierov). |
| --- | --- |

B51

Kvantitatívne zverejnenia vyžadované na základe odseku 13C písm. a) až e) môžu byť zoskupené podľa druhu finančného nástroja alebo transakcie (napríklad deriváty, dohody o spätnom odkúpení a reverzné dohody o spätnom odkúpení alebo dohody o požičiavaní cenných papierov a o zapožičaní cenných papierov).

| B52 | Alternatívne môže účtovná jednotka zoskupovať kvantitatívne zverejnenia vyžadované na základe odseku 13C písm. a) až e) podľa finančného nástroja a kvantitatívne zverejnenia vyžadované na základe odseku 13C písm. c) až e) podľa protistrany. Ak účtovná jednotka poskytuje vyžadované informácie podľa protistrany, od účtovnej jednotky sa nevyžaduje, aby protistrany identifikovala ich menom. Označovanie protistrán (protistrana A, protistrana B, protistrana C atď.) však musí ostať medziročne za prezentované roky konzistentné, aby sa zachovala porovnateľnosť. Zvážia sa aj kvalitatívne zverejnenia, aby sa mohli poskytnúť ďalšie informácie o druhoch protistrán. Keď sa zverejnenie súm uvedených v odseku 13C písm. c) až e) poskytuje protistrana, sumy, ktoré sú jednotlivo významné z hľadiska celkových súm protistrán, sa zverejňujú oddelene a ostávajúce jednotlivo nevýznamné sumy protistrán sa zoskupia do jednej riadkovej položky. |
| --- | --- |

B52

Alternatívne môže účtovná jednotka zoskupovať kvantitatívne zverejnenia vyžadované na základe odseku 13C písm. a) až e) podľa finančného nástroja a kvantitatívne zverejnenia vyžadované na základe odseku 13C písm. c) až e) podľa protistrany. Ak účtovná jednotka poskytuje vyžadované informácie podľa protistrany, od účtovnej jednotky sa nevyžaduje, aby protistrany identifikovala ich menom. Označovanie protistrán (protistrana A, protistrana B, protistrana C atď.) však musí ostať medziročne za prezentované roky konzistentné, aby sa zachovala porovnateľnosť. Zvážia sa aj kvalitatívne zverejnenia, aby sa mohli poskytnúť ďalšie informácie o druhoch protistrán. Keď sa zverejnenie súm uvedených v odseku 13C písm. c) až e) poskytuje protistrana, sumy, ktoré sú jednotlivo významné z hľadiska celkových súm protistrán, sa zverejňujú oddelene a ostávajúce jednotlivo nevýznamné sumy protistrán sa zoskupia do jednej riadkovej položky.

Iné

| B53 | Špecifické zverejnenia vyžadované na základe odsekov 13C až 13E sú minimálnymi požiadavkami. V záujme splnenia cieľa uvedeného v odseku 13B účtovná jednotka možno bude musieť doplniť tieto zverejnenia dodatočnými (kvalitatívnymi) zverejneniami v závislosti od podmienok vymáhateľných hlavných dohôd o vzájomnom započítaní alebo podobných dohôd, okrem iného informáciami o povahe práv na započítanie a o ich účinku alebo potenciálnom účinku na finančnú situáciu účtovnej jednotky. |
| --- | --- |

B53

Špecifické zverejnenia vyžadované na základe odsekov 13C až 13E sú minimálnymi požiadavkami. V záujme splnenia cieľa uvedeného v odseku 13B účtovná jednotka možno bude musieť doplniť tieto zverejnenia dodatočnými (kvalitatívnymi) zverejneniami v závislosti od podmienok vymáhateľných hlavných dohôd o vzájomnom započítaní alebo podobných dohôd, okrem iného informáciami o povahe práv na započítanie a o ich účinku alebo potenciálnom účinku na finančnú situáciu účtovnej jednotky.

Príloha

Zmena a doplnenie IAS 32 Finančné nástroje: Prezentácia

Mení a dopĺňa sa odsek 43.

| 43 | Tento štandard vyžaduje prezentáciu finančných aktív a finančných záväzkov na čistom základe, ak to odzrkadľuje očakávané budúce peňažné toky účtovnej jednotky z vysporiadania dvoch alebo viacerých samostatných finančných nástrojov. Keď účtovná jednotka má právo prijať alebo platiť jedinú čistú sumu a má zámer to urobiť, v konečnom dôsledku má iba jediné finančné aktívum alebo finančný záväzok. Za iných okolností sa finančné aktíva a finančné záväzky prezentujú oddelene jeden od druhého v súlade s ich charakteristikami ako zdroje alebo záväzky účtovnej jednotky. Účtovná jednotka zverejňuje informácie vyžadované na základe odsekov 13B až 13E štandardu IFRS 7 za vykazované finančné nástroje, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti odseku 13A štandardu IFRS 7. |
| --- | --- |

43

Tento štandard vyžaduje prezentáciu finančných aktív a finančných záväzkov na čistom základe, ak to odzrkadľuje očakávané budúce peňažné toky účtovnej jednotky z vysporiadania dvoch alebo viacerých samostatných finančných nástrojov. Keď účtovná jednotka má právo prijať alebo platiť jedinú čistú sumu a má zámer to urobiť, v konečnom dôsledku má iba jediné finančné aktívum alebo finančný záväzok. Za iných okolností sa finančné aktíva a finančné záväzky prezentujú oddelene jeden od druhého v súlade s ich charakteristikami ako zdroje alebo záväzky účtovnej jednotky. Účtovná jednotka zverejňuje informácie vyžadované na základe odsekov 13B až 13E štandardu IFRS 7 za vykazované finančné nástroje, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti odseku 13A štandardu IFRS 7.

Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov

Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov

Zmeny a doplnenia IAS 32 Finančné nástroje: Prezentácia

Zmeny a doplnenia IAS 32 Finančné nástroje: Prezentácia

DÁTUM NADOBUDNUTIA ÚČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA

Pridáva sa odsek 97L.

| 97L | Dokumentom Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov (zmeny a doplnenia IAS 32), vydaným v decembri 2011, sa zrušuje odsek AG38 a vkladajú sa odseky AG38A až AG38F. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na účtovné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2014 alebo neskôr. Účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny a doplnenia so spätnou platnosťou. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny a doplnenia od skoršieho dátumu, zverejní túto skutočnosť a uskutoční aj zverejnenia vyžadované podľa dokumentu Zverejnenia – Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov (zmeny a doplnenia IFRS 7), vydaného v decembri 2011. |
| --- | --- |

97L

Dokumentom Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov (zmeny a doplnenia IAS 32), vydaným v decembri 2011, sa zrušuje odsek AG38 a vkladajú sa odseky AG38A až AG38F. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na účtovné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2014 alebo neskôr. Účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny a doplnenia so spätnou platnosťou. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny a doplnenia od skoršieho dátumu, zverejní túto skutočnosť a uskutoční aj zverejnenia vyžadované podľa dokumentu Zverejnenia – Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov (zmeny a doplnenia IFRS 7), vydaného v decembri 2011.

Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov

Zverejnenia – Započítavanie finančných aktív a finančných záväzkov

Aplikačné usmernenie

Aplikačné usmernenie

Bezprostredne za nadpisom „Započítavanie finančného aktíva a finančného záväzku“ (odseky 42 až 50) sa vypúšťa odsek AG38. Vkladajú sa nadpisy a odseky AG38A až AG38F.

Kritérium toho, že účtovná jednotka „má v súčasnosti zo zákona vynútiteľné právo kompenzovať vykázané sumy“ [odsek 42 písm. A)]

Kritérium toho, že účtovná jednotka „má v súčasnosti zo zákona vynútiteľné právo kompenzovať vykázané sumy“ [odsek 42 písm. A)]

| AG38A | Právo na započítanie môže byť v súčasnosti dostupné alebo môže byť podmienené budúcou udalosťou (právo sa môže začať uplatňovať alebo byť vykonateľné napr. pri výskyte nejakej budúcej udalosti, ako napríklad defaultu, platobnej neschopnosti alebo úpadku jednej z protistrán). Aj keď právo na započítanie nie je podmienené budúcou udalosťou, môže byť zo zákona vynútiteľné len pri bežnom chode podnikania alebo v prípade defaultu, alebo v prípade platobnej neschopnosti alebo úpadku jednej alebo všetkých protistrán. |
| --- | --- |

AG38A

Právo na započítanie môže byť v súčasnosti dostupné alebo môže byť podmienené budúcou udalosťou (právo sa môže začať uplatňovať alebo byť vykonateľné napr. pri výskyte nejakej budúcej udalosti, ako napríklad defaultu, platobnej neschopnosti alebo úpadku jednej z protistrán). Aj keď právo na započítanie nie je podmienené budúcou udalosťou, môže byť zo zákona vynútiteľné len pri bežnom chode podnikania alebo v prípade defaultu, alebo v prípade platobnej neschopnosti alebo úpadku jednej alebo všetkých protistrán.

| AG38B | Aby účtovná jednotka splnila kritérium odseku 42 písm. a), musí mať v súčasnosti zo zákona vynútiteľné právo na započítanie. To znamená, že právo na započítanie:






  (a) | nesmie byť podmienené budúcou udalosťou; a |
| --- | --- | --- |

AG38B

Aby účtovná jednotka splnila kritérium odseku 42 písm. a), musí mať v súčasnosti zo zákona vynútiteľné právo na započítanie. To znamená, že právo na započítanie:

(a)

nesmie byť podmienené budúcou udalosťou; a

| (b) | musí byť zo zákona vynútiteľné za všetkých týchto okolností:






  (i) | pri bežnom chode podnikania; |
| --- | --- | --- |

(b)

musí byť zo zákona vynútiteľné za všetkých týchto okolností:

(i)

pri bežnom chode podnikania;

| (ii) | v prípade defaultu; a |
| --- | --- |

(ii)

v prípade defaultu; a

| (iii) | v prípade platobnej neschopnosti alebo úpadku |
| --- | --- |

(iii)

v prípade platobnej neschopnosti alebo úpadku

účtovnej jednotky a všetkých protistrán.

| AG38C | Povaha a rozsah práva na započítanie vrátane prípadných podmienok súvisiacich s jeho uplatňovaním a toho, či by toto právo bolo zachované v prípade defaultu, platobnej neschopnosti alebo úpadku, sa môže v jednotlivých právnych jurisdikciách líšiť. Následne nemožno predpokladať, že právo na započítanie je automaticky k dispozícii mimo bežného chodu podnikania. Napríklad zákony o úpadku alebo platobnej neschopnosti určitej jurisdikcie môžu za určitých okolností zakazovať alebo obmedzovať právo na započítanie v prípade úpadku alebo platobnej neschopnosti. |
| --- | --- |

AG38C

Povaha a rozsah práva na započítanie vrátane prípadných podmienok súvisiacich s jeho uplatňovaním a toho, či by toto právo bolo zachované v prípade defaultu, platobnej neschopnosti alebo úpadku, sa môže v jednotlivých právnych jurisdikciách líšiť. Následne nemožno predpokladať, že právo na započítanie je automaticky k dispozícii mimo bežného chodu podnikania. Napríklad zákony o úpadku alebo platobnej neschopnosti určitej jurisdikcie môžu za určitých okolností zakazovať alebo obmedzovať právo na započítanie v prípade úpadku alebo platobnej neschopnosti.

| AG38D | Aby sa zistilo, či je za bežného chodu podnikania, v prípade defaultu a v prípade platobnej neschopnosti alebo úpadku vymáhateľné právo na započítanie, pokiaľ ide o účtovnú jednotku a všetky protistrany [ako je stanovené v odseku AG38B písm. b)], treba posúdiť právne predpisy platiace pre vzťahy medzi zmluvnými stranami (napríklad zmluvné ustanovenia, zákony upravujúce zmluvy alebo default, zákony o platobnej neschopnosti alebo úpadku uplatniteľné na zmluvné strany). |
| --- | --- |

AG38D

Aby sa zistilo, či je za bežného chodu podnikania, v prípade defaultu a v prípade platobnej neschopnosti alebo úpadku vymáhateľné právo na započítanie, pokiaľ ide o účtovnú jednotku a všetky protistrany [ako je stanovené v odseku AG38B písm. b)], treba posúdiť právne predpisy platiace pre vzťahy medzi zmluvnými stranami (napríklad zmluvné ustanovenia, zákony upravujúce zmluvy alebo default, zákony o platobnej neschopnosti alebo úpadku uplatniteľné na zmluvné strany).

Kritérium, že účtovná jednotka „má zámer buď vysporiadať aktívum a záväzok na čistom základe alebo realizovať aktívum a vysporiadať záväzok súčasne“ [odsek 42 písm. b)]

Kritérium, že účtovná jednotka „má zámer buď vysporiadať aktívum a záväzok na čistom základe alebo realizovať aktívum a vysporiadať záväzok súčasne“ [odsek 42 písm. b)]

| AG38E | Aby splnila kritérium odseku 42 písm. b), účtovná jednotka musí mať zámer buď vysporiadať aktívum a záväzok na čistom základe alebo realizovať aktívum a vysporiadať záväzok súčasne. Aj keď účtovná jednotka môže mať právo vysporiadať aktívum a záväzok na čistom základe, môže napriek tomu realizovať aktívum a vysporiadať záväzok osobitne. |
| --- | --- |

AG38E

Aby splnila kritérium odseku 42 písm. b), účtovná jednotka musí mať zámer buď vysporiadať aktívum a záväzok na čistom základe alebo realizovať aktívum a vysporiadať záväzok súčasne. Aj keď účtovná jednotka môže mať právo vysporiadať aktívum a záväzok na čistom základe, môže napriek tomu realizovať aktívum a vysporiadať záväzok osobitne.

| AG38F | Ak účtovná jednotka môže vysporiadať sumy takým spôsobom, že výsledok je v podstate rovnocenný s čistým vysporiadaním, účtovná jednotka splní kritérium čistého vysporiadania odseku 42 písm. b). Stane sa tak vtedy a len vtedy, keď mechanizmus hrubého vysporiadania disponuje vlastnosťami, ktorými sa eliminuje úverové a likviditné riziko alebo ktorými sa toto riziko redukuje na nevýznamnú mieru, a ktorými sa pohľadávky a záväzky spracujú v jedinom zúčtovacom procese alebo cykle. Napríklad systém hrubého vysporiadania, ktorý disponuje všetkými nasledovnými vlastnosťami, by spĺňal kritérium čistého vysporiadania odseku 42 písm. b):






  (a) | finančné aktíva a finančné záväzky oprávnené na započítanie sa predkladajú na spracovanie v rovnakom čase; |
| --- | --- | --- |

AG38F

Ak účtovná jednotka môže vysporiadať sumy takým spôsobom, že výsledok je v podstate rovnocenný s čistým vysporiadaním, účtovná jednotka splní kritérium čistého vysporiadania odseku 42 písm. b). Stane sa tak vtedy a len vtedy, keď mechanizmus hrubého vysporiadania disponuje vlastnosťami, ktorými sa eliminuje úverové a likviditné riziko alebo ktorými sa toto riziko redukuje na nevýznamnú mieru, a ktorými sa pohľadávky a záväzky spracujú v jedinom zúčtovacom procese alebo cykle. Napríklad systém hrubého vysporiadania, ktorý disponuje všetkými nasledovnými vlastnosťami, by spĺňal kritérium čistého vysporiadania odseku 42 písm. b):

(a)

finančné aktíva a finančné záväzky oprávnené na započítanie sa predkladajú na spracovanie v rovnakom čase;

| (b) | keď sa finančné aktíva a finančné záväzky už predložia na spracovanie, zmluvné strany sú viazané splniť povinnosť vysporiadať ich; |
| --- | --- |

(b)

keď sa finančné aktíva a finančné záväzky už predložia na spracovanie, zmluvné strany sú viazané splniť povinnosť vysporiadať ich;

| (c) | neexistuje možnosť, že peňažné toky vyplývajúce z aktíva a záväzkov by sa zmenili, keď už boli predložené na spracovanie [ak nezlyhá spracovanie – pozri písm. d) ďalej]; |
| --- | --- |

(c)

neexistuje možnosť, že peňažné toky vyplývajúce z aktíva a záväzkov by sa zmenili, keď už boli predložené na spracovanie [ak nezlyhá spracovanie – pozri písm. d) ďalej];

| (d) | aktíva a záväzky, ktoré sú zabezpečené cennými papiermi, sa vysporiadajú systémom prevodu cenných papierov alebo podobným systémom (napríklad dodanie verzus platba), takže ak by prevod cenných papierov zlyhal, spracovanie súvisiacej pohľadávky alebo záväzku, pre ktoré sú cenné papiere kolaterálom, takisto zlyhá (a naopak); |
| --- | --- |

(d)

aktíva a záväzky, ktoré sú zabezpečené cennými papiermi, sa vysporiadajú systémom prevodu cenných papierov alebo podobným systémom (napríklad dodanie verzus platba), takže ak by prevod cenných papierov zlyhal, spracovanie súvisiacej pohľadávky alebo záväzku, pre ktoré sú cenné papiere kolaterálom, takisto zlyhá (a naopak);

| (e) | akékoľvek transakcie, ktoré zlyhajú, ako je uvedené v písm. d), sa opätovne zadajú na spracovanie, pokiaľ sa nevysporiadajú; |
| --- | --- |

(e)

akékoľvek transakcie, ktoré zlyhajú, ako je uvedené v písm. d), sa opätovne zadajú na spracovanie, pokiaľ sa nevysporiadajú;

| (f) | vysporiadanie sa uskutoční prostredníctvom tej istej zúčtovacej inštitúcie (napríklad zúčtovacej banky, centrálnej banky alebo centrálneho depozitára cenných papierov); a |
| --- | --- |

(f)

vysporiadanie sa uskutoční prostredníctvom tej istej zúčtovacej inštitúcie (napríklad zúčtovacej banky, centrálnej banky alebo centrálneho depozitára cenných papierov); a

| (g) | zavedený je jednodňový úverový nástroj, ktorý poskytne dostatočné debetné sumy na to, aby sa umožnilo spracovanie platieb ku dňu vysporiadania pre každú zo strán, pričom je takmer isté, že tento jednodňový úverový nástroj bude k dispozícii, ak sa vznesie požiadavka na jeho využitie. |
| --- | --- |

(g)

zavedený je jednodňový úverový nástroj, ktorý poskytne dostatočné debetné sumy na to, aby sa umožnilo spracovanie platieb ku dňu vysporiadania pre každú zo strán, pričom je takmer isté, že tento jednodňový úverový nástroj bude k dispozícii, ak sa vznesie požiadavka na jeho využitie.

---