# Euroopan unionin L 279/2012

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2012.279.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 279 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 55. vuosikerta12. lokakuuta 2012 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2012.279.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 279

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

55. vuosikerta12. lokakuuta 2012

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2012/540/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, valtiontuesta C 25/08 (ex NN 23/08), jonka Ranskan tasavalta on toteuttanut France Télécomin hyväksi sen palveluksessa olevien valtion virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistamiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2012) 9403)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/541/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 22 päivänä helmikuuta 2012, Kreikan Enomeni Klostoyfantourgia A.E.:lle myöntämästä valtiontuesta SA.26534 – C 27/10 (ex NN 6/09)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2011) 9385)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2012/542/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012, toimenpiteestä SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N), jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa Royal Mail Groupin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 1834)

   (
  1
  ) | 40 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2012/540/EU

*

Komission päätös, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, valtiontuesta C 25/08 (ex NN 23/08), jonka Ranskan tasavalta on toteuttanut France Télécomin hyväksi sen palveluksessa olevien valtion virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistamiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2012) 9403)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2012) 9403)

1

1

2012/541/EU

*

Komission päätös, annettu 22 päivänä helmikuuta 2012, Kreikan Enomeni Klostoyfantourgia A.E.:lle myöntämästä valtiontuesta SA.26534 – C 27/10 (ex NN 6/09)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2011) 9385)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2011) 9385)

1

30

2012/542/EU

*

Komission päätös, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012, toimenpiteestä SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N), jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa Royal Mail Groupin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 1834)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 1834)

1

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 12.10.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 279/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä joulukuuta 2011,

valtiontuesta C 25/08 (ex NN 23/08), jonka Ranskan tasavalta on toteuttanut France Télécomin hyväksi sen palveluksessa olevien valtion virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistamiseksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2012) 9403)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/540/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan (2),

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (3) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio sai 4 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kantelulla, jota täydennettiin 16 päivänä tammikuuta 2003, tietoonsa väitteet, joiden mukaan Ranskan tasavalta olisi toteuttanut France Télécomin hyväksi tukitoimenpiteen, jolla olisi osittain vähennetty sen taloudellisia kustannuksia, erityisesti eläkerahoitukseen liittyviä kustannuksia. Ranskan tasavalta välitti 17 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä komissiolle tiedot, joita tämä oli pyytänyt kantelun osalta. |
| --- | --- |

(1)

Komissio sai 4 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kantelulla, jota täydennettiin 16 päivänä tammikuuta 2003, tietoonsa väitteet, joiden mukaan Ranskan tasavalta olisi toteuttanut France Télécomin hyväksi tukitoimenpiteen, jolla olisi osittain vähennetty sen taloudellisia kustannuksia, erityisesti eläkerahoitukseen liittyviä kustannuksia. Ranskan tasavalta välitti 17 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä komissiolle tiedot, joita tämä oli pyytänyt kantelun osalta.

| (2) | Kantelijat toimittivat 2 päivänä huhtikuuta 2004 ja 24 päivänä helmikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä lisätietoja kantelusta. |
| --- | --- |

(2)

Kantelijat toimittivat 2 päivänä huhtikuuta 2004 ja 24 päivänä helmikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä lisätietoja kantelusta.

| (3) | Komissio ilmoitti Ranskan tasavallalle 20 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely kyseisestä tuesta. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Ranskan tasavallalle 20 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely kyseisestä tuesta.

| (4) | Ranskan tasavalta esitti huomautuksensa 18 päivänä heinäkuuta 2008. |
| --- | --- |

(4)

Ranskan tasavalta esitti huomautuksensa 18 päivänä heinäkuuta 2008.

| (5) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta. |
| --- | --- |

(5)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta.

| (6) | Komissio vastaanotti 22 päivänä syyskuuta 2008 huomautuksia France Télécomilta, ja määräajan jatkamisen jälkeen se vastaanotti huomautuksia 1 päivänä lokakuuta 2008 kantelijoilta ja 16 päivänä lokakuuta 2008 eräältä teleoperaattorilta. Komissio toimitti huomautukset Ranskan tasavallalle ja antoi sille mahdollisuuden kommentoida niitä. Komissio vastaanotti Ranskan tasavallan huomautukset 13 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio vastaanotti 22 päivänä syyskuuta 2008 huomautuksia France Télécomilta, ja määräajan jatkamisen jälkeen se vastaanotti huomautuksia 1 päivänä lokakuuta 2008 kantelijoilta ja 16 päivänä lokakuuta 2008 eräältä teleoperaattorilta. Komissio toimitti huomautukset Ranskan tasavallalle ja antoi sille mahdollisuuden kommentoida niitä. Komissio vastaanotti Ranskan tasavallan huomautukset 13 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | France Télécom esitti huomautuksensa 16 päivänä helmikuuta 2009 ja kiinnitti komission huomion unionin yleisen tuomioistuimen 28 päivänä marraskuuta 2008 antamaan tuomioon (5), joka France Télécomin mukaan vahvistaa sen väitteet. Johdanto-osan 6 kappaleessa mainittu teleoperaattori toimitti 14 päivänä toukokuuta 2009 lisätietoja menettelyn aikana tekemiensä huomautusten osalta ja viittasi komission 11 päivänä helmikuuta 2009 tekemään päätökseen (6), joka teleoperaattorin mukaan vahvistaa sen huomautukset. |
| --- | --- |

(7)

France Télécom esitti huomautuksensa 16 päivänä helmikuuta 2009 ja kiinnitti komission huomion unionin yleisen tuomioistuimen 28 päivänä marraskuuta 2008 antamaan tuomioon (5), joka France Télécomin mukaan vahvistaa sen väitteet. Johdanto-osan 6 kappaleessa mainittu teleoperaattori toimitti 14 päivänä toukokuuta 2009 lisätietoja menettelyn aikana tekemiensä huomautusten osalta ja viittasi komission 11 päivänä helmikuuta 2009 tekemään päätökseen (6), joka teleoperaattorin mukaan vahvistaa sen huomautukset.

| (8) | Komission ja France Télécomin edustajat tapasivat France Télécomin pyynnöstä 17 päivänä joulukuuta 2009, 23 päivänä syyskuuta 2010 ja 12 päivänä lokakuuta 2010. France Télécom toimitti täydentäviä huomautuksia 18 päivänä lokakuuta 2010. |
| --- | --- |

(8)

Komission ja France Télécomin edustajat tapasivat France Télécomin pyynnöstä 17 päivänä joulukuuta 2009, 23 päivänä syyskuuta 2010 ja 12 päivänä lokakuuta 2010. France Télécom toimitti täydentäviä huomautuksia 18 päivänä lokakuuta 2010.

| (9) | Ranskan tasavalta toimitti 18 päivänä maaliskuuta 2010 komission pyynnöstä tarkennuksia ja päivityksiä eräisiin alkuperäisissä huomautuksissa esittämiinsä tietoihin ja liitti mukaan yhteenvedon alkuperäisistä huomautuksista. |
| --- | --- |

(9)

Ranskan tasavalta toimitti 18 päivänä maaliskuuta 2010 komission pyynnöstä tarkennuksia ja päivityksiä eräisiin alkuperäisissä huomautuksissa esittämiinsä tietoihin ja liitti mukaan yhteenvedon alkuperäisistä huomautuksista.

| (10) | Ranskan viranomaiset toimittivat 22 päivänä syyskuuta 2010 komissiolle uusia huomautuksia ja pyysivät kokousta, joka järjestettiin 22 päivänä lokakuuta 2010. Komissio toimitti Ranskan viranomaisille 28 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä kyseisessä kokouksessa mainittuja käytännön tarkennuksia ja France Télécomin täydentävät huomautukset ja kehotti Ranskan tasavaltaa esittämään mahdolliset huomautuksensa. Komissio toimitti 17 päivänä marraskuuta 2010 täydentävät tarkennukset, joita Ranskan viranomaiset olivat pyytäneet huomautustensa laatimiseksi 10 päivänä marraskuuta 2010. |
| --- | --- |

(10)

Ranskan viranomaiset toimittivat 22 päivänä syyskuuta 2010 komissiolle uusia huomautuksia ja pyysivät kokousta, joka järjestettiin 22 päivänä lokakuuta 2010. Komissio toimitti Ranskan viranomaisille 28 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä kyseisessä kokouksessa mainittuja käytännön tarkennuksia ja France Télécomin täydentävät huomautukset ja kehotti Ranskan tasavaltaa esittämään mahdolliset huomautuksensa. Komissio toimitti 17 päivänä marraskuuta 2010 täydentävät tarkennukset, joita Ranskan viranomaiset olivat pyytäneet huomautustensa laatimiseksi 10 päivänä marraskuuta 2010.

| (11) | Ranskan tasavalta toimitti 9 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä ja 24 päivänä kesäkuuta 2011 täydennetyllä kirjeellä täydentävät huomautuksensa, joissa päivitettiin sen alkuperäisissä huomautuksissa esitettyjä tiettyjä tietoja. Ranskan viranomaisten kanssa järjestettiin kokoukset 28 päivänä kesäkuuta ja 4 päivänä heinäkuuta 2011. Uusia huomautuksia on esitetty 7 päivänä lokakuuta 2011. |
| --- | --- |

(11)

Ranskan tasavalta toimitti 9 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä ja 24 päivänä kesäkuuta 2011 täydennetyllä kirjeellä täydentävät huomautuksensa, joissa päivitettiin sen alkuperäisissä huomautuksissa esitettyjä tiettyjä tietoja. Ranskan viranomaisten kanssa järjestettiin kokoukset 28 päivänä kesäkuuta ja 4 päivänä heinäkuuta 2011. Uusia huomautuksia on esitetty 7 päivänä lokakuuta 2011.

2.   TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (12) | Tämän menettelyn kohteena olevat toimenpiteet koostuvat muutoksista, jotka tehtiin vuonna 1996 France Télécom -yrityksen virkamiesasemassa olevan henkilöstön eläkkeiden maksamiseen liittyvään kustannusjärjestelmään. Edellinen järjestelmä laadittiin, kun France Télécom perustettiin vuonna 1990 valtionhallinnosta erillisenä yrityksenä. Käytännössä vuoden 1990 lain nojalla otettiin uudelleen käyttöön aiempi käytäntö France Télécomin sosiaaliturvamaksujen osalta. Vuonna 1996 perustettiin uusi järjestelmä osittain siksi, että France Télécomista tehtiin osakeyhtiö, se listattiin pörssiin ja sen pääomasta avattiin suurempi osuus, ja osittain siksi, että markkinat, joilla se toimi Ranskassa ja muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, avattiin kokonaan kilpailulle. Vuonna 1996 käyttöön otettu järjestelmä on pääosin edelleen voimassa. |
| --- | --- |

(12)

Tämän menettelyn kohteena olevat toimenpiteet koostuvat muutoksista, jotka tehtiin vuonna 1996 France Télécom -yrityksen virkamiesasemassa olevan henkilöstön eläkkeiden maksamiseen liittyvään kustannusjärjestelmään. Edellinen järjestelmä laadittiin, kun France Télécom perustettiin vuonna 1990 valtionhallinnosta erillisenä yrityksenä. Käytännössä vuoden 1990 lain nojalla otettiin uudelleen käyttöön aiempi käytäntö France Télécomin sosiaaliturvamaksujen osalta. Vuonna 1996 perustettiin uusi järjestelmä osittain siksi, että France Télécomista tehtiin osakeyhtiö, se listattiin pörssiin ja sen pääomasta avattiin suurempi osuus, ja osittain siksi, että markkinat, joilla se toimi Ranskassa ja muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, avattiin kokonaan kilpailulle. Vuonna 1996 käyttöön otettu järjestelmä on pääosin edelleen voimassa.

2.1   France Télécomin ja sen henkilökunnan aseman oikeudellinen kehys vuosina 1990–1996

2.1.1   France Télécomin asema ja sen henkilöstön tilanne vuosina 1990–1996

| (13) | Heinäkuun 2 päivänä 1990 annetun lain nro 90-568 (jäljempänä ’vuoden 1990 laki’) (7) nojalla France Télécomista tehtiin erillinen julkinen operaattori ja oikeushenkilö. Se oli aiemmin posti- ja televiestintäministeriön pääosasto. Saman lain nojalla kyseisen pääosaston palveluihin liittyvä kaikki aineellinen ja aineeton omaisuus siirrettiin kokonaan ja korvauksetta France Télécomille. |
| --- | --- |

(13)

Heinäkuun 2 päivänä 1990 annetun lain nro 90-568 (jäljempänä ’vuoden 1990 laki’) (7) nojalla France Télécomista tehtiin erillinen julkinen operaattori ja oikeushenkilö. Se oli aiemmin posti- ja televiestintäministeriön pääosasto. Saman lain nojalla kyseisen pääosaston palveluihin liittyvä kaikki aineellinen ja aineeton omaisuus siirrettiin kokonaan ja korvauksetta France Télécomille.

| (14) | Vuoden 1990 lain 3 pykälässä France Télécomin tehtäväksi annetaan muun muassa i) taata kaikki julkiset kotimaiset ja kansainväliset televiestintäpalvelut, ii) perustaa, kehittää ja hyödyntää näiden palvelujen toimittamiseen tarvittavia julkisia verkkoja ja varmistaa niiden yhteydet ulkomaisiin verkkoihin, iii) toimittaa kaikki muut televiestintäpalvelut, -laitteet ja -verkot sekä perustaa verkkoja, joissa lähetetään radio- tai televisiolähetyspalveluja kaapeliteitse. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 1990 lain 3 pykälässä France Télécomin tehtäväksi annetaan muun muassa i) taata kaikki julkiset kotimaiset ja kansainväliset televiestintäpalvelut, ii) perustaa, kehittää ja hyödyntää näiden palvelujen toimittamiseen tarvittavia julkisia verkkoja ja varmistaa niiden yhteydet ulkomaisiin verkkoihin, iii) toimittaa kaikki muut televiestintäpalvelut, -laitteet ja -verkot sekä perustaa verkkoja, joissa lähetetään radio- tai televisiolähetyspalveluja kaapeliteitse.

| (15) | Vuoden 1990 lain 29 pykälän nojalla France Télécomin henkilökuntaan sovelletaan erityisiä henkilöstösääntöjä virkamiesten oikeuksista ja velvollisuuksista annetun lain ja valtion virkamieskuntaa koskevista henkilöstösäännöistä annetun lain nojalla. Vuoden 1990 lain nojalla oli mahdollista ottaa palvelukseen sopimussuhteisia työntekijöitä työehtosopimusjärjestelmän mukaisesti valtion ja yrityksen välillä tehdyllä sopimuksella määritetyissä puitteissa. Sopimuksessa sovittiin kyseisen työvoiman hankinnan määrän ylärajaksi kolme prosenttia. |
| --- | --- |

(15)

Vuoden 1990 lain 29 pykälän nojalla France Télécomin henkilökuntaan sovelletaan erityisiä henkilöstösääntöjä virkamiesten oikeuksista ja velvollisuuksista annetun lain ja valtion virkamieskuntaa koskevista henkilöstösäännöistä annetun lain nojalla. Vuoden 1990 lain nojalla oli mahdollista ottaa palvelukseen sopimussuhteisia työntekijöitä työehtosopimusjärjestelmän mukaisesti valtion ja yrityksen välillä tehdyllä sopimuksella määritetyissä puitteissa. Sopimuksessa sovittiin kyseisen työvoiman hankinnan määrän ylärajaksi kolme prosenttia.

| (16) | Aiemman talousarviokäytännön mukaisesti vuoden 1990 lain 30 pykälässä vahvistettiin henkilökunnan sosiaaliturvaetuuksien rahoitusta koskevan vastuun jakaminen Ranskan valtion ja France Télécomin kesken seuraavasti:
  ”Posti- ja televiestintäministeriön henkilöstö ja eläkeläiset sekä ne julkisten operaattoreiden työntekijät ja eläkeläiset, joihin sovelletaan valtion virkamiesten yleisiä henkilöstösääntöjä, sekä heidän edunsaajansa saavat sairaus-, vanhempain- ja työkyvyttömyysvakuutuksen luontaisetuuksia posti- ja televiestintäalan yleisestä keskinäisestä vakuutusyhtiöstä sosiaaliturvalain III kirjassa ja VII kirjan I osaston II luvussa tarkoitetuin ehdoin. Julkiset operaattorit vastaavat kuitenkin valtion vastuulle L. 712-9 pykälän nojalla kuuluvista maksuista omien virkamiestensä osalta.
  Valtio maksaa La Posten ja France Télécomin virkamiehille myönnetyt eläkkeet ja toimii eläkkeistä vastaavana laitoksena Ranskan siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeistä annetun lain nojalla. Vastineeksi julkisten operaattorien on maksettava valtiolle






  a) | virkamiehen palkasta pidätetty määrä, joka vahvistetaan siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeistä annetun lain L. 61 pykälässä; |
| --- | --- | --- |

(16)

Aiemman talousarviokäytännön mukaisesti vuoden 1990 lain 30 pykälässä vahvistettiin henkilökunnan sosiaaliturvaetuuksien rahoitusta koskevan vastuun jakaminen Ranskan valtion ja France Télécomin kesken seuraavasti:

”Posti- ja televiestintäministeriön henkilöstö ja eläkeläiset sekä ne julkisten operaattoreiden työntekijät ja eläkeläiset, joihin sovelletaan valtion virkamiesten yleisiä henkilöstösääntöjä, sekä heidän edunsaajansa saavat sairaus-, vanhempain- ja työkyvyttömyysvakuutuksen luontaisetuuksia posti- ja televiestintäalan yleisestä keskinäisestä vakuutusyhtiöstä sosiaaliturvalain III kirjassa ja VII kirjan I osaston II luvussa tarkoitetuin ehdoin. Julkiset operaattorit vastaavat kuitenkin valtion vastuulle L. 712-9 pykälän nojalla kuuluvista maksuista omien virkamiestensä osalta.

Valtio maksaa La Posten ja France Télécomin virkamiehille myönnetyt eläkkeet ja toimii eläkkeistä vastaavana laitoksena Ranskan siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeistä annetun lain nojalla. Vastineeksi julkisten operaattorien on maksettava valtiolle

a)

virkamiehen palkasta pidätetty määrä, joka vahvistetaan siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeistä annetun lain L. 61 pykälässä;

| b) | ylimääräinen osuus, jonka avulla se voi vastata eläkkeellä oleville virkamiehille maksetuista ja maksettavista eläkkeistä johtuvista menoista kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

b)

ylimääräinen osuus, jonka avulla se voi vastata eläkkeellä oleville virkamiehille maksetuista ja maksettavista eläkkeistä johtuvista menoista kokonaisuudessaan.

Julkiset operaattorit vastaavat kokonaisuudessaan kustannuksista, jotka johtuvat sosiaaliturvalain L. 134-1 pykälän soveltamisesta La Posten ja France Télécomin virkamiehiin.

Valtioneuvoston asetuksessa määritetään tarvittaessa näiden säännösten soveltamisehdot.”

| (17) | Vuosina 1991–1996 vuoden 1990 lain 30 pykälän mukaisesti ”työnantajan” osuudeksi (eli vuoden 1990 lain alkuperäisen version 30 pykälän b alamomentissa tarkoitettu ”ylimääräinen osuus”), josta France Télécom vastaa palveluksessaan olevien virkamiesten osalta, vahvistettiin Ranskan valtion maksamien eläkkeiden kokonaismäärän ja sen palveluksessa edelleen olevien virkamiesten palkoistaan suorittamien maksujen välinen ero. France Télécom osallistui myös niin sanottuihin korvauksia ja liiallisia korvauksia koskeviin järjestelmiin, joissa määrätään siirroista, joiden tarkoituksena on taata tasapaino muiden julkisten laitosten virkamiesten eläkejärjestelmien kanssa. Virkamiesten eläkevastuiden rahoitukseen palkoista käytettävä osuus vahvistettiin siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeistä annetun lain L. 61 pykälän nojalla siten, että virkamiehen palkasta pidätetään osa, joksi vahvistettiin 7,85 prosenttia indeksisidonnaisesta bruttopalkasta. |
| --- | --- |

(17)

Vuosina 1991–1996 vuoden 1990 lain 30 pykälän mukaisesti ”työnantajan” osuudeksi (eli vuoden 1990 lain alkuperäisen version 30 pykälän b alamomentissa tarkoitettu ”ylimääräinen osuus”), josta France Télécom vastaa palveluksessaan olevien virkamiesten osalta, vahvistettiin Ranskan valtion maksamien eläkkeiden kokonaismäärän ja sen palveluksessa edelleen olevien virkamiesten palkoistaan suorittamien maksujen välinen ero. France Télécom osallistui myös niin sanottuihin korvauksia ja liiallisia korvauksia koskeviin järjestelmiin, joissa määrätään siirroista, joiden tarkoituksena on taata tasapaino muiden julkisten laitosten virkamiesten eläkejärjestelmien kanssa. Virkamiesten eläkevastuiden rahoitukseen palkoista käytettävä osuus vahvistettiin siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeistä annetun lain L. 61 pykälän nojalla siten, että virkamiehen palkasta pidätetään osa, joksi vahvistettiin 7,85 prosenttia indeksisidonnaisesta bruttopalkasta.

| (18) | France Télécomin maksut nousivat 920 miljoonasta eurosta 1 151 miljoonaan euroon vuosien 1991 ja 1996 välillä, ja ne jakautuivat seuraavasti:

  Taulukko 1


  France Télécom: työntekijöiden ja työnantajan eläkemaksut vuosina 1991–1996
   (8)












  miljoonaa euroa |
| --- | --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 |
| A Maksetut eläkkeet yhteensä | 939 | 983 | 1 070 | 1 079 | 1 173 | 1 214 |
| a 1 työntekijämaksut | 195 | 201 | 217 | 213 | 229 | 238 |
| a 2 työnantajamaksu | 743 | 782 | 853 | 866 | 944 | 976 |
| B Korvaus ja liikakorvaus | 176 | 188 | 277 | 136 | 201 | 175 |
| Maksut yhteensä (A + B) | 1 115 | 1 171 | 1 348 | 1 215 | 1 375 | 1 389 |
| France Télécomin osuus yhteensä (a2 + B) | 920 | 970 | 1 131 | 1 002 | 1 146 | 1 151 |

(18)

France Télécomin maksut nousivat 920 miljoonasta eurosta 1 151 miljoonaan euroon vuosien 1991 ja 1996 välillä, ja ne jakautuivat seuraavasti:

Taulukko 1

France Télécom: työntekijöiden ja työnantajan eläkemaksut vuosina 1991–1996
   (8)

miljoonaa euroa

1991

1992

1993

1994

1995

1996

A Maksetut eläkkeet yhteensä

939

983

1 070

1 079

1 173

1 214

a 1 työntekijämaksut

195

201

217

213

229

238

a 2 työnantajamaksu

743

782

853

866

944

976

B Korvaus ja liikakorvaus

176

188

277

136

201

175

Maksut yhteensä (A + B)

1 115

1 171

1 348

1 215

1 375

1 389

France Télécomin osuus yhteensä (a2 + B)

920

970

1 131

1 002

1 146

1 151

| (19) | France Télécom kirjasi eläkkeisiin liittyvät menot maksettujen maksujen perusteella. Koska nämä menot kasvaisivat varmasti entisille virkamiehille maksettavien eläkkeiden ennakoidun kehityksen takia, France Télécom kirjasi tileihinsä myös vuosittaisen varauksen, jonka tarkoituksena on jakaa maksujen tulevan kasvun arvioitu vaikutus 30 vuoden ajalle. Varauksen kokonaismäärä vuoteen 1996 asti oli siten 23,4 miljardia Ranskan frangia (3,6 miljardia euroa). Koska Ranskan valtio puolestaan toimi omana vakuutuksenantajanaan, se ei Ranskan viranomaisten mukaan ryhtynyt perustamaan rahastoja kyseisiä eläkkeitä varten (9). |
| --- | --- |

(19)

France Télécom kirjasi eläkkeisiin liittyvät menot maksettujen maksujen perusteella. Koska nämä menot kasvaisivat varmasti entisille virkamiehille maksettavien eläkkeiden ennakoidun kehityksen takia, France Télécom kirjasi tileihinsä myös vuosittaisen varauksen, jonka tarkoituksena on jakaa maksujen tulevan kasvun arvioitu vaikutus 30 vuoden ajalle. Varauksen kokonaismäärä vuoteen 1996 asti oli siten 23,4 miljardia Ranskan frangia (3,6 miljardia euroa). Koska Ranskan valtio puolestaan toimi omana vakuutuksenantajanaan, se ei Ranskan viranomaisten mukaan ryhtynyt perustamaan rahastoja kyseisiä eläkkeitä varten (9).

2.1.2   France Télécomin asemaan ja sen virkamiesten tilanteeseen vuodesta 1996 alkaen tehdyt muutokset

| (20) | Heinäkuun 26 päivänä 1996 annetulla lailla nro 96-660 (10) (jäljempänä ’vuoden 1996 laki’) muutettiin vuoden 1990 lain tiettyjä säännöksiä. Laki tuli voimaan 31 päivänä joulukuuta 1996, ja sen nojalla France Télécomille annettiin toisaalta kansallisen yrityksen asema, johon sovelletaan osakeyhtiöihin sovellettavia säännöksiä, mikäli ne eivät ole ristiriidassa lain kanssa, ja toisaalta siirrettiin veloituksetta julkisoikeudellisen oikeushenkilön France Télécomin omaisuus, oikeudet ja velvoitteet kansalliselle yritykselle France Télécomille. |
| --- | --- |

(20)

Heinäkuun 26 päivänä 1996 annetulla lailla nro 96-660 (10) (jäljempänä ’vuoden 1996 laki’) muutettiin vuoden 1990 lain tiettyjä säännöksiä. Laki tuli voimaan 31 päivänä joulukuuta 1996, ja sen nojalla France Télécomille annettiin toisaalta kansallisen yrityksen asema, johon sovelletaan osakeyhtiöihin sovellettavia säännöksiä, mikäli ne eivät ole ristiriidassa lain kanssa, ja toisaalta siirrettiin veloituksetta julkisoikeudellisen oikeushenkilön France Télécomin omaisuus, oikeudet ja velvoitteet kansalliselle yritykselle France Télécomille.

| (21) | France Télécom SA -yrityksen (jäljempänä ’France Télécom’) pääomaksi vahvistettiin määräyksen nojalla 25 miljardia Ranskan frangia (3,8 miljardia euroa) 31 päivän joulukuuta 1995 taseeseen kirjattujen omien varojen perusteella. France Télécomin osakkeet listattiin lokakuussa 1997 Pariisin ja New Yorkin pörsseihin. Vuoden 1998 vuosikertomuksen mukaan France Télécomin pääoma jakautui valtion (63,6 prosenttia), yksityisten sijoittajien (31,2 prosenttia), France Télécomin henkilöstön (3,2 prosenttia) ja Deutsche Telekomin (2 prosenttia) kesken. Syyskuun 7 päivästä 2004 alkaen Ranskan valtiolla ei ole ollut enää enemmistöosuutta, koska pääomasta myytiin 10,85 prosenttia. Myöhemmin tämä osuus on edelleen pienentynyt, ja 31 päivänä joulukuuta 2008 valtion osuus pääomasta oli 26,65 prosenttia. Koska Ranskan valtiolla kuitenkin on 26,65 prosenttia äänioikeuksista ja koska muita merkittäviä osakkeenomistajien ryhmiä ei ole, Ranskan valtio nimittää toimitusjohtajan, se on edelleen France Télécomin pääosakkeenomistaja ja se voi käytännössä päättää osakkeenomistajien äänestyksessä yksinkertaista enemmistöä edellyttävistä kysymyksistä (11). |
| --- | --- |

(21)

France Télécom SA -yrityksen (jäljempänä ’France Télécom’) pääomaksi vahvistettiin määräyksen nojalla 25 miljardia Ranskan frangia (3,8 miljardia euroa) 31 päivän joulukuuta 1995 taseeseen kirjattujen omien varojen perusteella. France Télécomin osakkeet listattiin lokakuussa 1997 Pariisin ja New Yorkin pörsseihin. Vuoden 1998 vuosikertomuksen mukaan France Télécomin pääoma jakautui valtion (63,6 prosenttia), yksityisten sijoittajien (31,2 prosenttia), France Télécomin henkilöstön (3,2 prosenttia) ja Deutsche Telekomin (2 prosenttia) kesken. Syyskuun 7 päivästä 2004 alkaen Ranskan valtiolla ei ole ollut enää enemmistöosuutta, koska pääomasta myytiin 10,85 prosenttia. Myöhemmin tämä osuus on edelleen pienentynyt, ja 31 päivänä joulukuuta 2008 valtion osuus pääomasta oli 26,65 prosenttia. Koska Ranskan valtiolla kuitenkin on 26,65 prosenttia äänioikeuksista ja koska muita merkittäviä osakkeenomistajien ryhmiä ei ole, Ranskan valtio nimittää toimitusjohtajan, se on edelleen France Télécomin pääosakkeenomistaja ja se voi käytännössä päättää osakkeenomistajien äänestyksessä yksinkertaista enemmistöä edellyttävistä kysymyksistä (11).

| (22) | Vuoden 1996 lailla säädetty France Télécomin yhtiöjärjestyksen muutos kattoi myös monia sen henkilöstöön liittyviä säännöksiä. Kyseisen lain mukaan France Télécomin virkamieskunta liitetään kansalliseen yritykseen France Télécomiin ja kuuluu sen hallintoon. Virkamiesasemassa oleva henkilöstö säilyttää asemansa ja siihen liittyvät takuut. France Télécomissa työskentelevien virkamiesten palvelussuhteen ehdot ovat samat kuin valtion virkamiesten: heillä on työllisyystakuu, ja heidät voidaan erottaa vain vakavan syyn takia laissa määritellyissä tapauksissa. Uuden henkilöstön palvelukseen ottamisen osalta vuoden 1996 lain nojalla säädettiin, että France Télécom pystyy ottamaan virkamiehiä palvelukseen 1 päivään tammikuuta 2002 asti. Se pystyy samalla ottamaan palvelukseen myös sopimussuhteisia toimihenkilöitä työehtosopimusjärjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Vuoden 1996 lailla säädetty France Télécomin yhtiöjärjestyksen muutos kattoi myös monia sen henkilöstöön liittyviä säännöksiä. Kyseisen lain mukaan France Télécomin virkamieskunta liitetään kansalliseen yritykseen France Télécomiin ja kuuluu sen hallintoon. Virkamiesasemassa oleva henkilöstö säilyttää asemansa ja siihen liittyvät takuut. France Télécomissa työskentelevien virkamiesten palvelussuhteen ehdot ovat samat kuin valtion virkamiesten: heillä on työllisyystakuu, ja heidät voidaan erottaa vain vakavan syyn takia laissa määritellyissä tapauksissa. Uuden henkilöstön palvelukseen ottamisen osalta vuoden 1996 lain nojalla säädettiin, että France Télécom pystyy ottamaan virkamiehiä palvelukseen 1 päivään tammikuuta 2002 asti. Se pystyy samalla ottamaan palvelukseen myös sopimussuhteisia toimihenkilöitä työehtosopimusjärjestelmän mukaisesti.

| (23) | Joulukuun 31 päivänä 1996 France Télécomin palveluksessa oli 165 200 henkilöä, joista 94,1 prosenttia oli virkamiehiä. France Télécom lopetti itse asiassa virkamiesten palvelukseen ottamisen vuonna 1997 odottamatta vuoden 1996 lailla vahvistettua määräpäivää eli 1 päivää tammikuuta 2002. Virkamiesten määrä pieneni siksi 47 prosenttia kymmenessä vuodessa vuoden 1997 133 434 virkamiehestä 69 892 virkamieheen vuonna 2007. Tämä lasku on selkeästi merkittävämpi kuin lasku France Télécomin koko henkilöstömäärässä (– 25 prosenttia); yrityksessä oli 124 166 työntekijää 31 päivänä joulukuuta 2007. |
| --- | --- |

(23)

Joulukuun 31 päivänä 1996 France Télécomin palveluksessa oli 165 200 henkilöä, joista 94,1 prosenttia oli virkamiehiä. France Télécom lopetti itse asiassa virkamiesten palvelukseen ottamisen vuonna 1997 odottamatta vuoden 1996 lailla vahvistettua määräpäivää eli 1 päivää tammikuuta 2002. Virkamiesten määrä pieneni siksi 47 prosenttia kymmenessä vuodessa vuoden 1997 133 434 virkamiehestä 69 892 virkamieheen vuonna 2007. Tämä lasku on selkeästi merkittävämpi kuin lasku France Télécomin koko henkilöstömäärässä (– 25 prosenttia); yrityksessä oli 124 166 työntekijää 31 päivänä joulukuuta 2007.

| (24) | Vuoden 1996 lain 6 pykälällä muutettiin myös vuoden 1990 lain 30 pykälää lisäämällä alkuperäiseen tekstiin c ja d alamomentti. Lailla määrätään France Télécom maksamaan valtiolle vastineeksi siitä, että valtio maksaa France Télécomin virkamiehille myönnetyt eläkkeet ja toimii eläkkeistä vastaavana laitoksena,






  ”c) | (...), muista maksuvelvoitteista vapauttava työnantajamaksu, jota on maksettava 1 päivästä tammikuuta 1997 alkaen suhteessa määriin, jotka pidätetään palkasta eläkettä varten. Muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksun osuus määritetään siten, että France Télécom ja yleisen sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat televiestintäalan muut yritykset maksavat yhtä suuret palkkasidonnaiset pakolliset sosiaaliturvamaksut ja veroluonteiset maksut niiden riskien osalta, jotka ovat yhteisiä yleisen työlainsäädännön nojalla palkatuille työntekijöille ja valtion virkamiehille. Osuutta voidaan tarkistaa, mikäli kyseiset kustannukset muuttuvat. Työnantajamaksujen määrittämistä ja maksamista valtiolle koskevat ehdot vahvistetaan valtioneuvoston asetuksella; |
| --- | --- | --- |

(24)

Vuoden 1996 lain 6 pykälällä muutettiin myös vuoden 1990 lain 30 pykälää lisäämällä alkuperäiseen tekstiin c ja d alamomentti. Lailla määrätään France Télécom maksamaan valtiolle vastineeksi siitä, että valtio maksaa France Télécomin virkamiehille myönnetyt eläkkeet ja toimii eläkkeistä vastaavana laitoksena,

”c)

(...), muista maksuvelvoitteista vapauttava työnantajamaksu, jota on maksettava 1 päivästä tammikuuta 1997 alkaen suhteessa määriin, jotka pidätetään palkasta eläkettä varten. Muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksun osuus määritetään siten, että France Télécom ja yleisen sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat televiestintäalan muut yritykset maksavat yhtä suuret palkkasidonnaiset pakolliset sosiaaliturvamaksut ja veroluonteiset maksut niiden riskien osalta, jotka ovat yhteisiä yleisen työlainsäädännön nojalla palkatuille työntekijöille ja valtion virkamiehille. Osuutta voidaan tarkistaa, mikäli kyseiset kustannukset muuttuvat. Työnantajamaksujen määrittämistä ja maksamista valtiolle koskevat ehdot vahvistetaan valtioneuvoston asetuksella;

| d) | (...), poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu, jonka määrä ja maksuehdot vahvistetaan talousarviolaissa ennen 31 päivää joulukuuta 1996”. |
| --- | --- |

d)

(...), poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu, jonka määrä ja maksuehdot vahvistetaan talousarviolaissa ennen 31 päivää joulukuuta 1996”.

| (25) | France Télécom suljettiin vuoden 1996 lailla myös vuoden 1990 lain nojalla säädetyn yleisiä ja erityisiä vanhuusetuuksia koskevan mekanismin soveltamisalan ulkopuolelle, ja siksi France Télécomin piti maksaa taulukossa 1 esitetyt työnantajamaksua täydentävät korvaukset ja liikakorvaukset. Vuosina 1991–1996 tämän vuoksi maksetut määrät olivat 18 prosenttia virkamieshenkilöstölle maksetuista eläkkeistä. |
| --- | --- |

(25)

France Télécom suljettiin vuoden 1996 lailla myös vuoden 1990 lain nojalla säädetyn yleisiä ja erityisiä vanhuusetuuksia koskevan mekanismin soveltamisalan ulkopuolelle, ja siksi France Télécomin piti maksaa taulukossa 1 esitetyt työnantajamaksua täydentävät korvaukset ja liikakorvaukset. Vuosina 1991–1996 tämän vuoksi maksetut määrät olivat 18 prosenttia virkamieshenkilöstölle maksetuista eläkkeistä.

| (26) | Vuoden 1996 lailla perustetulla muista maksuvelvoitteista vapauttavalla työnantajamaksulla korvataan vuoden 1990 lain 30 pykälän b alamomentissa tarkoitettu ylimääräinen maksu. Maksu perustuu tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavaan maksuosuuteen, joka saadaan aikaan yhtenäistämällä yhtä suureen nettopalkkaan sovellettavien pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen tasot. Yhtenäistämismenetelmä perustuu arviolaskelmaan, jossa määritetään sellaiselle kilpailijalle aiheutuvien kustannusten määrä, jonka palveluksessa olisi yleiseen sosiaaliturvamaksujärjestelmään, myös eläkkeiden osalta, kuuluvia työntekijöitä ja joka maksaisi työntekijöille France Télécomin virkamiesten palkkoja vastaavaa nettopalkkaa ja jonka työntekijärakenne olisi samanlainen. |
| --- | --- |

(26)

Vuoden 1996 lailla perustetulla muista maksuvelvoitteista vapauttavalla työnantajamaksulla korvataan vuoden 1990 lain 30 pykälän b alamomentissa tarkoitettu ylimääräinen maksu. Maksu perustuu tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavaan maksuosuuteen, joka saadaan aikaan yhtenäistämällä yhtä suureen nettopalkkaan sovellettavien pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen tasot. Yhtenäistämismenetelmä perustuu arviolaskelmaan, jossa määritetään sellaiselle kilpailijalle aiheutuvien kustannusten määrä, jonka palveluksessa olisi yleiseen sosiaaliturvamaksujärjestelmään, myös eläkkeiden osalta, kuuluvia työntekijöitä ja joka maksaisi työntekijöille France Télécomin virkamiesten palkkoja vastaavaa nettopalkkaa ja jonka työntekijärakenne olisi samanlainen.

| (27) | Menetelmän ulkopuolelle jäävät maksut, jotka kilpailijat ovat maksaneet vakuuttaakseen työntekijöiden ja virkamiesten muut kuin yhteiset riskit, erityisesti työttömyysriskin ja riskin, että työntekijöiden palkkoja ei pystytä maksamaan selvitystilan tai konkurssin vuoksi (jäljempänä ’palkan vakuutustakuu’ tai ’AGS-maksu’). Vuoden 1996 laista äänestettäessä tämä France Télécomin ja sen kilpailijoiden välinen ero ei jäänyt huomaamatta lainsäätäjältä, joka totesi, että ”6 pykälän säännösten ansiosta France Télécom voi maksaa vähemmän UNEDIC-maksuja kuin sen mahdolliset kilpailijat” (12). |
| --- | --- |

(27)

Menetelmän ulkopuolelle jäävät maksut, jotka kilpailijat ovat maksaneet vakuuttaakseen työntekijöiden ja virkamiesten muut kuin yhteiset riskit, erityisesti työttömyysriskin ja riskin, että työntekijöiden palkkoja ei pystytä maksamaan selvitystilan tai konkurssin vuoksi (jäljempänä ’palkan vakuutustakuu’ tai ’AGS-maksu’). Vuoden 1996 laista äänestettäessä tämä France Télécomin ja sen kilpailijoiden välinen ero ei jäänyt huomaamatta lainsäätäjältä, joka totesi, että ”6 pykälän säännösten ansiosta France Télécom voi maksaa vähemmän UNEDIC-maksuja kuin sen mahdolliset kilpailijat” (12).

| (28) | Joka vuosi uudelleen laskettava France Télécomin työnantajamaksu ilmaistaan prosenttiosuutena palveluksessa olevien virkamiesten indeksisidonnaisista bruttopalkoista. Työnantajamaksun osuus oli keskimäärin [...] (13) prosenttia vuosina 1997–2010, ja se esitetään taulukossa 2 Ranskan tasavallan huomautusten mukaisesti:

  Taulukko 2


  France Télécomin vuosina 1997–2010 maksama muista maksuvelvoitteista vapauttava työnantajamaksu








  Vuosi | Maksun osuus | Miljoonaa euroa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 36,20 % | 1 088,9 |
| 1998 | 35,40 % | 1 069,6 |
| 1999 | 36,70 % | 1 108,5 |
| 2000 | 36,40 % | 1 085,0 |
| 2001 | 37,00 % | 1 088,6 |
| 2002 | 37,70 % | 1 100,1 |
| 2003 | 37,60 % | 1 085,0 |
| 2004 | [...] % | 1 048,6 |
| 2005 | [...] % | 984,6 |
| 2006 | [...] % | 957,6 |
| 2007 | [...] % | 917,6 |
| 2008 | [...] % | 859,2 |
| 2009 | [...] % | 805,4 |
| 2010 | [...] % | 744,5 |

(28)

Joka vuosi uudelleen laskettava France Télécomin työnantajamaksu ilmaistaan prosenttiosuutena palveluksessa olevien virkamiesten indeksisidonnaisista bruttopalkoista. Työnantajamaksun osuus oli keskimäärin [...] (13) prosenttia vuosina 1997–2010, ja se esitetään taulukossa 2 Ranskan tasavallan huomautusten mukaisesti:

Taulukko 2

France Télécomin vuosina 1997–2010 maksama muista maksuvelvoitteista vapauttava työnantajamaksu

Vuosi

Maksun osuus

Miljoonaa euroa

1997

36,20 %

1 088,9

1998

35,40 %

1 069,6

1999

36,70 %

1 108,5

2000

36,40 %

1 085,0

2001

37,00 %

1 088,6

2002

37,70 %

1 100,1

2003

37,60 %

1 085,0

2004

[...] %

1 048,6

2005

[...] %

984,6

2006

[...] %

957,6

2007

[...] %

917,6

2008

[...] %

859,2

2009

[...] %

805,4

2010

[...] %

744,5

| (29) | Virkamiesten rekrytoinnin lopettaminen vuodesta 1997 alkaen rajoitti France Télécomin palveluksessa olevien virkamiesten määrää. Vaikka vuosina 1991–2010 jäi eläkkeelle yhä enemmän virkamiehiä, taulukko osoittaa, että France Télécomin vuonna 2010 maksama 744 miljoonan euron työnantajamaksu oli 407 miljoonaa euroa vähemmän kuin eläkemaksut, jotka yritys maksoi Ranskan valtiolle ennen vuoden 1996 uudistuksen voimaantuloa (1 151 miljoonaa euroa), ja että se vastasi pelkkää työnantajamaksua, jonka France Télécom maksoi 20 vuotta aiemmin, vuonna 1991 (743 miljoonaa euroa, katso taulukko 1). |
| --- | --- |

(29)

Virkamiesten rekrytoinnin lopettaminen vuodesta 1997 alkaen rajoitti France Télécomin palveluksessa olevien virkamiesten määrää. Vaikka vuosina 1991–2010 jäi eläkkeelle yhä enemmän virkamiehiä, taulukko osoittaa, että France Télécomin vuonna 2010 maksama 744 miljoonan euron työnantajamaksu oli 407 miljoonaa euroa vähemmän kuin eläkemaksut, jotka yritys maksoi Ranskan valtiolle ennen vuoden 1996 uudistuksen voimaantuloa (1 151 miljoonaa euroa), ja että se vastasi pelkkää työnantajamaksua, jonka France Télécom maksoi 20 vuotta aiemmin, vuonna 1991 (743 miljoonaa euroa, katso taulukko 1).

| (30) | Vuoden 1996 lailla käyttöön otettu uudistus on siis vaikuttanut siten, että France Télécomin maksun määrä vähenee absoluuttisena arvona, eikä se ole enää sidottu eläkkeelle jääneiden virkamiesten määrään. Vuoden 1996 lailla käyttöön otettu kustannusten siirto valtiolle toteutettiin, vaikka senaatin esittämissä ennustuksissa todettiin, että eläkekustannukset nousevat huomattavasti vuodesta 2005 alkaen. Ne olivat 13 miljardia Ranskan frangia (1,98 miljardia euroa) vuonna 2007, vuonna 2017 ne ovat 21,5 miljardia Ranskan frangia (3,3 miljardia euroa) ja vuonna 2027 34 miljardia Ranskan frangia (6,1 miljardia euroa) (14). |
| --- | --- |

(30)

Vuoden 1996 lailla käyttöön otettu uudistus on siis vaikuttanut siten, että France Télécomin maksun määrä vähenee absoluuttisena arvona, eikä se ole enää sidottu eläkkeelle jääneiden virkamiesten määrään. Vuoden 1996 lailla käyttöön otettu kustannusten siirto valtiolle toteutettiin, vaikka senaatin esittämissä ennustuksissa todettiin, että eläkekustannukset nousevat huomattavasti vuodesta 2005 alkaen. Ne olivat 13 miljardia Ranskan frangia (1,98 miljardia euroa) vuonna 2007, vuonna 2017 ne ovat 21,5 miljardia Ranskan frangia (3,3 miljardia euroa) ja vuonna 2027 34 miljardia Ranskan frangia (6,1 miljardia euroa) (14).

| (31) | Kansalliskokouksessa ja senaatissa lakiluonnoksesta käydyissä keskusteluissa käsiteltiin 250 miljardin Ranskan frangin suuruisten eläkekustannusten siirtoa valtion talousarvioon, mitä vuotuiset 100 miljardin Ranskan frangin maksut ja 40 miljardin Ranskan frangin poikkeuksellinen maksu eivät kata, vaikka siihen lisättäisiin yrityksen joidenkin osakkeiden myynnistä saatavat tulot. Näissä keskusteluissa mainittiin poikkeuksellisen maksun arvioiduksi enimmäismääräksi 40 miljardia Ranskan frangia valtiolle koituvien uusien ja raskaiden kustannusten vähentämiseksi. Määrä vahvistettiin yhdessä pankinjohtajien kanssa, jotta se olisi yhdenmukainen 150 prosentin nettovelkaantumisasteen kanssa ja jotta se vastaisi yrityksen luomia eläkevarauksia ja valtiolle kymmenen vuoden ajan aiheutuvia lisäkustannuksia, ja se perustui maksettujen eläkkeiden ja siitä lähtien perittävän, muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksun väliseen eroon (15). |
| --- | --- |

(31)

Kansalliskokouksessa ja senaatissa lakiluonnoksesta käydyissä keskusteluissa käsiteltiin 250 miljardin Ranskan frangin suuruisten eläkekustannusten siirtoa valtion talousarvioon, mitä vuotuiset 100 miljardin Ranskan frangin maksut ja 40 miljardin Ranskan frangin poikkeuksellinen maksu eivät kata, vaikka siihen lisättäisiin yrityksen joidenkin osakkeiden myynnistä saatavat tulot. Näissä keskusteluissa mainittiin poikkeuksellisen maksun arvioiduksi enimmäismääräksi 40 miljardia Ranskan frangia valtiolle koituvien uusien ja raskaiden kustannusten vähentämiseksi. Määrä vahvistettiin yhdessä pankinjohtajien kanssa, jotta se olisi yhdenmukainen 150 prosentin nettovelkaantumisasteen kanssa ja jotta se vastaisi yrityksen luomia eläkevarauksia ja valtiolle kymmenen vuoden ajan aiheutuvia lisäkustannuksia, ja se perustui maksettujen eläkkeiden ja siitä lähtien perittävän, muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksun väliseen eroon (15).

| (32) | Valtion korvauksen tarkoitus mainitaan lainsäätäjän äänestämän lain 30 pykälän ja vuoden 1996 lakiehdotuksesta käytyjen keskustelujen lisäksi myös France Télécomin vuoden 1997 vuosikertomuksessa, jossa käsitellään ”entisten virkamiesten tuleviin eläkkeisiin liittyvää 37,5 miljardin frangin poikkeuksellista maksua Ranskan valtiolle” (16). France Télécom on luomiensa varausten avulla pystynyt pienentämään vastuullaan olevia nettorahoituskustannuksia, koska sen on maksettava yhtenä ainoana vuonna uudistuksesta valtiolle kymmenen vuoden ajalta koituvat lisäkustannukset. |
| --- | --- |

(32)

Valtion korvauksen tarkoitus mainitaan lainsäätäjän äänestämän lain 30 pykälän ja vuoden 1996 lakiehdotuksesta käytyjen keskustelujen lisäksi myös France Télécomin vuoden 1997 vuosikertomuksessa, jossa käsitellään ”entisten virkamiesten tuleviin eläkkeisiin liittyvää 37,5 miljardin frangin poikkeuksellista maksua Ranskan valtiolle” (16). France Télécom on luomiensa varausten avulla pystynyt pienentämään vastuullaan olevia nettorahoituskustannuksia, koska sen on maksettava yhtenä ainoana vuonna uudistuksesta valtiolle kymmenen vuoden ajalta koituvat lisäkustannukset.

| (33) | Vaikuttaa siis siltä, että varaus, jonka France Télécom kirjasi vuosittain jakaakseen vuoden 1990 laista johtuvien maksujen tulevien korotusten vaikutuksen ja jonka yhteenlaskettu määrä oli 23,4 miljardia Ranskan frangia (3,6 miljardia euroa) vuonna 1996, on otettu huomioon poikkeuksellisen maksun (tai kertakorvauksen) määrän vahvistamiseksi. Se osa maksusta, joka ei ollut perustettujen varausten mukainen, kattaisi nämä ylimääräiset kustannukset kymmenen vuoden ajalta. Sen määrä on vahvistettu ottaen huomioon yrityksen jo varaama määrä, kuten aikanaan käydyistä keskusteluista selkeästi käy ilmi. |
| --- | --- |

(33)

Vaikuttaa siis siltä, että varaus, jonka France Télécom kirjasi vuosittain jakaakseen vuoden 1990 laista johtuvien maksujen tulevien korotusten vaikutuksen ja jonka yhteenlaskettu määrä oli 23,4 miljardia Ranskan frangia (3,6 miljardia euroa) vuonna 1996, on otettu huomioon poikkeuksellisen maksun (tai kertakorvauksen) määrän vahvistamiseksi. Se osa maksusta, joka ei ollut perustettujen varausten mukainen, kattaisi nämä ylimääräiset kustannukset kymmenen vuoden ajalta. Sen määrä on vahvistettu ottaen huomioon yrityksen jo varaama määrä, kuten aikanaan käydyistä keskusteluista selkeästi käy ilmi.

| (34) | Koska vuoden 1996 lailla käyttöönotettu vuotuinen työnantajamaksu vapauttaa muista maksuvelvoitteista, France Télécomin ainoa velvollisuus on nykyään maksaa kyseinen maksu, eikä sillä ole velvollisuutta kattaa virkamiesasemassa olevien toimihenkilöidensä eläkejärjestelmän eikä muiden virkamieskuntaa koskevien järjestelmien mahdollisia tulevia alijäämiä. Kirjanpitovarauksesta on siis tullut tarpeeton vuoden 1996 lain vuoksi. Varaus kirjattiin voitoksi France Télécomin 31 päivän joulukuuta 1996 tulokseen, ja sen arvo oli 17,5 miljardia Ranskan frangia (2,7 miljardia euroa) nettotuloksessa (17). |
| --- | --- |

(34)

Koska vuoden 1996 lailla käyttöönotettu vuotuinen työnantajamaksu vapauttaa muista maksuvelvoitteista, France Télécomin ainoa velvollisuus on nykyään maksaa kyseinen maksu, eikä sillä ole velvollisuutta kattaa virkamiesasemassa olevien toimihenkilöidensä eläkejärjestelmän eikä muiden virkamieskuntaa koskevien järjestelmien mahdollisia tulevia alijäämiä. Kirjanpitovarauksesta on siis tullut tarpeeton vuoden 1996 lain vuoksi. Varaus kirjattiin voitoksi France Télécomin 31 päivän joulukuuta 1996 tulokseen, ja sen arvo oli 17,5 miljardia Ranskan frangia (2,7 miljardia euroa) nettotuloksessa (17).

| (35) | Lisäksi poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun, josta säädettiin vuoden 1996 lailla ja joka maksetaan vastineeksi siitä, että valtio maksaa France Télécomin virkamiehille myönnetyt eläkkeet ja toimii eläkkeestä vastaavana laitoksena, määräksi vahvistettiin 37,5 miljardia Ranskan frangia (5,71 miljardia euroa) vuoden 1997 talousarviolaissa. Se rahoitettiin lisäämällä yrityksen pitkä- ja lyhytaikaista velkaa (18) ja maksettiin useassa erässä vuoden 1997 tammi- ja lokakuun välisenä aikana. Tästä poikkeuksellisesta maksusta saatujen tulojen avulla Ranskan valtionhallinnon alijäämä saatiin supistettua 41,8 miljardiin euroon vuonna 1997. Ilman sitä alijäämä olisi ollut kyseisenä vuonna 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(35)

Lisäksi poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun, josta säädettiin vuoden 1996 lailla ja joka maksetaan vastineeksi siitä, että valtio maksaa France Télécomin virkamiehille myönnetyt eläkkeet ja toimii eläkkeestä vastaavana laitoksena, määräksi vahvistettiin 37,5 miljardia Ranskan frangia (5,71 miljardia euroa) vuoden 1997 talousarviolaissa. Se rahoitettiin lisäämällä yrityksen pitkä- ja lyhytaikaista velkaa (18) ja maksettiin useassa erässä vuoden 1997 tammi- ja lokakuun välisenä aikana. Tästä poikkeuksellisesta maksusta saatujen tulojen avulla Ranskan valtionhallinnon alijäämä saatiin supistettua 41,8 miljardiin euroon vuonna 1997. Ilman sitä alijäämä olisi ollut kyseisenä vuonna 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (36) | Kyseisen maksun tulot osoitettiin France Télécomin poikkeuksellisen maksun hallinnasta vastaavalle julkiselle laitokselle, joka perustettiin vuoden 1997 talousarviolailla. Poikkeuksellinen maksu on sen tuottamien mahdollisten rahoitustuotteiden ohella laitoksen ainoa tulo. Sen menoja ovat vuotuiset maksut valtion talousarvioon, ja ne on maksettu vuodesta 2006 alkaen valtion siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeiden erityiselle jakotilille. Maksuksi vahvistettiin 1 miljardi Ranskan frangia (152,4 miljoonaa euroa) vuodelle 1997, ja sen jälkeen sitä korotetaan vuosittain 10 prosenttia, ellei talousarviolaissa toisin säädetä. Julkisen laitoksen toiminta loppuu, kun kaikki sen tulot on maksettu valtiolle (19). |
| --- | --- |

(36)

Kyseisen maksun tulot osoitettiin France Télécomin poikkeuksellisen maksun hallinnasta vastaavalle julkiselle laitokselle, joka perustettiin vuoden 1997 talousarviolailla. Poikkeuksellinen maksu on sen tuottamien mahdollisten rahoitustuotteiden ohella laitoksen ainoa tulo. Sen menoja ovat vuotuiset maksut valtion talousarvioon, ja ne on maksettu vuodesta 2006 alkaen valtion siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeiden erityiselle jakotilille. Maksuksi vahvistettiin 1 miljardi Ranskan frangia (152,4 miljoonaa euroa) vuodelle 1997, ja sen jälkeen sitä korotetaan vuosittain 10 prosenttia, ellei talousarviolaissa toisin säädetä. Julkisen laitoksen toiminta loppuu, kun kaikki sen tulot on maksettu valtiolle (19).

| (37) | Vuoden 1997 talousarviolaissa vuotuisten maksujen vahvistamisesta säädettyjen säännösten soveltamisen nojalla vuonna 1999 julkisen laitoksen toiminnan kestoksi arvioitiin 17 vuotta ilman sen käteisvarojen lisäämistä (20). Koska vuotuiset maksut kuitenkin olivat suurempia kuin vuoden 1997 talousarviolaissa säädettiin, kestoa on lyhennetty. Kuten taulukosta 3 käy ilmi, laitoksen vuotuisten maksujen yhteenlaskettu määrä oli 5,47 miljardia euroa jo vuonna 2010. Kaikkien saatavilla olevien varojen maksusta johtuvan laitoksen toiminnan loppumisen arvioitiin tapahtuvan 31 päivänä joulukuuta 2011 (21). Vuoden 2011 talousarviolaissa määrätään 243 miljoonan euron maksusta eläkkeiden erityiselle jakotilille tämän vuoden osalta, minkä pitäisi tasata laitoksen tulot (22). |
| --- | --- |

(37)

Vuoden 1997 talousarviolaissa vuotuisten maksujen vahvistamisesta säädettyjen säännösten soveltamisen nojalla vuonna 1999 julkisen laitoksen toiminnan kestoksi arvioitiin 17 vuotta ilman sen käteisvarojen lisäämistä (20). Koska vuotuiset maksut kuitenkin olivat suurempia kuin vuoden 1997 talousarviolaissa säädettiin, kestoa on lyhennetty. Kuten taulukosta 3 käy ilmi, laitoksen vuotuisten maksujen yhteenlaskettu määrä oli 5,47 miljardia euroa jo vuonna 2010. Kaikkien saatavilla olevien varojen maksusta johtuvan laitoksen toiminnan loppumisen arvioitiin tapahtuvan 31 päivänä joulukuuta 2011 (21). Vuoden 2011 talousarviolaissa määrätään 243 miljoonan euron maksusta eläkkeiden erityiselle jakotilille tämän vuoden osalta, minkä pitäisi tasata laitoksen tulot (22).

| (38) | Joka tapauksessa France Télécomin poikkeuksellisen maksun hallinnasta vastaavalle julkiselle laitokselle vuonna 1997 myönnetty 37,5 miljardin Ranskan frangin poikkeuksellinen rahoitus vastaa alle 40 miljardin Ranskan frangin maksun määrää, joka mainittiin vuoden 1996 lakiluonnoksesta käydyissä keskusteluissa. Vaikka maksu suoritettiin valtion talousarvioon vuonna 1997 ja se osoitetaan vuosittain siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeiden maksamiseen, maksun määrä vahvistettiin, jotta voitaisiin korvata vuoden 1996 lain soveltamisesta valtiolle johtuvat lisäkustannukset. |
| --- | --- |

(38)

Joka tapauksessa France Télécomin poikkeuksellisen maksun hallinnasta vastaavalle julkiselle laitokselle vuonna 1997 myönnetty 37,5 miljardin Ranskan frangin poikkeuksellinen rahoitus vastaa alle 40 miljardin Ranskan frangin maksun määrää, joka mainittiin vuoden 1996 lakiluonnoksesta käydyissä keskusteluissa. Vaikka maksu suoritettiin valtion talousarvioon vuonna 1997 ja se osoitetaan vuosittain siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeiden maksamiseen, maksun määrä vahvistettiin, jotta voitaisiin korvata vuoden 1996 lain soveltamisesta valtiolle johtuvat lisäkustannukset.

| (39) | Virkamiesten eläkevastuiden rahoituksen palkkaosuutta, joka on vahvistettu siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeistä annetun lain L 61 pykälän nojalla sen jälkeen, kun France Télécomista tuli vuonna 1991 julkinen operaattori, ei ole muutettu vuoden 1996 lailla. Vuosien 1990 ja 1996 laeilla ei ole myöskään muutettu France Télécomin yksityisoikeudellisten palkansaajien eläkejärjestelmää, joka on eläkevakuutusta koskeva yhteiseen sosiaaliturvalainsäädäntöön kuuluva järjestelmä ja jota on täydennetty AGIRC-järjestelmällä johtohenkilöstön ja ARRCO-järjestelmällä muun kuin johtohenkilöstön osalta. Tämän järjestelmän nojalla France Télécomilla ja sen yksityisoikeudellisilla palkansaajilla on samanlaiset velvoitteet kuin kilpailevilla yrityksillä muun muassa muista maksuvelvoitteista vapauttavien työnantajamaksujen maksamisen osalta. |
| --- | --- |

(39)

Virkamiesten eläkevastuiden rahoituksen palkkaosuutta, joka on vahvistettu siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeistä annetun lain L 61 pykälän nojalla sen jälkeen, kun France Télécomista tuli vuonna 1991 julkinen operaattori, ei ole muutettu vuoden 1996 lailla. Vuosien 1990 ja 1996 laeilla ei ole myöskään muutettu France Télécomin yksityisoikeudellisten palkansaajien eläkejärjestelmää, joka on eläkevakuutusta koskeva yhteiseen sosiaaliturvalainsäädäntöön kuuluva järjestelmä ja jota on täydennetty AGIRC-järjestelmällä johtohenkilöstön ja ARRCO-järjestelmällä muun kuin johtohenkilöstön osalta. Tämän järjestelmän nojalla France Télécomilla ja sen yksityisoikeudellisilla palkansaajilla on samanlaiset velvoitteet kuin kilpailevilla yrityksillä muun muassa muista maksuvelvoitteista vapauttavien työnantajamaksujen maksamisen osalta.

| (40) | Vuoden 1996 lailla käyttöönotetun uudistuksen yhteydessä Ranskan valtion neuvonantajaksi palkatut aktuaarit arvioivat, että kustannukset siitä, että valtio maksaa France Télécomin työssä ja eläkkeellä oleville virkamiehille myönnetyt eläkkeet ja toimii eläkkeistä vastaavana laitoksena, olisivat nykyarvona 242 miljardia Ranskan frangia (36,9 miljardia euroa (23)) 1 päivänä tammikuuta 1997 (24). Tämä luku on lähellä senaatin mainitsemaa noin 250 miljardiin Ranskan frangiin pyöristettyä lukua. Samoihin aktuaarien olettamuksiin perustuva arvio France Télécomin vastineeksi maksamasta, muista maksuvelvoitteista vapauttavasta työnantajamaksusta olisi samojen aktuaarien olettamuksien perusteella 15,2 miljardia euroa, johon on lisättävä 5,7 miljardin euron poikkeuksellinen korvaus tai maksu, joka maksettiin kokonaan lokakuussa 1997. Ranskan viranomaiset arvioivat uudistuksen voimaantulohetkellä tulevien palkansaajamaksujen arvoksi [...] miljardia euroa. France Télécomin Ranskan valtiolle siirtämien nettokustannusten arvo oli vuoden 1996 arvioiden mukaan siis [...] miljardia euroa. |
| --- | --- |

(40)

Vuoden 1996 lailla käyttöönotetun uudistuksen yhteydessä Ranskan valtion neuvonantajaksi palkatut aktuaarit arvioivat, että kustannukset siitä, että valtio maksaa France Télécomin työssä ja eläkkeellä oleville virkamiehille myönnetyt eläkkeet ja toimii eläkkeistä vastaavana laitoksena, olisivat nykyarvona 242 miljardia Ranskan frangia (36,9 miljardia euroa (23)) 1 päivänä tammikuuta 1997 (24). Tämä luku on lähellä senaatin mainitsemaa noin 250 miljardiin Ranskan frangiin pyöristettyä lukua. Samoihin aktuaarien olettamuksiin perustuva arvio France Télécomin vastineeksi maksamasta, muista maksuvelvoitteista vapauttavasta työnantajamaksusta olisi samojen aktuaarien olettamuksien perusteella 15,2 miljardia euroa, johon on lisättävä 5,7 miljardin euron poikkeuksellinen korvaus tai maksu, joka maksettiin kokonaan lokakuussa 1997. Ranskan viranomaiset arvioivat uudistuksen voimaantulohetkellä tulevien palkansaajamaksujen arvoksi [...] miljardia euroa. France Télécomin Ranskan valtiolle siirtämien nettokustannusten arvo oli vuoden 1996 arvioiden mukaan siis [...] miljardia euroa.

| (41) | Vuoden 1996 lakiluonnoksesta käydyissä keskusteluissa mainitun kymmenen vuoden ajanjakson (1997–2006) osalta Ranskan valtion neuvostoksi määrätyn aktuaarikomitean arvioima maksettavien etuuksien kokonaismäärä oli [...] miljardia euroa. Kyseisellä jaksolla todellisuudessa maksettujen suoritusten kokonaismäärä on ollut miltei sama, [...] miljardia euroa, eli ero ennustukseen oli alle 0,83 prosenttia (25). Tämä vahvistaa jälkikäteen niiden ennusteiden oikeellisuuden, joita käytettiin laista käydyn keskustelun pohjana. |
| --- | --- |

(41)

Vuoden 1996 lakiluonnoksesta käydyissä keskusteluissa mainitun kymmenen vuoden ajanjakson (1997–2006) osalta Ranskan valtion neuvostoksi määrätyn aktuaarikomitean arvioima maksettavien etuuksien kokonaismäärä oli [...] miljardia euroa. Kyseisellä jaksolla todellisuudessa maksettujen suoritusten kokonaismäärä on ollut miltei sama, [...] miljardia euroa, eli ero ennustukseen oli alle 0,83 prosenttia (25). Tämä vahvistaa jälkikäteen niiden ennusteiden oikeellisuuden, joita käytettiin laista käydyn keskustelun pohjana.

| (42) | Näiden lukujen perusteella voidaan todeta, että kansalliskokouksessa ja senaatissa France Télécomin poikkeuksellisen korvauksen tai maksun vahvistamiseksi käsitellyt määrät ja niiden perustelut vastaavat suuruudeltaan lakiluonnoksesta käydyissä keskusteluissa mainitun kymmenen vuoden jakson aikana jälkikäteen tarkistettuja arvoja. Ilmoitettu poikkeuksellisen maksun enimmäismäärä, kuusi miljardia euroa (40 miljardia Ranskan frangia), vastaa yrityksen vuoteen 1996 asti perustamia varauksia, joilla pyrittiin kattamaan tuolloin ennakoidut tulevat eläkekustannukset eli 3,6 miljardia euroa (23,4 miljardia Ranskan frangia), sekä valtion maksamaa 2,4 miljardin euron erotusta vuosina 1997–2006 maksettujen työnantaja- ja palkansaajamaksujen ja toisaalta vuonna 1996 saman kymmenen vuoden jaksolla maksettaviksi arvioitujen maksujen välillä. |
| --- | --- |

(42)

Näiden lukujen perusteella voidaan todeta, että kansalliskokouksessa ja senaatissa France Télécomin poikkeuksellisen korvauksen tai maksun vahvistamiseksi käsitellyt määrät ja niiden perustelut vastaavat suuruudeltaan lakiluonnoksesta käydyissä keskusteluissa mainitun kymmenen vuoden jakson aikana jälkikäteen tarkistettuja arvoja. Ilmoitettu poikkeuksellisen maksun enimmäismäärä, kuusi miljardia euroa (40 miljardia Ranskan frangia), vastaa yrityksen vuoteen 1996 asti perustamia varauksia, joilla pyrittiin kattamaan tuolloin ennakoidut tulevat eläkekustannukset eli 3,6 miljardia euroa (23,4 miljardia Ranskan frangia), sekä valtion maksamaa 2,4 miljardin euron erotusta vuosina 1997–2006 maksettujen työnantaja- ja palkansaajamaksujen ja toisaalta vuonna 1996 saman kymmenen vuoden jaksolla maksettaviksi arvioitujen maksujen välillä.

| (43) | Toisaalta Ranskan valtion toimittamat ja taulukossa 3 esitettävät tiedot osoittavat, että vuosina 1997–2010 Ranskan valtion vuoden 1996 uudistuksen nojalla rahoittamat France Télécomin virkamiesten eläkemaksut olivat yhteensä [...] miljardia euroa. Valtion rahoittamat kustannukset ovat France Télécomin ja sen työssä olevien virkamiesten vuotuisten maksujen ja eläkkeellä oleville virkamiehille vuosittain maksettavien eläkkeiden erotus, josta on vähennetty France Télécomin poikkeuksellisen maksun hallinnasta vastaavan julkisen laitoksen vuosittain suorittamat maksut. Vuosina 1997–2010 kustannukset kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 3


  Ranskan valtiolle vuoden 1996 uudistuksesta johtuvat kustannukset (1997–2010)










  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | Maksut
  (työnantaja- ja työntekijämaksut) | France Télécomin poikkeuksellisen maksun hallinnasta vastaavan julkisen laitoksen vuotuiset maksut | Maksetut etuudet | Valtion kustannukset |
| 1997 | (...) | 152,4 | (...) | (...) |
| 1998 | (...) | 167,7 | (...) | (...) |
| 1999 | (...) | 184,5 | (...) | (...) |
| 2000 | (...) | 202,9 | (...) | (...) |
| 2001 | (...) | 223,2 | (...) | (...) |
| 2002 | (...) | 245,5 | (...) | (...) |
| 2003 | (...) | 270,0 | (...) | (...) |
| 2004 | (...) | 297,1 | (...) | (...) |
| 2005 | (...) | 326,9 | (...) | (...) |
| 2006 | (...) | 1 359,5 | (...) | (...) |
| 2007 | (...) | 395,4 | (...) | (...) |
| 2008 | (...) | 435,0 | (...) | (...) |
| 2009 | (...) | 578,0 | (...) | (...) |
| 2010 | (...) | 635,8 | (...) | (...) |
| Yhteensä | (...) | 5 473,9 | (...) | (...) |

(43)

Toisaalta Ranskan valtion toimittamat ja taulukossa 3 esitettävät tiedot osoittavat, että vuosina 1997–2010 Ranskan valtion vuoden 1996 uudistuksen nojalla rahoittamat France Télécomin virkamiesten eläkemaksut olivat yhteensä [...] miljardia euroa. Valtion rahoittamat kustannukset ovat France Télécomin ja sen työssä olevien virkamiesten vuotuisten maksujen ja eläkkeellä oleville virkamiehille vuosittain maksettavien eläkkeiden erotus, josta on vähennetty France Télécomin poikkeuksellisen maksun hallinnasta vastaavan julkisen laitoksen vuosittain suorittamat maksut. Vuosina 1997–2010 kustannukset kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 3

Ranskan valtiolle vuoden 1996 uudistuksesta johtuvat kustannukset (1997–2010)

(miljoonaa euroa)

Maksut

(työnantaja- ja työntekijämaksut)

France Télécomin poikkeuksellisen maksun hallinnasta vastaavan julkisen laitoksen vuotuiset maksut

Maksetut etuudet

Valtion kustannukset

1997

(...)

152,4

(...)

(...)

1998

(...)

167,7

(...)

(...)

1999

(...)

184,5

(...)

(...)

2000

(...)

202,9

(...)

(...)

2001

(...)

223,2

(...)

(...)

2002

(...)

245,5

(...)

(...)

2003

(...)

270,0

(...)

(...)

2004

(...)

297,1

(...)

(...)

2005

(...)

326,9

(...)

(...)

2006

(...)

1 359,5

(...)

(...)

2007

(...)

395,4

(...)

(...)

2008

(...)

435,0

(...)

(...)

2009

(...)

578,0

(...)

(...)

2010

(...)

635,8

(...)

(...)

Yhteensä

(...)

5 473,9

(...)

(...)

| (44) | France Télécomin poikkeuksellisen maksun hallinnasta vastaavan julkisen laitoksen vuotuisten maksujen määriä koskevan vuoden 1997 talousarviolain säännösten vuoksi vuonna 1997 maksetut määrät eivät vastanneet arvioituja maksujen määriä tai France Télécomin eläkkeellä olevalle henkilöstölle todella maksettuja määriä eivätkä jäljellä olevia kustannuksia, jotka valtion oli rahoitettava, eikä niitä vahvistettu kyseessä olevien määrien mukaan. Todellisuudessa maksettujen määrien tarkastelu vahvistaa, että yhteyttä ei ole. France Télécomin vuonna 1997 maksamasta poikkeuksellisesta maksusta huolimatta taulukko 3 osoittaa, että France Télécomin eläkkeellä oleville virkamiehille maksetut maksut ylittivät vuotuiset varat vuodesta 2004 alkaen vuotta 2006 lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(44)

France Télécomin poikkeuksellisen maksun hallinnasta vastaavan julkisen laitoksen vuotuisten maksujen määriä koskevan vuoden 1997 talousarviolain säännösten vuoksi vuonna 1997 maksetut määrät eivät vastanneet arvioituja maksujen määriä tai France Télécomin eläkkeellä olevalle henkilöstölle todella maksettuja määriä eivätkä jäljellä olevia kustannuksia, jotka valtion oli rahoitettava, eikä niitä vahvistettu kyseessä olevien määrien mukaan. Todellisuudessa maksettujen määrien tarkastelu vahvistaa, että yhteyttä ei ole. France Télécomin vuonna 1997 maksamasta poikkeuksellisesta maksusta huolimatta taulukko 3 osoittaa, että France Télécomin eläkkeellä oleville virkamiehille maksetut maksut ylittivät vuotuiset varat vuodesta 2004 alkaen vuotta 2006 lukuun ottamatta.

| (45) | France Télécomin vuosimaksuja ja poikkeuksellisesta maksusta vastaavan laitoksen vuotuisia maksuja ei osoitettu erikseen ja etukäteen France Télécomin eläkkeellä olevalle henkilöstölle eläkkeiden erityisestä jakotilistä maksettuihin etuuksiin. Jos poikkeuksellista maksua olisi sovellettu vuoden 1997 talousarviolaissa määrätyn kymmenellä prosentilla vuosittain korotettavaa määrää koskevan maksujärjestelmän sijasta, sen vaikutus pelkästään kyseisten etuuksien rahoitukseen vuodesta 1997 alkaen olisi itse asiassa johtanut julkisen laitoksen toiminnan lopettamiseen vuoden 2008 lopussa suunnitellun vuoden 2011 lopun sijasta, kun otetaan huomioon taulukossa 3 esitetty määrä, jota ei ole katettu vuosimaksuilla. Kummassakin tapauksessa poikkeuksellisen maksun määrä olisi käytetty loppuun 31 päivänä joulukuuta 2011. |
| --- | --- |

(45)

France Télécomin vuosimaksuja ja poikkeuksellisesta maksusta vastaavan laitoksen vuotuisia maksuja ei osoitettu erikseen ja etukäteen France Télécomin eläkkeellä olevalle henkilöstölle eläkkeiden erityisestä jakotilistä maksettuihin etuuksiin. Jos poikkeuksellista maksua olisi sovellettu vuoden 1997 talousarviolaissa määrätyn kymmenellä prosentilla vuosittain korotettavaa määrää koskevan maksujärjestelmän sijasta, sen vaikutus pelkästään kyseisten etuuksien rahoitukseen vuodesta 1997 alkaen olisi itse asiassa johtanut julkisen laitoksen toiminnan lopettamiseen vuoden 2008 lopussa suunnitellun vuoden 2011 lopun sijasta, kun otetaan huomioon taulukossa 3 esitetty määrä, jota ei ole katettu vuosimaksuilla. Kummassakin tapauksessa poikkeuksellisen maksun määrä olisi käytetty loppuun 31 päivänä joulukuuta 2011.

2.2   Televiestintämarkkinoiden avaaminen ensin asteittain ja myöhemmin kokonaan

| (46) | France Télécomin virkamiesten eläkkeiden rahoitusuudistus toteutettiin samaan aikaan, kun palvelumarkkinat, joilla France Télécom toimii, avattiin kokonaan kilpailulle. Televiestintäalaa on vapautettu asteittain vuodesta 1988 alkaen kilpailusta telepäätelaitemarkkinoilla 16 päivänä toukokuuta 1988 annetun komission direktiivin 88/301/ETY (26) ja kilpailusta telepalvelumarkkinoilla 28 päivänä kesäkuuta 1990 annetun komission direktiivin 90/388/ETY (27) nojalla. Direktiivillä 90/388/ETY säädettiin vapauttamistoimenpiteistä, jotka oli pantava täytäntöön ennen 31 päivää joulukuuta 1990 tietojen välittämisen ja puhelintoiminta- ja datapalvelujen osalta yritysverkoissa ja käyttäjien suljetuissa verkoissa. Täydellisen kilpailun toteuttamista televiestintämarkkinoilla pohjustavan direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta 13 päivänä maaliskuuta 1996 annetussa komission direktiivissä 96/19/EY (28) säädettiin televiestintäalan täydellisestä vapauttamisesta 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen. |
| --- | --- |

(46)

France Télécomin virkamiesten eläkkeiden rahoitusuudistus toteutettiin samaan aikaan, kun palvelumarkkinat, joilla France Télécom toimii, avattiin kokonaan kilpailulle. Televiestintäalaa on vapautettu asteittain vuodesta 1988 alkaen kilpailusta telepäätelaitemarkkinoilla 16 päivänä toukokuuta 1988 annetun komission direktiivin 88/301/ETY (26) ja kilpailusta telepalvelumarkkinoilla 28 päivänä kesäkuuta 1990 annetun komission direktiivin 90/388/ETY (27) nojalla. Direktiivillä 90/388/ETY säädettiin vapauttamistoimenpiteistä, jotka oli pantava täytäntöön ennen 31 päivää joulukuuta 1990 tietojen välittämisen ja puhelintoiminta- ja datapalvelujen osalta yritysverkoissa ja käyttäjien suljetuissa verkoissa. Täydellisen kilpailun toteuttamista televiestintämarkkinoilla pohjustavan direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta 13 päivänä maaliskuuta 1996 annetussa komission direktiivissä 96/19/EY (28) säädettiin televiestintäalan täydellisestä vapauttamisesta 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen.

| (47) | Televiestinnän sääntelystä 26 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla lailla nro 96-659 vahvistettiin ehdot, joiden nojalla ala voitiin vapauttaa täysimääräisesti lopettamalla France Télécomin monopoli kiinteissä puhelinyhteyksissä ja datasiirrossa ja järjestämällä maksut ja yhteenliittämiset kilpailijoiden kanssa. Myös muilla aloilla, joihin ei kuitenkaan sovellettu yksinomaisia oikeuksia ja jotka olivat siis avoimia kilpailulle vuodesta 1987 alkaen, esimerkiksi matkapuhelinmarkkinoilla, France Télécomilla oli selvä johtoasema markkinaosuudellaan, joka vuosina 1997–2002 laski 53,3 prosentista 49,8 prosenttiin (29). Lain nro 96-659 nojalla France Télécomille on myös annettu yleisen taloudellisen edun mukaisia tehtäviä ja säädetty siihen liittyviä kilpailijoiden suorittamia velvoitteita koskevan rahoitusrahaston käyttöönotosta. |
| --- | --- |

(47)

Televiestinnän sääntelystä 26 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla lailla nro 96-659 vahvistettiin ehdot, joiden nojalla ala voitiin vapauttaa täysimääräisesti lopettamalla France Télécomin monopoli kiinteissä puhelinyhteyksissä ja datasiirrossa ja järjestämällä maksut ja yhteenliittämiset kilpailijoiden kanssa. Myös muilla aloilla, joihin ei kuitenkaan sovellettu yksinomaisia oikeuksia ja jotka olivat siis avoimia kilpailulle vuodesta 1987 alkaen, esimerkiksi matkapuhelinmarkkinoilla, France Télécomilla oli selvä johtoasema markkinaosuudellaan, joka vuosina 1997–2002 laski 53,3 prosentista 49,8 prosenttiin (29). Lain nro 96-659 nojalla France Télécomille on myös annettu yleisen taloudellisen edun mukaisia tehtäviä ja säädetty siihen liittyviä kilpailijoiden suorittamia velvoitteita koskevan rahoitusrahaston käyttöönotosta.

| (48) | Edellä johdanto-osan 46 ja 47 kappaleessa mainittujen säännösten mukaisesti France Télécomilla on vuodesta 1988 alkaen ollut kilpailijoita – joista jotkin ovat osittain kansainvälisten konsernien omistamia – Ranskan tavara- ja palvelumarkkinoilla. Joillakin näistä markkinoista, kuten matkapuhelinten tai kansainvälisen viestinnän markkinoilla, esiintyy valtioiden rajat ylittävää toimintaa. Tämä toiminta on lisääntynyt vuodesta 1998 alkaen vapautetuilla markkinoilla. France Télécom on lisäksi muodostanut liittoutumia ulkomaisten operaattorien kanssa, muun muassa Deutsche Telekomin ja Sprintin (Global One) kanssa vuonna 1996 ja lisännyt vuodesta 1997 alkaen kumppanuuksia ja omistusosuuksia Italiassa (Wind), Alankomaissa (Casema) tai hankkimalla matkapuhelinlisenssejä Tanskassa ja Portugalissa (30). |
| --- | --- |

(48)

Edellä johdanto-osan 46 ja 47 kappaleessa mainittujen säännösten mukaisesti France Télécomilla on vuodesta 1988 alkaen ollut kilpailijoita – joista jotkin ovat osittain kansainvälisten konsernien omistamia – Ranskan tavara- ja palvelumarkkinoilla. Joillakin näistä markkinoista, kuten matkapuhelinten tai kansainvälisen viestinnän markkinoilla, esiintyy valtioiden rajat ylittävää toimintaa. Tämä toiminta on lisääntynyt vuodesta 1998 alkaen vapautetuilla markkinoilla. France Télécom on lisäksi muodostanut liittoutumia ulkomaisten operaattorien kanssa, muun muassa Deutsche Telekomin ja Sprintin (Global One) kanssa vuonna 1996 ja lisännyt vuodesta 1997 alkaen kumppanuuksia ja omistusosuuksia Italiassa (Wind), Alankomaissa (Casema) tai hankkimalla matkapuhelinlisenssejä Tanskassa ja Portugalissa (30).

| (49) | France Télécomin eläkkeiden rahoitusuudistus toteutettiin siis samaan aikaan kuin markkinoiden vapauttaminen Euroopan unionin tasolla. Se tapahtui siis kilpailulle täysin avoimilla markkinoilla, joilla France Télécom on lisäksi muodostanut liittoutumia ja hankkinut huomattavia omistusosuuksia muissa jäsenvaltioissa. Taustalla vuoden 1996 laissa ja France Télécomin avaamisessa yksityiselle pääomalle oli itse asiassa halu edistää France Télécomin laajentumista Ranskan ulkopuolisille eurooppalaisille markkinoille, kuten käy ilmi lakiluonnoksesta käydyn keskustelun aikana annetuista lausunnoista, joissa puhutaan ”Ranskan hallituksen kansalliselle ylpeydelle, France Télécomille, asettamista tavoitteista” (31). |
| --- | --- |

(49)

France Télécomin eläkkeiden rahoitusuudistus toteutettiin siis samaan aikaan kuin markkinoiden vapauttaminen Euroopan unionin tasolla. Se tapahtui siis kilpailulle täysin avoimilla markkinoilla, joilla France Télécom on lisäksi muodostanut liittoutumia ja hankkinut huomattavia omistusosuuksia muissa jäsenvaltioissa. Taustalla vuoden 1996 laissa ja France Télécomin avaamisessa yksityiselle pääomalle oli itse asiassa halu edistää France Télécomin laajentumista Ranskan ulkopuolisille eurooppalaisille markkinoille, kuten käy ilmi lakiluonnoksesta käydyn keskustelun aikana annetuista lausunnoista, joissa puhutaan ”Ranskan hallituksen kansalliselle ylpeydelle, France Télécomille, asettamista tavoitteista” (31).

| (50) | France Télécom ilmoittaa tällä hetkellä olevansa laajakaista-internetin suurin toimittaja ja kolmanneksi suurin matkapuhelinoperaattori Euroopassa ja yksi johtavista monikansallisten yritysten televiestintäpalvelujen tarjoajista. Ranskan lisäksi France Télécomilla on huomattavaa toimintaa tytäryritystensä kautta erityisesti Espanjassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Puolassa, Slovakiassa, Belgiassa ja Itävallassa (32). |
| --- | --- |

(50)

France Télécom ilmoittaa tällä hetkellä olevansa laajakaista-internetin suurin toimittaja ja kolmanneksi suurin matkapuhelinoperaattori Euroopassa ja yksi johtavista monikansallisten yritysten televiestintäpalvelujen tarjoajista. Ranskan lisäksi France Télécomilla on huomattavaa toimintaa tytäryritystensä kautta erityisesti Espanjassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Puolassa, Slovakiassa, Belgiassa ja Itävallassa (32).

3.   MENETTELYN ALOITTAMISEEN JOHTANEET SYYT

| (51) | Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio esitti alustavan arviointinsa vuoden 1996 lailla käyttöönotetuista toimenpiteistä vertaamalla niitä vuoden 1990 lailla vahvistettuja France Télécomin pakollisia sosiaaliturvamaksuja ja veroluonteisia maksuja koskevaan viitekehykseen. Se katsoi, että kyseiset toimet näyttävät antavan valtion varojen ansiosta France Télécomille valikoivan edun, joka saattaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja olla siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(51)

Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio esitti alustavan arviointinsa vuoden 1996 lailla käyttöönotetuista toimenpiteistä vertaamalla niitä vuoden 1990 lailla vahvistettuja France Télécomin pakollisia sosiaaliturvamaksuja ja veroluonteisia maksuja koskevaan viitekehykseen. Se katsoi, että kyseiset toimet näyttävät antavan valtion varojen ansiosta France Télécomille valikoivan edun, joka saattaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja olla siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (52) | Komissio huomautti lisäksi, että mikäli nämä toimenpiteet ovat valtiontukea, siitä ei ole tehty ennen sen täytäntöönpanoa ilmoitusta komissiolle, vaikka se olisi katsottava uudeksi tueksi oikeuskäytännön mukaan. Ranskan tasavalta ei siis olisi noudattanut perussopimuksen mukaista ilmoitusvelvollisuutta, ja toimenpide olisi siksi katsottava sääntöjenvastaiseksi. |
| --- | --- |

(52)

Komissio huomautti lisäksi, että mikäli nämä toimenpiteet ovat valtiontukea, siitä ei ole tehty ennen sen täytäntöönpanoa ilmoitusta komissiolle, vaikka se olisi katsottava uudeksi tueksi oikeuskäytännön mukaan. Ranskan tasavalta ei siis olisi noudattanut perussopimuksen mukaista ilmoitusvelvollisuutta, ja toimenpide olisi siksi katsottava sääntöjenvastaiseksi.

| (53) | Komissio totesi, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella se voi tutkia tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Komissio pani myös merkille, että se oli voinut saman säännöksen nojalla todeta, että La Postelle sen virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistamiseen myönnetty tuki soveltui sisämarkkinoille (33) ja että näiden kahden tapauksen samanlaisten piirteiden vuoksi olisi asianmukaista tehdä tässä tapauksessa samanlainen analyysi. |
| --- | --- |

(53)

Komissio totesi, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella se voi tutkia tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Komissio pani myös merkille, että se oli voinut saman säännöksen nojalla todeta, että La Postelle sen virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistamiseen myönnetty tuki soveltui sisämarkkinoille (33) ja että näiden kahden tapauksen samanlaisten piirteiden vuoksi olisi asianmukaista tehdä tässä tapauksessa samanlainen analyysi.

| (54) | Alustavassa tutkimuksessaan tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ja huolimatta samankaltaisuudesta La Posten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistamisen kanssa komissio esitti Ranskan tasavallalle seuraavat epäilyt:






  a) | ensinnäkin komissio korosti, että sillä ei ollut yksityiskohtaisia tietoja, jotka osoittaisivat, että France Télécomin suorittamat maksuosuudet vastaisivat Ranskassa televiestintäalalla yleisen lainsäädännön mukaisesti toimivien yksityisten yritysten osuuksia, mutta se huomautti, että France Télécomiin vuodesta 1997 alkaen sovelletun muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksuosuuden perusteella ei voitu taata tasapuolisia toimintaedellytyksiä sen kilpailijoiden kanssa. Tämä johtuu siitä, että France Télécomiin sovellettu osuus kattaa vain maksut, jotka vastaavat yleisen työlainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien työntekijöiden ja valtion virkamiesten yhteisiä riskejä, ja siten sen ulkopuolelle jäävät maksut, jotka vastaavat muita kuin yhteisiä riskejä, esimerkiksi työttömyys tai työntekijöiden palkkojen maksamatta jääminen yrityksen selvitystilan tai konkurssin vuoksi; |
| --- | --- | --- |

(54)

Alustavassa tutkimuksessaan tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ja huolimatta samankaltaisuudesta La Posten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistamisen kanssa komissio esitti Ranskan tasavallalle seuraavat epäilyt:

a)

ensinnäkin komissio korosti, että sillä ei ollut yksityiskohtaisia tietoja, jotka osoittaisivat, että France Télécomin suorittamat maksuosuudet vastaisivat Ranskassa televiestintäalalla yleisen lainsäädännön mukaisesti toimivien yksityisten yritysten osuuksia, mutta se huomautti, että France Télécomiin vuodesta 1997 alkaen sovelletun muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksuosuuden perusteella ei voitu taata tasapuolisia toimintaedellytyksiä sen kilpailijoiden kanssa. Tämä johtuu siitä, että France Télécomiin sovellettu osuus kattaa vain maksut, jotka vastaavat yleisen työlainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien työntekijöiden ja valtion virkamiesten yhteisiä riskejä, ja siten sen ulkopuolelle jäävät maksut, jotka vastaavat muita kuin yhteisiä riskejä, esimerkiksi työttömyys tai työntekijöiden palkkojen maksamatta jääminen yrityksen selvitystilan tai konkurssin vuoksi;

| b) | toiseksi komissiolla ei ollut riittäviä tietoja eläkekustannusten vähentämisen vaikutuksesta kilpailuun, jotta se voisi arvioida, ovatko myönteiset vaikutukset lopulta kielteisiä suurempia. Komission piti siksi kuitenkin ottaa huomioon lisäksi se, että France Télécom ei ollut vielä kokonaan maksanut takaisin sääntöjenvastaisia ja sisämarkkinoille soveltumattomia tukia Ranskan France Télécomille myöntämästä valtiontuesta 2 päivänä elokuuta 2004 tehdyn komission päätöksen (jäljempänä ’päätös elinkeinoveron soveltamisesta France Télécomiin’) (34) mukaisesti. Ranska ei ollut noudattanut päätöksen määräaikaa, kuten Euroopan unionin tuomioistuin totesi (35). |
| --- | --- |

b)

toiseksi komissiolla ei ollut riittäviä tietoja eläkekustannusten vähentämisen vaikutuksesta kilpailuun, jotta se voisi arvioida, ovatko myönteiset vaikutukset lopulta kielteisiä suurempia. Komission piti siksi kuitenkin ottaa huomioon lisäksi se, että France Télécom ei ollut vielä kokonaan maksanut takaisin sääntöjenvastaisia ja sisämarkkinoille soveltumattomia tukia Ranskan France Télécomille myöntämästä valtiontuesta 2 päivänä elokuuta 2004 tehdyn komission päätöksen (jäljempänä ’päätös elinkeinoveron soveltamisesta France Télécomiin’) (34) mukaisesti. Ranska ei ollut noudattanut päätöksen määräaikaa, kuten Euroopan unionin tuomioistuin totesi (35).

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (55) | Asianomaisten huomautuksista esitetään yhteenveto 4.1–4.3 kohdassa. |
| --- | --- |

(55)

Asianomaisten huomautuksista esitetään yhteenveto 4.1–4.3 kohdassa.

4.1   France Télécom

| (56) | France Télécom katsoo huomautuksissaan, joiden se katsoi täydentävän Ranskan tasavallan esittämiä huomautuksia, että sillä oli jatkuvasti ongelmia liiallisesta henkilöstöstä, mikä johtui sen aiemmasta hallinnollisesta asemasta, ja että sillä ei kyseessä olevan henkilöstön osalta ole samanlaista joustavaa työvoimaa kuin sen kilpailijoilla. France Télécomin on siksi toteutettava erittäin huomattavia, 180 miljoonan euron arvoisia koulutustoimia, joiden osuus on 4,5 prosenttia suhteessa palkkoihin verrattuna 2,9 prosenttiin ranskalaisten yritysten keskiarvosta. France Télécom viittaa myös siihen, että sen palkat ovat noin [...] prosenttia korkeampia korotuksia ja palkkioita huomioon ottamatta. Koska France Télécom ei myöskään ole voinut panna täytäntöön sosiaalisia turvajärjestelmiä, se on rahoittanut virkamiesten työsopimuksen päättymiseen liittyviä tukijärjestelmiä, esimerkiksi uran lopuksi pidettävää lomaa, yli 8 miljardilla eurolla vuosina 1996–2006. |
| --- | --- |

(56)

France Télécom katsoo huomautuksissaan, joiden se katsoi täydentävän Ranskan tasavallan esittämiä huomautuksia, että sillä oli jatkuvasti ongelmia liiallisesta henkilöstöstä, mikä johtui sen aiemmasta hallinnollisesta asemasta, ja että sillä ei kyseessä olevan henkilöstön osalta ole samanlaista joustavaa työvoimaa kuin sen kilpailijoilla. France Télécomin on siksi toteutettava erittäin huomattavia, 180 miljoonan euron arvoisia koulutustoimia, joiden osuus on 4,5 prosenttia suhteessa palkkoihin verrattuna 2,9 prosenttiin ranskalaisten yritysten keskiarvosta. France Télécom viittaa myös siihen, että sen palkat ovat noin [...] prosenttia korkeampia korotuksia ja palkkioita huomioon ottamatta. Koska France Télécom ei myöskään ole voinut panna täytäntöön sosiaalisia turvajärjestelmiä, se on rahoittanut virkamiesten työsopimuksen päättymiseen liittyviä tukijärjestelmiä, esimerkiksi uran lopuksi pidettävää lomaa, yli 8 miljardilla eurolla vuosina 1996–2006.

| (57) | Toiseksi France Télécom katsoo, että vuosien 1990–1996 eläkekustannukset olivat epätavallisia ja saivat sen rakenteellisesti epäedulliseen tilanteeseen yksityisiin kilpailijoihinsa verrattuna asiassa Combus annetun tuomion (36) mukaisesti, koska kyseisten kustannusten tavallisuuden tai epätavallisuuden arvioimiseksi käytetty viitekehys oli kilpailijoihin sovellettava yleisen lainsäädännön mukainen järjestelmä. Unionin yleinen tuomioistuin on sen mukaan vahvistanut asiassa Combus antamassaan tuomiossa esitetyt periaatteet asiassa Hotel Cipriani antamassaan tuomiossa (37). France Télécom kiistää, että yhden operaattorin, kuten sen itsensä, tilanne vuoden 1996 lailla käyttöönotettua uudistusta ennen ja sen jälkeen on asianmukainen vertailukehys taloudellisen edun saamisen arvioimiseksi oikeuskäytännön mukaisesti. Joka tapauksessa, jos France Télécomille olisi muodostettava viitekehys tilanteesta ennen vuoden 1996 uudistusta ja sen jälkeen, toimenpidettä ei olisi pitänyt katsoa valikoivaksi, koska sitä olisi sovellettu yhtenäisesti kyseisen kehyksen puitteissa. |
| --- | --- |

(57)

Toiseksi France Télécom katsoo, että vuosien 1990–1996 eläkekustannukset olivat epätavallisia ja saivat sen rakenteellisesti epäedulliseen tilanteeseen yksityisiin kilpailijoihinsa verrattuna asiassa Combus annetun tuomion (36) mukaisesti, koska kyseisten kustannusten tavallisuuden tai epätavallisuuden arvioimiseksi käytetty viitekehys oli kilpailijoihin sovellettava yleisen lainsäädännön mukainen järjestelmä. Unionin yleinen tuomioistuin on sen mukaan vahvistanut asiassa Combus antamassaan tuomiossa esitetyt periaatteet asiassa Hotel Cipriani antamassaan tuomiossa (37). France Télécom kiistää, että yhden operaattorin, kuten sen itsensä, tilanne vuoden 1996 lailla käyttöönotettua uudistusta ennen ja sen jälkeen on asianmukainen vertailukehys taloudellisen edun saamisen arvioimiseksi oikeuskäytännön mukaisesti. Joka tapauksessa, jos France Télécomille olisi muodostettava viitekehys tilanteesta ennen vuoden 1996 uudistusta ja sen jälkeen, toimenpidettä ei olisi pitänyt katsoa valikoivaksi, koska sitä olisi sovellettu yhtenäisesti kyseisen kehyksen puitteissa.

| (58) | Siksi kyseiset toimenpiteet eivät joko ole perussopimuksessa tarkoitettua valtiontukea, koska ne vapauttavat France Télécomin epätavallisesta rakenteellisesta haitasta, tai niitä ei voida katsoa valikoivaksi eduksi, joka olisi valtiontukea. |
| --- | --- |

(58)

Siksi kyseiset toimenpiteet eivät joko ole perussopimuksessa tarkoitettua valtiontukea, koska ne vapauttavat France Télécomin epätavallisesta rakenteellisesta haitasta, tai niitä ei voida katsoa valikoivaksi eduksi, joka olisi valtiontukea.

| (59) | Lisäksi France Télécom katsoo, että jos kyseessä olisi valtiontuki, se soveltuisi sisämarkkinoille komission La Posten eläkejärjestelyistä tekemän päätöksen (jäljempänä ’La Poste -päätös’) (38) mukaisesti. Siksi sen erityinen järjestelmä, jossa se maksaa ainoastaan yhteisten riskien perusteella lasketun maksuosuuden, ei tarkoita, että France Télécom olisi ollut vuodesta 1996 alkaen edullisessa asemassa kilpailijoihinsa nähden: palvelukseensa ottamien virkamiesten asemaan liittyvien rakenteellisten haittojen lisäksi France Télécomin piti maksaa vuoden 1996 uudistukseen liittyvä huomattava kustannus, jonka soveltuvuutta sisämarkkinoille on analysoitava ja jonka määrä, 5,7 miljardia euroa, on huomattavasti enemmän kuin määrä, joka France Télécomin olisi pitänyt maksaa, jos sen maksuun olisi sovellettu muita kuin yhteisiä riskejä. |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi France Télécom katsoo, että jos kyseessä olisi valtiontuki, se soveltuisi sisämarkkinoille komission La Posten eläkejärjestelyistä tekemän päätöksen (jäljempänä ’La Poste -päätös’) (38) mukaisesti. Siksi sen erityinen järjestelmä, jossa se maksaa ainoastaan yhteisten riskien perusteella lasketun maksuosuuden, ei tarkoita, että France Télécom olisi ollut vuodesta 1996 alkaen edullisessa asemassa kilpailijoihinsa nähden: palvelukseensa ottamien virkamiesten asemaan liittyvien rakenteellisten haittojen lisäksi France Télécomin piti maksaa vuoden 1996 uudistukseen liittyvä huomattava kustannus, jonka soveltuvuutta sisämarkkinoille on analysoitava ja jonka määrä, 5,7 miljardia euroa, on huomattavasti enemmän kuin määrä, joka France Télécomin olisi pitänyt maksaa, jos sen maksuun olisi sovellettu muita kuin yhteisiä riskejä.

| (60) | France Télécom katsoo, että La Poste -päätöksessään (39) komissio myönsi, että poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun määrä (2 miljardia euroa) korvaa ilmoituksen jälkeen mutta ennen komission päätöstä voimaantulleen uudistuksen puitteissa muita kuin yhteisiä riskejä vastaavat maksut kiinteämääräisen maksun määrän loppumiseen asti. France Télécomin mukaan millään ei voida perustella komission poikkeamista tästä periaatteesta, koska vuoden 1996 lakiluonnoksesta käytyjen keskustelujen aikana annettujen poliittisten julistusten perusteella ei voida katsoa, että lainsäätäjä olisi vahvistanut France Télécomin kiinteämääräisen maksun määrän siten, että tilanne pysyisi muuttumattomana kymmenen vuoden ajan. |
| --- | --- |

(60)

France Télécom katsoo, että La Poste -päätöksessään (39) komissio myönsi, että poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun määrä (2 miljardia euroa) korvaa ilmoituksen jälkeen mutta ennen komission päätöstä voimaantulleen uudistuksen puitteissa muita kuin yhteisiä riskejä vastaavat maksut kiinteämääräisen maksun määrän loppumiseen asti. France Télécomin mukaan millään ei voida perustella komission poikkeamista tästä periaatteesta, koska vuoden 1996 lakiluonnoksesta käytyjen keskustelujen aikana annettujen poliittisten julistusten perusteella ei voida katsoa, että lainsäätäjä olisi vahvistanut France Télécomin kiinteämääräisen maksun määrän siten, että tilanne pysyisi muuttumattomana kymmenen vuoden ajan.

| (61) | Lisäksi vuonna 1996 saatavilla olleet luvut olisivat ristiriidassa sen näkemyksen kanssa, jonka mukaan tuolloin olisi arvioitu 5,7 miljardin euron määrän vastaavan täsmällisesti vuoden 1996 lain soveltamisesta valtiolle kymmenen vuoden aikana johtuvia lisäkustannuksia ja korvaavan vuosi vuoden jälkeen yrityksen maksamat vähäisemmät vuosikustannukset, vaikka olisi otettu huomioon korvauskustannukset niiden eläkejärjestelmien välillä, joista France Télécom oli vapautettu vuonna 1996 (40). Poikkeuksellisen maksun määrän tarkoituksena oli korvata uudistus yleisesti Ranskan valtiolle. Se olisi siis otettava ehdottomasti huomioon analysoitaessa kilpailun tasapuolisuutta vuonna 1997 tapahtuneen voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

(61)

Lisäksi vuonna 1996 saatavilla olleet luvut olisivat ristiriidassa sen näkemyksen kanssa, jonka mukaan tuolloin olisi arvioitu 5,7 miljardin euron määrän vastaavan täsmällisesti vuoden 1996 lain soveltamisesta valtiolle kymmenen vuoden aikana johtuvia lisäkustannuksia ja korvaavan vuosi vuoden jälkeen yrityksen maksamat vähäisemmät vuosikustannukset, vaikka olisi otettu huomioon korvauskustannukset niiden eläkejärjestelmien välillä, joista France Télécom oli vapautettu vuonna 1996 (40). Poikkeuksellisen maksun määrän tarkoituksena oli korvata uudistus yleisesti Ranskan valtiolle. Se olisi siis otettava ehdottomasti huomioon analysoitaessa kilpailun tasapuolisuutta vuonna 1997 tapahtuneen voimaantulon jälkeen.

| (62) | Lopuksi France Télécom katsoo, että koska se olisi ilman vuoden 1996 uudistusta joutunut huomattavan epäedulliseen kilpailuasemaan markkinoilla, joiden vapauttaminen oli unionin tavoite, ja koska Ranskan viranomaiset ovat siitä alkaen noudattaneet täysimääräisesti päätöstä elinkeinoveron soveltamisesta France Télécomiin (41), toimenpiteellä ei ole kielteisiä vaikutuksia kilpailuun. |
| --- | --- |

(62)

Lopuksi France Télécom katsoo, että koska se olisi ilman vuoden 1996 uudistusta joutunut huomattavan epäedulliseen kilpailuasemaan markkinoilla, joiden vapauttaminen oli unionin tavoite, ja koska Ranskan viranomaiset ovat siitä alkaen noudattaneet täysimääräisesti päätöstä elinkeinoveron soveltamisesta France Télécomiin (41), toimenpiteellä ei ole kielteisiä vaikutuksia kilpailuun.

4.2   Kantelijat

| (63) | Kantelijat ovat samaa mieltä menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitetystä arviosta, jonka mukaan toimenpiteessä on kyse perussopimuksessa tarkoitetusta valtiontuesta, koska France Télécomin maksettavia eläkekustannuksia on vähennetty vuoden 1996 lailla. Kyseisessä päätöksessä käytettyjä perusteluja ei kantelijoiden mielestä ole valitettavasti esitetty määrällisesti, mutta niiden mukaan tuen määrä olisi 12,3 miljardia euroa eikä missään tapauksessa alle 9,9 miljardia euroa (42). Kantelijat katsovat, että toimenpiteen, eli tavallisesti yrityksen talousarvioon kohdistuvien sosiaaliturvamaksujen vähentämisen, vaikutukset eikä sen tavoite, eli oletetun haitan korvaaminen, määrittävät, onko kyse valtiontuesta. France Télécomille ei myöskään koidu haittaa virkamiesten palvelukseen ottamisesta, koska yritys maksaa työttömyysmaksuja ja palkansaajakustannuksia 13 prosenttia kilpailijoitaan vähemmän ja sen henkilöstö on vakaata ja joustavaa, koska palkansaajien määrä vähenee varhaiseläkkeelle jäämisen ja julkishallintoon siirtymisen takia. |
| --- | --- |

(63)

Kantelijat ovat samaa mieltä menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitetystä arviosta, jonka mukaan toimenpiteessä on kyse perussopimuksessa tarkoitetusta valtiontuesta, koska France Télécomin maksettavia eläkekustannuksia on vähennetty vuoden 1996 lailla. Kyseisessä päätöksessä käytettyjä perusteluja ei kantelijoiden mielestä ole valitettavasti esitetty määrällisesti, mutta niiden mukaan tuen määrä olisi 12,3 miljardia euroa eikä missään tapauksessa alle 9,9 miljardia euroa (42). Kantelijat katsovat, että toimenpiteen, eli tavallisesti yrityksen talousarvioon kohdistuvien sosiaaliturvamaksujen vähentämisen, vaikutukset eikä sen tavoite, eli oletetun haitan korvaaminen, määrittävät, onko kyse valtiontuesta. France Télécomille ei myöskään koidu haittaa virkamiesten palvelukseen ottamisesta, koska yritys maksaa työttömyysmaksuja ja palkansaajakustannuksia 13 prosenttia kilpailijoitaan vähemmän ja sen henkilöstö on vakaata ja joustavaa, koska palkansaajien määrä vähenee varhaiseläkkeelle jäämisen ja julkishallintoon siirtymisen takia.

| (64) | Kantelijoiden mukaan tällainen valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. France Télécomille koituva huomattava kilpailuetu oli lisäksi erityisen vahingollista, koska kustannusten vähentäminen ei ollut välttämätöntä sen rahoitusrakenteen turvaamiseksi: sen ansiosta, että France Télécomilta poistettiin vuonna 1996 eläkevelka, jonka diskontattu arvo oli 9,9 miljardia euroa, eikä sillä enää ollut kyseistä kustannusta taseessaan tai sen liitteessä, se pystyi kasvattamaan velkaansa sen jälkeen huomattavasti, sillä vuosina 1997–2007 sen keskimääräinen nettorahoitusvelka oli 44 miljardia euroa. Lisäksi tuki, jolla France Télécom vapautettiin monopoliasemasta johtuvista eläkekustannuksista, on mahdollistanut yrityksen laajentumisen kansainvälisesti ja vahvistanut sen asemaa Ranskassa, jossa se on hyötynyt huomattavista monopoliaseman eduista, joista johtuvien kustannusten maksaminen olisi vain oikeudenmukaista. |
| --- | --- |

(64)

Kantelijoiden mukaan tällainen valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. France Télécomille koituva huomattava kilpailuetu oli lisäksi erityisen vahingollista, koska kustannusten vähentäminen ei ollut välttämätöntä sen rahoitusrakenteen turvaamiseksi: sen ansiosta, että France Télécomilta poistettiin vuonna 1996 eläkevelka, jonka diskontattu arvo oli 9,9 miljardia euroa, eikä sillä enää ollut kyseistä kustannusta taseessaan tai sen liitteessä, se pystyi kasvattamaan velkaansa sen jälkeen huomattavasti, sillä vuosina 1997–2007 sen keskimääräinen nettorahoitusvelka oli 44 miljardia euroa. Lisäksi tuki, jolla France Télécom vapautettiin monopoliasemasta johtuvista eläkekustannuksista, on mahdollistanut yrityksen laajentumisen kansainvälisesti ja vahvistanut sen asemaa Ranskassa, jossa se on hyötynyt huomattavista monopoliaseman eduista, joista johtuvien kustannusten maksaminen olisi vain oikeudenmukaista.

| (65) | Lisäksi aiemmat sääntöjenvastaiset ja sisämarkkinoille soveltumattomat tuet, joita ei ole maksettu takaisin, estävät kyseisen toimintatuen julistamisen sisämarkkinoille soveltuvaksi tukien yhteenlasketun vaikutuksen takia. Lopuksi, vuoden 1996 uudistuksesta puuttuvat tasapuoliset kilpailuedellytykset, koska sen nojalla ei makseta maksuja, jotka vastaavat työttömyysriskiä ja riskiä palkkojen maksamatta jäämisestä yrityksen konkurssitilanteessa, eikä uudistus siksi ole yhdenmukainen perussopimuksen sääntöjen kanssa. Riippumattoman asiantuntijan on kuitenkin laskettava France Télécomin eläkevelka ja Ranskan on sitouduttava takaamaan järjestelmän rahoituksen tasapuolisuus erityisesti säätämällä työnantajamaksun ja 5,7 miljardin euron korvauksen mukautusmekanismeista, mikäli kustannukset vaihtelevat. |
| --- | --- |

(65)

Lisäksi aiemmat sääntöjenvastaiset ja sisämarkkinoille soveltumattomat tuet, joita ei ole maksettu takaisin, estävät kyseisen toimintatuen julistamisen sisämarkkinoille soveltuvaksi tukien yhteenlasketun vaikutuksen takia. Lopuksi, vuoden 1996 uudistuksesta puuttuvat tasapuoliset kilpailuedellytykset, koska sen nojalla ei makseta maksuja, jotka vastaavat työttömyysriskiä ja riskiä palkkojen maksamatta jäämisestä yrityksen konkurssitilanteessa, eikä uudistus siksi ole yhdenmukainen perussopimuksen sääntöjen kanssa. Riippumattoman asiantuntijan on kuitenkin laskettava France Télécomin eläkevelka ja Ranskan on sitouduttava takaamaan järjestelmän rahoituksen tasapuolisuus erityisesti säätämällä työnantajamaksun ja 5,7 miljardin euron korvauksen mukautusmekanismeista, mikäli kustannukset vaihtelevat.

4.3   Teleoperaattori

| (66) | Teleoperaattori on samaa mieltä menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitetystä alustavasta analyysista ja tukee sitä. Analyysissa määritettiin vuoden 1996 lailla käyttöönotetut muutokset uudeksi ja sääntöjenvastaiseksi valtiontueksi, koska sillä pyritään korvaamaan valtion vastuulla käytännössä olevat eläkemaksut France Télécomin muista maksuvelvoitteista vapauttavilla vuosimaksuilla, joista on vähennetty virkamiesasemassa olevien työntekijöiden maksamat maksut. Samaa määritelmää sovellettaisiin kyseisen operaattorin mukaan myös yksityisoikeudellisten työntekijöiden muita kuin yhteisiä riskejä vastaaviin sosiaaliturvamaksuihin, jotka France Télécomin kilpailijat maksavat mutta joita France Télécom ei ole maksanut vuoden 1996 jälkeen virkamieshenkilöstöstään eikä yhteisen työlainsäädännön mukaisesta henkilöstöstään. Sitä paitsi, toisin kuin La Poste -päätöksen (43) kohteena olevassa asiassa France Télécomin työnantajamaksun laskenta ei ole kattanut eikä kata edelleenkään kyseisiä maksuja, minkä vuoksi tukea ei voisi julistaa soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(66)

Teleoperaattori on samaa mieltä menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitetystä alustavasta analyysista ja tukee sitä. Analyysissa määritettiin vuoden 1996 lailla käyttöönotetut muutokset uudeksi ja sääntöjenvastaiseksi valtiontueksi, koska sillä pyritään korvaamaan valtion vastuulla käytännössä olevat eläkemaksut France Télécomin muista maksuvelvoitteista vapauttavilla vuosimaksuilla, joista on vähennetty virkamiesasemassa olevien työntekijöiden maksamat maksut. Samaa määritelmää sovellettaisiin kyseisen operaattorin mukaan myös yksityisoikeudellisten työntekijöiden muita kuin yhteisiä riskejä vastaaviin sosiaaliturvamaksuihin, jotka France Télécomin kilpailijat maksavat mutta joita France Télécom ei ole maksanut vuoden 1996 jälkeen virkamieshenkilöstöstään eikä yhteisen työlainsäädännön mukaisesta henkilöstöstään. Sitä paitsi, toisin kuin La Poste -päätöksen (43) kohteena olevassa asiassa France Télécomin työnantajamaksun laskenta ei ole kattanut eikä kata edelleenkään kyseisiä maksuja, minkä vuoksi tukea ei voisi julistaa soveltuvaksi.

| (67) | Operaattori katsoo sen tuen osalta, joka perustuu siihen, ettei myönnettyjä eläkkeitä tarvitse maksaa takaisin valtiolle, että komission pitäisi päinvastoin todeta se sisämarkkinoille soveltumattomaksi La Poste -päätöksessä tekemänsä kilpailuvaikutusten analyysin perusteella. Tämän analyysin pitäisi perustua vuoden 1996 jälkeisiin tapahtumiin eikä La Poste -päätöksen tavoin tulevaisuuden olettamuksiin. |
| --- | --- |

(67)

Operaattori katsoo sen tuen osalta, joka perustuu siihen, ettei myönnettyjä eläkkeitä tarvitse maksaa takaisin valtiolle, että komission pitäisi päinvastoin todeta se sisämarkkinoille soveltumattomaksi La Poste -päätöksessä tekemänsä kilpailuvaikutusten analyysin perusteella. Tämän analyysin pitäisi perustua vuoden 1996 jälkeisiin tapahtumiin eikä La Poste -päätöksen tavoin tulevaisuuden olettamuksiin.

| (68) | Kyseisen operaattorin mukaan France Télécomilla on määräävää markkina-asemaa vastaava valta-asema useilla markkinoilla, joilla se toimii. Siihen sovelletaan siksi ennakkosääntelyvelvoitteita nopean ja erittäin nopean internetin tukkumarkkinoilla ja kiinteiden puhelujen aloitus- ja lopetusmarkkinoilla. Komissio on lisäksi EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan mukaisesta menettelystä asiassa COMP-38.233 16 päivänä heinäkuuta 2003 tekemässään päätöksessä havainnut SEUT-sopimuksen 102 artiklan rikkomisen ja rankaissut siitä France Télécomia Wanadoo-tytäryrityksen kautta (44). Koska yrityksen talous on hyvässä kunnossa, se on voinut saamiensa tukien avulla rahoittaa kansainvälistä laajentumistaan, muun muassa hankkimalla Orangen, Retévisionin ja AMENAn. |
| --- | --- |

(68)

Kyseisen operaattorin mukaan France Télécomilla on määräävää markkina-asemaa vastaava valta-asema useilla markkinoilla, joilla se toimii. Siihen sovelletaan siksi ennakkosääntelyvelvoitteita nopean ja erittäin nopean internetin tukkumarkkinoilla ja kiinteiden puhelujen aloitus- ja lopetusmarkkinoilla. Komissio on lisäksi EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan mukaisesta menettelystä asiassa COMP-38.233 16 päivänä heinäkuuta 2003 tekemässään päätöksessä havainnut SEUT-sopimuksen 102 artiklan rikkomisen ja rankaissut siitä France Télécomia Wanadoo-tytäryrityksen kautta (44). Koska yrityksen talous on hyvässä kunnossa, se on voinut saamiensa tukien avulla rahoittaa kansainvälistä laajentumistaan, muun muassa hankkimalla Orangen, Retévisionin ja AMENAn.

| (69) | Lopuksi operaattori pyytää komissiota määrittämään täsmällisesti kyseisen tuen määrät ja Deggendorf-oikeuskäytännön (45) mukaisesti kieltäytymään toteamasta, että kyseiset toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille, koska aiempia sääntöjenvastaisia tukia ei ole maksettu takaisin. |
| --- | --- |

(69)

Lopuksi operaattori pyytää komissiota määrittämään täsmällisesti kyseisen tuen määrät ja Deggendorf-oikeuskäytännön (45) mukaisesti kieltäytymään toteamasta, että kyseiset toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille, koska aiempia sääntöjenvastaisia tukia ei ole maksettu takaisin.

5.   RANSKAN TASAVALLAN HUOMAUTUKSET

| (70) | Ranskan tasavalta katsoo, että France Télécomin palveluksessa olevien Ranskan valtion virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyihin vuonna 1996 tehdyt muutokset eivät ole miltään osin valtiontukea. Joka tapauksessa vuoden 1996 uudistus soveltuisi sisämarkkinoille erityisesti komission La Poste -päätöksessään (46) noudattamien perustelujen mukaisesti. |
| --- | --- |

(70)

Ranskan tasavalta katsoo, että France Télécomin palveluksessa olevien Ranskan valtion virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyihin vuonna 1996 tehdyt muutokset eivät ole miltään osin valtiontukea. Joka tapauksessa vuoden 1996 uudistus soveltuisi sisämarkkinoille erityisesti komission La Poste -päätöksessään (46) noudattamien perustelujen mukaisesti.

5.1   Valtiontuen olemassaolo

| (71) | Ranskan tasavallan mukaan vuoden 1990 laki sai France Télécomin epätavalliseen tilanteeseen, joka poikkeaa yleisestä lainsäädännöstä, jossa säädetään sen osalta, että yritykset maksavat muista maksuvelvoitteista vapauttavan työnantajamaksun, joka suhteutetaan koko palkkasummaan ja joka ei liity maksettavien eläkkeiden tasoon. France Télécomin vastuulla olevat kustannukset olisivat siis epätavallisia, koska kyseistä henkilöstöä koskevan järjestelmän rahoitusvaje oli varma ja koska siitä oli todennäköisesti tulossa kestämätön työssä olevien virkamiesten määrän väistämättömän vähenemisen ja eläkkeellä olevien virkamiesten määrän vastaavan kasvun vuoksi. |
| --- | --- |

(71)

Ranskan tasavallan mukaan vuoden 1990 laki sai France Télécomin epätavalliseen tilanteeseen, joka poikkeaa yleisestä lainsäädännöstä, jossa säädetään sen osalta, että yritykset maksavat muista maksuvelvoitteista vapauttavan työnantajamaksun, joka suhteutetaan koko palkkasummaan ja joka ei liity maksettavien eläkkeiden tasoon. France Télécomin vastuulla olevat kustannukset olisivat siis epätavallisia, koska kyseistä henkilöstöä koskevan järjestelmän rahoitusvaje oli varma ja koska siitä oli todennäköisesti tulossa kestämätön työssä olevien virkamiesten määrän väistämättömän vähenemisen ja eläkkeellä olevien virkamiesten määrän vastaavan kasvun vuoksi.

| (72) | Vuoden 1996 uudistuksella eläkkeiden rahoittamista olisi mukautettu yleiseen lainsäädäntöön saattamatta sen vuoksi yritystä suotuisampaan kilpailutilanteeseen, koska France Télécomin maksu lasketaan vuosittain siten, että sen pakolliset sosiaaliturvamaksut ja veroluonteiset maksut mukautetaan televiestintäalan kilpailijoiden vastaavien maksujen tasoon. Olisi siis perusteltua, että laskettaessa sellaista maksuosuutta, jonka avulla varmistetaan tasapuoliset kilpailuedellytykset, ei oteta huomioon yksityisoikeudellisten työntekijöiden ja virkamiesten muita kuin yhteisiä riskejä vastaavia maksuja, sillä virkamiesten asema sulkee pois muun muassa työttömyysriskin lukuun ottamatta erottamista ja viraltapanoa koskevia poikkeustapauksia. |
| --- | --- |

(72)

Vuoden 1996 uudistuksella eläkkeiden rahoittamista olisi mukautettu yleiseen lainsäädäntöön saattamatta sen vuoksi yritystä suotuisampaan kilpailutilanteeseen, koska France Télécomin maksu lasketaan vuosittain siten, että sen pakolliset sosiaaliturvamaksut ja veroluonteiset maksut mukautetaan televiestintäalan kilpailijoiden vastaavien maksujen tasoon. Olisi siis perusteltua, että laskettaessa sellaista maksuosuutta, jonka avulla varmistetaan tasapuoliset kilpailuedellytykset, ei oteta huomioon yksityisoikeudellisten työntekijöiden ja virkamiesten muita kuin yhteisiä riskejä vastaavia maksuja, sillä virkamiesten asema sulkee pois muun muassa työttömyysriskin lukuun ottamatta erottamista ja viraltapanoa koskevia poikkeustapauksia.

| (73) | Ranskan tasavalta katsoo, että viitekehykseksi on otettava yrityksen kilpailijoiden tilanne Ranskassa, jotta voidaan määrittää, ovatko France Télécomin kustannukset tavallisia vai epätavallisia. Koska France Télécomille vuoden 1990 lailla säädetyt kustannukset olivat kohtuuttomia, yleisestä lainsäädännöstä poikkeavia, epätasa-arvoisia ja kestämättömiä, niiden poistamisella ja mukauttamisella kilpailijoiden tilanteeseen vuoden 1996 uudistuksen nojalla on vain saatu aikaan tavalliset kilpailuedellytykset. France Télécomille ei ole myöskään maksettu korvauksia kyseisessä järjestelmässä siihen kohdistuneista haitoista, vaikka, kuten sen huomautuksissa korostetaan, se kärsii edelleen rakenteellisista haitoista, liiallisista kustannuksista ja jäykkyydestä, jotka johtuvat sen palveluksessa oleviin virkamiehiin sovellettavista henkilöstösäännöistä ja liittyvät työsopimuksen päättämisen tai valtionhallintoon palaamisen yhteydessä sovellettaviin taloudellisiin tukivälineisiin, ammattikoulutukseen tai suurempiin palkkakustannuksiin. Uudistuksesta johtuvalla nykyisellä järjestelmällä ei siksi anneta France Télécomille mitään etua, eikä siinä ole miltään osin kyse perussopimuksessa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(73)

Ranskan tasavalta katsoo, että viitekehykseksi on otettava yrityksen kilpailijoiden tilanne Ranskassa, jotta voidaan määrittää, ovatko France Télécomin kustannukset tavallisia vai epätavallisia. Koska France Télécomille vuoden 1990 lailla säädetyt kustannukset olivat kohtuuttomia, yleisestä lainsäädännöstä poikkeavia, epätasa-arvoisia ja kestämättömiä, niiden poistamisella ja mukauttamisella kilpailijoiden tilanteeseen vuoden 1996 uudistuksen nojalla on vain saatu aikaan tavalliset kilpailuedellytykset. France Télécomille ei ole myöskään maksettu korvauksia kyseisessä järjestelmässä siihen kohdistuneista haitoista, vaikka, kuten sen huomautuksissa korostetaan, se kärsii edelleen rakenteellisista haitoista, liiallisista kustannuksista ja jäykkyydestä, jotka johtuvat sen palveluksessa oleviin virkamiehiin sovellettavista henkilöstösäännöistä ja liittyvät työsopimuksen päättämisen tai valtionhallintoon palaamisen yhteydessä sovellettaviin taloudellisiin tukivälineisiin, ammattikoulutukseen tai suurempiin palkkakustannuksiin. Uudistuksesta johtuvalla nykyisellä järjestelmällä ei siksi anneta France Télécomille mitään etua, eikä siinä ole miltään osin kyse perussopimuksessa tarkoitetusta valtiontuesta.

| (74) | Tämä tulkinta perustuu unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä omaksuttuihin yleisiin periaatteisiin, joiden mukaan valtiontukea ovat vain toimet, joilla vähennetään yrityksen talousarvioon tavallisesti kohdistuvia kustannuksia, ja siksi laki, jonka nojalla voidaan välttää tilannetta, jossa yrityksen talousarvioon kohdistuu kustannuksia, joita ei tavallisessa tilanteessa olisi ollut, ei ole valtiontukea (47). Siitä olisi kyse toimenpiteissä, joilla vapautetaan julkisen sektorin kilpailija rakenteellisesta haitasta sen yksityisiin kilpailijoihin verrattuna (48). Tämä tulkinta vastaisi myös komission käytäntöä (49). |
| --- | --- |

(74)

Tämä tulkinta perustuu unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä omaksuttuihin yleisiin periaatteisiin, joiden mukaan valtiontukea ovat vain toimet, joilla vähennetään yrityksen talousarvioon tavallisesti kohdistuvia kustannuksia, ja siksi laki, jonka nojalla voidaan välttää tilannetta, jossa yrityksen talousarvioon kohdistuu kustannuksia, joita ei tavallisessa tilanteessa olisi ollut, ei ole valtiontukea (47). Siitä olisi kyse toimenpiteissä, joilla vapautetaan julkisen sektorin kilpailija rakenteellisesta haitasta sen yksityisiin kilpailijoihin verrattuna (48). Tämä tulkinta vastaisi myös komission käytäntöä (49).

| (75) | Lopuksi Ranskan tasavalta katsoo yleisemmin, että nykyiseen menettelyyn ei ole asianmukaista sisällyttää korvausta ja liiallista korvausta koskevia mekanismeja, joiden puitteissa France Télécom maksoi kustannuksia vuosina 1991–1996 (katso taulukko 1), jotta voidaan määrittää, onko valtiontukea myönnetty, tai päivämäärä, jona vuoden 1996 lailla käyttöönotetusta uudistuksesta johtuva etu on saatu, sillä kyseisessä laissa ei ole tästä säännöksiä. Kyseisten kustannusten maksaminen johtui yleisestä lainsäädännöstä poikkeavasta järjestelmästä, jossa France Télécomiin sovellettava eläkejärjestelmä katsottiin itsenäiseksi järjestelmäksi, eikä niin ole ollut vuodesta 1997 alkaen. |
| --- | --- |

(75)

Lopuksi Ranskan tasavalta katsoo yleisemmin, että nykyiseen menettelyyn ei ole asianmukaista sisällyttää korvausta ja liiallista korvausta koskevia mekanismeja, joiden puitteissa France Télécom maksoi kustannuksia vuosina 1991–1996 (katso taulukko 1), jotta voidaan määrittää, onko valtiontukea myönnetty, tai päivämäärä, jona vuoden 1996 lailla käyttöönotetusta uudistuksesta johtuva etu on saatu, sillä kyseisessä laissa ei ole tästä säännöksiä. Kyseisten kustannusten maksaminen johtui yleisestä lainsäädännöstä poikkeavasta järjestelmästä, jossa France Télécomiin sovellettava eläkejärjestelmä katsottiin itsenäiseksi järjestelmäksi, eikä niin ole ollut vuodesta 1997 alkaen.

| (76) | Ranskan tasavalta on tällä varauksella muuttanut johdanto-osan 61 kappaleessa mainittua, France Télécomin esittämää arviota kustannuksista, joita yritys ei enää maksanut vuodesta 1997 alkaen. Rekonstruoimalla vuosia 2008–2010 koskevan tilanteen ja soveltamalla siirtymäkerrointa Ranskan tasavalta katsoo, että kustannukset, jotka France Télécomin olisi pitänyt tältä pohjalta maksaa, ovat 165 miljoonaa euroa pienemmät kuin yrityksen itse laskemat kustannukset. |
| --- | --- |

(76)

Ranskan tasavalta on tällä varauksella muuttanut johdanto-osan 61 kappaleessa mainittua, France Télécomin esittämää arviota kustannuksista, joita yritys ei enää maksanut vuodesta 1997 alkaen. Rekonstruoimalla vuosia 2008–2010 koskevan tilanteen ja soveltamalla siirtymäkerrointa Ranskan tasavalta katsoo, että kustannukset, jotka France Télécomin olisi pitänyt tältä pohjalta maksaa, ovat 165 miljoonaa euroa pienemmät kuin yrityksen itse laskemat kustannukset.

5.2   Mahdollisen valtiontuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (77) | Ranskan tasavalta katsoo joka tapauksessa, että jos France Télécomia koskeva vuoden 1996 uudistus olisi valtiontukea, se pitäisi julistaa soveltuvaksi sisämarkkinoille komission La Poste -päätöksessään (50) tekemän analyysin mukaisesti. Vuoden 1996 uudistuksella France Télécom vapautettiin rakenteellisista kustannuksista, jotka vaikuttivat sen kilpailukykyyn markkinoilla niiden vapauttamisvaiheessa, ja sen maksut on siitä alkaen laskettu yhteisiä riskejä koskevan tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden perusteella. |
| --- | --- |

(77)

Ranskan tasavalta katsoo joka tapauksessa, että jos France Télécomia koskeva vuoden 1996 uudistus olisi valtiontukea, se pitäisi julistaa soveltuvaksi sisämarkkinoille komission La Poste -päätöksessään (50) tekemän analyysin mukaisesti. Vuoden 1996 uudistuksella France Télécom vapautettiin rakenteellisista kustannuksista, jotka vaikuttivat sen kilpailukykyyn markkinoilla niiden vapauttamisvaiheessa, ja sen maksut on siitä alkaen laskettu yhteisiä riskejä koskevan tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden perusteella.

| (78) | Se, että France Télécomin vuodesta 1997 alkaen maksama maksu ei kata yksityisoikeudellisten työntekijöiden muita kuin yhteisiä riskejä, ei olisi este soveltuvuudelle sisämarkkinoille. Sen osalta taulukossa 4 esitetään Ranskan tasavallan keräämiä tietoja, jotka osoittavat eron France Télécomin maksaman maksun ja sen maksun välillä, jonka France Télécom olisi maksanut, jos muut kuin yhteiset riskit olisi otettu mukaan tähän laskelmaan, ja josta on vähennetty France Télécomin itse vakuuttamat suoritukset ja muut maksut, jotka rasittavat yritystä sen kilpailijoihin verrattuna.

  Taulukko 4


  France Télécomin vuosien 1997–2010 työnantajamaksu laskettuna sovelletun, tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden (TEC) perusteella ja tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden (TEC*) perusteella, jossa on otettu huomioon muut kuin yhteiset riskit











  Vuosi | TEC | Miljoonaa euroa | TEC* | Miljoonaa euroa | TEC-TEC* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 36,2 % | 1 088,9 | 48,1 % | 1 446,9 | – 358,0 |
| 1998 | 35,4 % | 1 069,6 | 47,1 % | 1 423,1 | – 353,5 |
| 1999 | 36,7 % | 1 108,5 | 48,4 % | 1 460,3 | – 351,8 |
| 2000 | 36,4 % | 1 085,0 | 48,0 % | 1 429,3 | – 344,3 |
| 2001 | 37,0 % | 1 088,6 | 47,9 % | 1 407,9 | – 319,3 |
| 2002 | 37,7 % | 1 100,1 | 43,5 % | 1 267,9 | – 167,8 |
| 2003 | 37,6 % | 1 085,0 | 45,0 % | 1 298,5 | – 213,5 |
| 2004 | [...] % | 1 048,6 | [...] % | (...) | (...) |
| 2005 | [...] % | 984,6 | [...] % | (...) | (...) |
| 2006 | [...] % | 957,6 | [...] % | (...) | (...) |
| 2007 | [...] % | 917,6 | [...] % | (...) | (...) |
| 2008 | [...] % | 859,2 | [...] % | (...) | (...) |
| 2009 | [...] % | 805,4 | [...] % | (...) | (...) |
| 2010 | [...] % | 744,5 | [...] % | (...) | (...) |

(78)

Se, että France Télécomin vuodesta 1997 alkaen maksama maksu ei kata yksityisoikeudellisten työntekijöiden muita kuin yhteisiä riskejä, ei olisi este soveltuvuudelle sisämarkkinoille. Sen osalta taulukossa 4 esitetään Ranskan tasavallan keräämiä tietoja, jotka osoittavat eron France Télécomin maksaman maksun ja sen maksun välillä, jonka France Télécom olisi maksanut, jos muut kuin yhteiset riskit olisi otettu mukaan tähän laskelmaan, ja josta on vähennetty France Télécomin itse vakuuttamat suoritukset ja muut maksut, jotka rasittavat yritystä sen kilpailijoihin verrattuna.

Taulukko 4

France Télécomin vuosien 1997–2010 työnantajamaksu laskettuna sovelletun, tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden (TEC) perusteella ja tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden (TEC*) perusteella, jossa on otettu huomioon muut kuin yhteiset riskit

Vuosi

TEC

Miljoonaa euroa

TEC*

Miljoonaa euroa

TEC-TEC*

1997

36,2 %

1 088,9

48,1 %

1 446,9

– 358,0

1998

35,4 %

1 069,6

47,1 %

1 423,1

– 353,5

1999

36,7 %

1 108,5

48,4 %

1 460,3

– 351,8

2000

36,4 %

1 085,0

48,0 %

1 429,3

– 344,3

2001

37,0 %

1 088,6

47,9 %

1 407,9

– 319,3

2002

37,7 %

1 100,1

43,5 %

1 267,9

– 167,8

2003

37,6 %

1 085,0

45,0 %

1 298,5

– 213,5

2004

[...] %

1 048,6

[...] %

(...)

(...)

2005

[...] %

984,6

[...] %

(...)

(...)

2006

[...] %

957,6

[...] %

(...)

(...)

2007

[...] %

917,6

[...] %

(...)

(...)

2008

[...] %

859,2

[...] %

(...)

(...)

2009

[...] %

805,4

[...] %

(...)

(...)

2010

[...] %

744,5

[...] %

(...)

(...)

| (79) | Ranskan tasavalta katsoo, että vuodesta 1997 vuoteen 2043 asti France Télécomin todellisuudessa maksamien ja sen maksettaviksi tulevien maksujen diskontattu arvo olisi 13,5 miljardia euroa. Tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistava maksuosuus, jota on muutettu ottamalla laskennassa huomioon muut kuin yhteiset riskit ja josta vähennetään France Télécomille mutta ei sen kilpailijoille aiheutuvat maksut, johtaisi samalla jaksolla suurempaan vuotuiseen maksuun eli 16,7 miljardiin euroon. Ranskan viranomaisten mukaan kyseisiä riskejä ei tarvitse ottaa huomioon, ja ne ovat laskeneet, että erotus (3,2 miljardia euroa) korvautuisi suurelta osin France Télécomin vuonna 1997 maksamalla poikkeuksellisella 5,7 miljardin euron kiinteämääräisellä maksulla. |
| --- | --- |

(79)

Ranskan tasavalta katsoo, että vuodesta 1997 vuoteen 2043 asti France Télécomin todellisuudessa maksamien ja sen maksettaviksi tulevien maksujen diskontattu arvo olisi 13,5 miljardia euroa. Tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistava maksuosuus, jota on muutettu ottamalla laskennassa huomioon muut kuin yhteiset riskit ja josta vähennetään France Télécomille mutta ei sen kilpailijoille aiheutuvat maksut, johtaisi samalla jaksolla suurempaan vuotuiseen maksuun eli 16,7 miljardiin euroon. Ranskan viranomaisten mukaan kyseisiä riskejä ei tarvitse ottaa huomioon, ja ne ovat laskeneet, että erotus (3,2 miljardia euroa) korvautuisi suurelta osin France Télécomin vuonna 1997 maksamalla poikkeuksellisella 5,7 miljardin euron kiinteämääräisellä maksulla.

| (80) | Ranskan tasavalta katsoo, että La Poste -päätöksen (51) tavoin voidaan katsoa, että tämä kiinteämääräinen maksu voidaan rinnastaa korvaukseen, joka todennäköisesti korvaa muita kuin yhteisiä riskejä koskevat maksut kattavaan muutettuun osuuteen liittyvien osuuksien maksun. Tässä tapauksessa vaikuttaa siltä, että korvauksen määrä on tällä hetkellä suurempi kuin vuoden 1996 uudistuksella vahvistetun osuuden ja taulukossa 4 esitetyn muutetun osuuden välinen ero ja että korvauksen määrää ei koskaan täysin käytetä osuuksien välisen eron perusteella. Näin ollen komission menettelyn aloittamispäätöksessään ilmaisemat epäilykset todellisen tasapuolisen kilpailun puuttumisesta France Télécomin ja sen kilpailijoiden välillä hälvenisivät. |
| --- | --- |

(80)

Ranskan tasavalta katsoo, että La Poste -päätöksen (51) tavoin voidaan katsoa, että tämä kiinteämääräinen maksu voidaan rinnastaa korvaukseen, joka todennäköisesti korvaa muita kuin yhteisiä riskejä koskevat maksut kattavaan muutettuun osuuteen liittyvien osuuksien maksun. Tässä tapauksessa vaikuttaa siltä, että korvauksen määrä on tällä hetkellä suurempi kuin vuoden 1996 uudistuksella vahvistetun osuuden ja taulukossa 4 esitetyn muutetun osuuden välinen ero ja että korvauksen määrää ei koskaan täysin käytetä osuuksien välisen eron perusteella. Näin ollen komission menettelyn aloittamispäätöksessään ilmaisemat epäilykset todellisen tasapuolisen kilpailun puuttumisesta France Télécomin ja sen kilpailijoiden välillä hälvenisivät.

| (81) | Ranskan tasavallan mielestä La Posten virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistus, joka otettiin käyttöön vuonna 2006 ja jonka mallina käytettiin France Télécomin vuoden 1996 uudistusta, on täysin verrattavissa France Télécomin uudistukseen olennaisilta osiltaan. Tämän vertailukelpoisuuden vuoksi komissiolla ei ole mitään perusteita poiketa La Postea koskevasta ennakkopäätöksestä. Komission pitäisi erityisesti hyväksyä, että France Télécomille säädetty poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu otetaan huomioon analysoitaessa uudistuksen vaikutuksia tasapuolisiin kilpailuedellytyksiin ja että se katsotaan tosiasiallisesti muihin kuin yhteisiin riskeihin liittyvien maksujen ennakkomaksuksi. |
| --- | --- |

(81)

Ranskan tasavallan mielestä La Posten virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistus, joka otettiin käyttöön vuonna 2006 ja jonka mallina käytettiin France Télécomin vuoden 1996 uudistusta, on täysin verrattavissa France Télécomin uudistukseen olennaisilta osiltaan. Tämän vertailukelpoisuuden vuoksi komissiolla ei ole mitään perusteita poiketa La Postea koskevasta ennakkopäätöksestä. Komission pitäisi erityisesti hyväksyä, että France Télécomille säädetty poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu otetaan huomioon analysoitaessa uudistuksen vaikutuksia tasapuolisiin kilpailuedellytyksiin ja että se katsotaan tosiasiallisesti muihin kuin yhteisiin riskeihin liittyvien maksujen ennakkomaksuksi.

| (82) | Sitä vastoin kansalliskokouksessa ja senaatissa käydyissä keskusteluissa, joissa mainittiin uudistuksen kattamaksi rahoituskaudeksi kymmenen vuotta, annettiin satunnaisia lausuntoja. Tällaista perustelua ei ollut lakiluonnoksen perusteluissa eikä asiaankuuluvissa laeissa eikä niiden soveltamiseksi laadituissa teksteissä. Lainsäätäjän tarkoituksena vuonna 1996 oli ilmeisesti vahvistaa France Télécomin eläkekustannukset kilpailijoita vastaavalle tasolle eikä poistaa uudistuksen vaikutusta kymmenen vuoden ajaksi, kuten todetaan perusteluissa, joita komissio voisi käyttää, jos se ottaa huomioon asiayhteydestään irrotettuja lausuntoja. |
| --- | --- |

(82)

Sitä vastoin kansalliskokouksessa ja senaatissa käydyissä keskusteluissa, joissa mainittiin uudistuksen kattamaksi rahoituskaudeksi kymmenen vuotta, annettiin satunnaisia lausuntoja. Tällaista perustelua ei ollut lakiluonnoksen perusteluissa eikä asiaankuuluvissa laeissa eikä niiden soveltamiseksi laadituissa teksteissä. Lainsäätäjän tarkoituksena vuonna 1996 oli ilmeisesti vahvistaa France Télécomin eläkekustannukset kilpailijoita vastaavalle tasolle eikä poistaa uudistuksen vaikutusta kymmenen vuoden ajaksi, kuten todetaan perusteluissa, joita komissio voisi käyttää, jos se ottaa huomioon asiayhteydestään irrotettuja lausuntoja.

| (83) | Parlamentin teksteissä osoitettiin yksiselitteisesti, että maksun määräksi vahvistettiin kiinteämääräinen maksu, joka ei liittynyt mitenkään valtiolle todellisuudessa aiheutuviin kustannuksiin. Samoin perustuslakineuvosto totesi 30 päivänä joulukuuta 1996 tekemässään päätöksessä nro 96-385 DC, että 37,5 miljardin Ranskan frangin kiinteämääräistä maksua voitiin perustella sillä, että valtio vastasi virkamiesten eläkkeistä ilman vastinetta, vaikka valtion talousarvioon maksettavia maksuja ei osoitettaisi tiettyihin menoihin, vaan ne edistäisivät osaltaan talousarvion tasapainoa talousarviolaeista 2 päivänä tammikuuta 1959 annetun määräyksen 18 pykälän mukaisesti. |
| --- | --- |

(83)

Parlamentin teksteissä osoitettiin yksiselitteisesti, että maksun määräksi vahvistettiin kiinteämääräinen maksu, joka ei liittynyt mitenkään valtiolle todellisuudessa aiheutuviin kustannuksiin. Samoin perustuslakineuvosto totesi 30 päivänä joulukuuta 1996 tekemässään päätöksessä nro 96-385 DC, että 37,5 miljardin Ranskan frangin kiinteämääräistä maksua voitiin perustella sillä, että valtio vastasi virkamiesten eläkkeistä ilman vastinetta, vaikka valtion talousarvioon maksettavia maksuja ei osoitettaisi tiettyihin menoihin, vaan ne edistäisivät osaltaan talousarvion tasapainoa talousarviolaeista 2 päivänä tammikuuta 1959 annetun määräyksen 18 pykälän mukaisesti.

| (84) | Ranskan tasavalta katsoo, että poikkeuksellisen maksun täsmällinen määrä vahvistettiin vuoden 1997 talousarviolailla eikä siinä otettu huomioon kymmenen vuoden jaksoa, jonka aikana kyseisellä maksulla korvattaisiin valtiolle aiheutuvia kustannuksia, vaan maksun osalta otettiin päinvastoin huomioon sen vaikutus France Télécomin taseen rakenteeseen, jonka pitäisi pysyä kohtuullisena. Maksun määrän tasaamista ei tehty valtiolle aiheutuvien kustannusten korvaamiseksi vaan ottaen huomioon yrityksen maksukyky. |
| --- | --- |

(84)

Ranskan tasavalta katsoo, että poikkeuksellisen maksun täsmällinen määrä vahvistettiin vuoden 1997 talousarviolailla eikä siinä otettu huomioon kymmenen vuoden jaksoa, jonka aikana kyseisellä maksulla korvattaisiin valtiolle aiheutuvia kustannuksia, vaan maksun osalta otettiin päinvastoin huomioon sen vaikutus France Télécomin taseen rakenteeseen, jonka pitäisi pysyä kohtuullisena. Maksun määrän tasaamista ei tehty valtiolle aiheutuvien kustannusten korvaamiseksi vaan ottaen huomioon yrityksen maksukyky.

| (85) | Maksua on hallittu vuodesta 1997 alkaen tosiasiallisesti maksetuista eläkemaksuista irrallisena, mikä vahvistaa sen kiinteämääräisyyden. Ranskan tasavallan toimittamista luvuista käy ilmi, että vuosina 1997–2006 France Télécomin virkamiehille eläkkeiden jakotilin kautta maksetut eläkkeet nousivat [...] miljardiin euroon, vaikka France Télécomin poikkeuksellisesta maksusta vastaava julkinen laitos maksoi kyseiselle tilille 3,4 miljardia euroa. Samalla jaksolla jäljellä oleva määrä, jota ei rahoitettu maksetuista maksuista, nousi 1,2 miljardiin euroon. Lisäksi vuonna 1997 arvioitiin, että tämä rahasto olisi voimassa 17–25 vuotta, mikä ei liity mitenkään siihen kymmenen vuoden jaksoon, jota komissio näyttää haluavan käyttää perustelujensa pohjana. |
| --- | --- |

(85)

Maksua on hallittu vuodesta 1997 alkaen tosiasiallisesti maksetuista eläkemaksuista irrallisena, mikä vahvistaa sen kiinteämääräisyyden. Ranskan tasavallan toimittamista luvuista käy ilmi, että vuosina 1997–2006 France Télécomin virkamiehille eläkkeiden jakotilin kautta maksetut eläkkeet nousivat [...] miljardiin euroon, vaikka France Télécomin poikkeuksellisesta maksusta vastaava julkinen laitos maksoi kyseiselle tilille 3,4 miljardia euroa. Samalla jaksolla jäljellä oleva määrä, jota ei rahoitettu maksetuista maksuista, nousi 1,2 miljardiin euroon. Lisäksi vuonna 1997 arvioitiin, että tämä rahasto olisi voimassa 17–25 vuotta, mikä ei liity mitenkään siihen kymmenen vuoden jaksoon, jota komissio näyttää haluavan käyttää perustelujensa pohjana.

| (86) | Ranskan tasavalta katsoo, että France Télécom olisi joutunut ilman uudistusta markkinoiden ulkopuolelle, koska maksuosuus nousi 77 prosenttiin indeksisidonnaisesta bruttopalkasta vuonna 2010 ja koska yrityksen täytyi kirjata taseeseensa palveluksessaan olevien virkamiesten eläkesitoumuksia koskevia varauksia. Uudistus on siksi ratkaiseva vaihe mukautumisessa markkinoiden vapauttamiseen unionin tavoitteen mukaisesti, ja uudistusta on mukautettu tavoitteeseen ja rajoitettu mahdollisimman paljon. Ilman uudistusta France Télécom olisi poistunut markkinoilta, eikä se olisi voinut tehdä tarvittavia investointeja, erityisesti tilaajakäytön eriyttämiseksi, ilman konkurssin riskiä, joten uudistuksella ei ollut kielteisiä vaikutuksia kilpailuun. |
| --- | --- |

(86)

Ranskan tasavalta katsoo, että France Télécom olisi joutunut ilman uudistusta markkinoiden ulkopuolelle, koska maksuosuus nousi 77 prosenttiin indeksisidonnaisesta bruttopalkasta vuonna 2010 ja koska yrityksen täytyi kirjata taseeseensa palveluksessaan olevien virkamiesten eläkesitoumuksia koskevia varauksia. Uudistus on siksi ratkaiseva vaihe mukautumisessa markkinoiden vapauttamiseen unionin tavoitteen mukaisesti, ja uudistusta on mukautettu tavoitteeseen ja rajoitettu mahdollisimman paljon. Ilman uudistusta France Télécom olisi poistunut markkinoilta, eikä se olisi voinut tehdä tarvittavia investointeja, erityisesti tilaajakäytön eriyttämiseksi, ilman konkurssin riskiä, joten uudistuksella ei ollut kielteisiä vaikutuksia kilpailuun.

| (87) | Ranskan tasavallan mukaan France Télécomin eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistaminen ja etenkään poikkeuksellisen maksun käyttöönotto eivät myöskään olisi johtaneet kustannuksiin valtiolle vuosina 1997–2006, vaan ne itse asiassa tuottivat Ranskan valtiolle yli 9,1 miljardin euron nettotulot Ranskan viranomaisten arvioiden mukaan (52). Jos poikkeukselliselle maksulle olisi laskettava tuotto, Ranskan tasavalta katsoo, että olisi sovellettava 7 prosentin diskonttokorkoa. Poikkeuksellisen maksun periaate luotiin jo vuonna 1996. Sijoitusajan pitäisi olla pitkä, koska maksettavien etuuksien ja odotettavissa olevien maksujen välinen ero ylittäisi 500 miljoonaa euroa vasta vuonna 2005 eli yhdeksän vuotta myöhemmin ja 1 miljardi euroa vasta 12 vuotta myöhemmin. Vuonna 1996 Ranskan valtion 15 vuoden obligaatioiden (jäljempänä ’OAT-obligaatiot’) korko oli keskimäärin 6,9 prosenttia. France Télécom puolestaan laski vuoden 1991 marraskuun ja vuoden 1997 marraskuun välillä liikkeelle obligaatioita, joiden korko oli keskimäärin 7 prosenttia. |
| --- | --- |

(87)

Ranskan tasavallan mukaan France Télécomin eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistaminen ja etenkään poikkeuksellisen maksun käyttöönotto eivät myöskään olisi johtaneet kustannuksiin valtiolle vuosina 1997–2006, vaan ne itse asiassa tuottivat Ranskan valtiolle yli 9,1 miljardin euron nettotulot Ranskan viranomaisten arvioiden mukaan (52). Jos poikkeukselliselle maksulle olisi laskettava tuotto, Ranskan tasavalta katsoo, että olisi sovellettava 7 prosentin diskonttokorkoa. Poikkeuksellisen maksun periaate luotiin jo vuonna 1996. Sijoitusajan pitäisi olla pitkä, koska maksettavien etuuksien ja odotettavissa olevien maksujen välinen ero ylittäisi 500 miljoonaa euroa vasta vuonna 2005 eli yhdeksän vuotta myöhemmin ja 1 miljardi euroa vasta 12 vuotta myöhemmin. Vuonna 1996 Ranskan valtion 15 vuoden obligaatioiden (jäljempänä ’OAT-obligaatiot’) korko oli keskimäärin 6,9 prosenttia. France Télécom puolestaan laski vuoden 1991 marraskuun ja vuoden 1997 marraskuun välillä liikkeelle obligaatioita, joiden korko oli keskimäärin 7 prosenttia.

| (88) | Lopuksi koska elinkeinoveron soveltamista France Télécomiin koskevassa komission päätöksessä (53) vaadittu varojen asettaminen sulkutilille on toteutettu ja varat on maksettu, komission olisi katsottava, että päätös on pantu täytäntöön sen vuonna 2007 asiasta antaman tiedonannon (54) mukaisesti. Siksi näiden tukien yhteenlaskettua vaikutusta ei pitäisi tutkia. |
| --- | --- |

(88)

Lopuksi koska elinkeinoveron soveltamista France Télécomiin koskevassa komission päätöksessä (53) vaadittu varojen asettaminen sulkutilille on toteutettu ja varat on maksettu, komission olisi katsottava, että päätös on pantu täytäntöön sen vuonna 2007 asiasta antaman tiedonannon (54) mukaisesti. Siksi näiden tukien yhteenlaskettua vaikutusta ei pitäisi tutkia.

6.   TUEN ARVIOINTI

6.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen olemassaolo

| (89) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(89)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

| (90) | Tämän artiklan kaikkien ehtojen soveltamista kyseessä oleviin tosiseikkoihin tarkastellaan 6.1.1–6.1.5 kohdassa. |
| --- | --- |

(90)

Tämän artiklan kaikkien ehtojen soveltamista kyseessä oleviin tosiseikkoihin tarkastellaan 6.1.1–6.1.5 kohdassa.

6.1.1   Valtion varoista myönnetty valtiontuki

| (91) | Ranskan valtio on laatinut vuoden 1990 lain ja vuoden 1996 lain. Niissä säädetään toimenpiteestä, jonka mukaan France Télécom maksaa valtiolle vastineen siitä, että valtio maksaa France Télécomin virkamiehille myönnetyt eläkkeet ja toimii eläkkeistä vastaavana laitoksena. Koska France Télécomin vuoden 1996 lain mukaisesti valtiolle maksama vastine on vähemmän kuin vuoden 1990 lain alkuperäisessä versiossa, tuki myönnetään France Télécomille Ranskan valtion varoista. |
| --- | --- |

(91)

Ranskan valtio on laatinut vuoden 1990 lain ja vuoden 1996 lain. Niissä säädetään toimenpiteestä, jonka mukaan France Télécom maksaa valtiolle vastineen siitä, että valtio maksaa France Télécomin virkamiehille myönnetyt eläkkeet ja toimii eläkkeistä vastaavana laitoksena. Koska France Télécomin vuoden 1996 lain mukaisesti valtiolle maksama vastine on vähemmän kuin vuoden 1990 lain alkuperäisessä versiossa, tuki myönnetään France Télécomille Ranskan valtion varoista.

6.1.2   Tiettyjen yritysten suosiminen

| (92) | Vuoden 1990 lain säännöksillä määritettiin järjestelmä, jota sovelletaan julkiseen operaattoriin France Télécomiin, jolla on oikeushenkilöys. Kansalliseen yritykseen France Télécomiin liittyvällä vuoden 1996 lailla muutettiin kyseistä järjestelmää France Télécomiin sovellettavien säännösten nojalla niiden ehtojen mukaan, jotka siinä on määritetty vain kyseistä yritystä varten. |
| --- | --- |

(92)

Vuoden 1990 lain säännöksillä määritettiin järjestelmä, jota sovelletaan julkiseen operaattoriin France Télécomiin, jolla on oikeushenkilöys. Kansalliseen yritykseen France Télécomiin liittyvällä vuoden 1996 lailla muutettiin kyseistä järjestelmää France Télécomiin sovellettavien säännösten nojalla niiden ehtojen mukaan, jotka siinä on määritetty vain kyseistä yritystä varten.

| (93) | Vuoden 1990 lain nojalla perustetun järjestelmän tavoitteena on määrittää erityinen vastine France Télécomin Ranskan valtiolle eläkkeistä maksamia työnantajamaksuja koskevien periaatteiden ja määrien osalta. Myös vuoden 1990 lain alkuperäisessä versiossa, jota sovellettiin vuosina 1991–1996, France Télécomin maksettavaksi säädetty vastine sekä vuodesta 1997 alkaen sovelletulla vuoden 1996 lailla perustettu eri vastine, ovat erityisiä toimenpiteitä, jotka koskevat ainoastaan France Télécomia, ja ne täyttävät siten valikoivuusehdon, toisin kuin France Télécom väittää. |
| --- | --- |

(93)

Vuoden 1990 lain nojalla perustetun järjestelmän tavoitteena on määrittää erityinen vastine France Télécomin Ranskan valtiolle eläkkeistä maksamia työnantajamaksuja koskevien periaatteiden ja määrien osalta. Myös vuoden 1990 lain alkuperäisessä versiossa, jota sovellettiin vuosina 1991–1996, France Télécomin maksettavaksi säädetty vastine sekä vuodesta 1997 alkaen sovelletulla vuoden 1996 lailla perustettu eri vastine, ovat erityisiä toimenpiteitä, jotka koskevat ainoastaan France Télécomia, ja ne täyttävät siten valikoivuusehdon, toisin kuin France Télécom väittää.

6.1.3   Taloudellinen etu, joka vääristää tai saattaa vääristää kilpailua

| (94) | On määritettävä, suositaanko kyseisen korvauksen määrän vahvistavilla toimenpiteillä France Télécomia. Kysymystä siitä, ovatko vuoden 1996 lailla vuoden 1990 lain 30 pykälään tehdyt muutokset tukea France Télécomille koituvan taloudellisen edun osalta, on arvioitava kyseisen eläkejärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen ja siitä France Télécomille koituvien vaikutusten perusteella eikä muutosten syiden tai tavoitteiden perusteella. Vuoden 1990 lain muuttamisen tavoite ei siis periaatteessa ole merkityksellinen muutoksen vaikutusten arvioimiseksi, toisin kuin Ranskan tasavalta katsoo. |
| --- | --- |

(94)

On määritettävä, suositaanko kyseisen korvauksen määrän vahvistavilla toimenpiteillä France Télécomia. Kysymystä siitä, ovatko vuoden 1996 lailla vuoden 1990 lain 30 pykälään tehdyt muutokset tukea France Télécomille koituvan taloudellisen edun osalta, on arvioitava kyseisen eläkejärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen ja siitä France Télécomille koituvien vaikutusten perusteella eikä muutosten syiden tai tavoitteiden perusteella. Vuoden 1990 lain muuttamisen tavoite ei siis periaatteessa ole merkityksellinen muutoksen vaikutusten arvioimiseksi, toisin kuin Ranskan tasavalta katsoo.

| (95) | Se, että valtio maksaa France Télécomin virkamiehille myönnetyt eläkkeet ja toimii eläkkeistä vastaavana laitoksena, johtuu siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeistä annetun lain soveltamisesta, sillä ainoastaan sitä sovelletaan kyseisiin entisiin virkamiehiin. Vuoden 1990 tai vuoden 1996 lailla ei ole muutettu näiden virkamiesten asemaa eikä periaatetta, jonka mukaan valtio vastaa heidän eläkkeidensä maksamisesta. Tämä vastuu näyttää johtuvan periaatteesta, jonka mukaan virkamiehet palvelevat riippumattomasti yleisiä etuja. Niin ei ole, jos nämä virkamiehet työskentelevät yrityksessä, joka tarjoaa palveluja korvausta vastaan omaksi edukseen ja hyödykseen kilpaillen muiden samoja palveluja tarjoavien yritysten kanssa. |
| --- | --- |

(95)

Se, että valtio maksaa France Télécomin virkamiehille myönnetyt eläkkeet ja toimii eläkkeistä vastaavana laitoksena, johtuu siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeistä annetun lain soveltamisesta, sillä ainoastaan sitä sovelletaan kyseisiin entisiin virkamiehiin. Vuoden 1990 tai vuoden 1996 lailla ei ole muutettu näiden virkamiesten asemaa eikä periaatetta, jonka mukaan valtio vastaa heidän eläkkeidensä maksamisesta. Tämä vastuu näyttää johtuvan periaatteesta, jonka mukaan virkamiehet palvelevat riippumattomasti yleisiä etuja. Niin ei ole, jos nämä virkamiehet työskentelevät yrityksessä, joka tarjoaa palveluja korvausta vastaan omaksi edukseen ja hyödykseen kilpaillen muiden samoja palveluja tarjoavien yritysten kanssa.

| (96) | Siksi vastineen maksaminen valtiolle, mistä säädetään vuoden 1990 lain alkuperäisessä versiossa sekä siihen vuoden 1996 lailla tehdyissä muutoksissa, on poikkeus periaatteeseen, jonka mukaan vastuu on Ranskan valtiolla. Tätä poikkeusta perustellaan France Télécomin palveluksessa olevien virkamiesten eläkkeisiin sovellettavan järjestelmän luonteella ja yleisellä rakenteella. Ranskan valtion on siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeistä annetun lain mukaisesti maksettava myönnetyt eläkkeet ja toimittava niistä vastaavana laitoksena niiden France Télécomin virkamiesten osalta, joilla on Ranskan valtion virkamiesten yleinen asema ja jotka eivät kuulu sosiaaliturvaetuuksia koskevan yhteisen lainsäädännön piiriin. |
| --- | --- |

(96)

Siksi vastineen maksaminen valtiolle, mistä säädetään vuoden 1990 lain alkuperäisessä versiossa sekä siihen vuoden 1996 lailla tehdyissä muutoksissa, on poikkeus periaatteeseen, jonka mukaan vastuu on Ranskan valtiolla. Tätä poikkeusta perustellaan France Télécomin palveluksessa olevien virkamiesten eläkkeisiin sovellettavan järjestelmän luonteella ja yleisellä rakenteella. Ranskan valtion on siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeistä annetun lain mukaisesti maksettava myönnetyt eläkkeet ja toimittava niistä vastaavana laitoksena niiden France Télécomin virkamiesten osalta, joilla on Ranskan valtion virkamiesten yleinen asema ja jotka eivät kuulu sosiaaliturvaetuuksia koskevan yhteisen lainsäädännön piiriin.

| (97) | Vaikka France Télécom ei edes maksaisi vastinetta, Ranskan valtion olisi silti huolehdittava eläkesitoumuksistaan kyseisessä asemassa olevaa virkamieshenkilöstöä kohtaan, ellei se muuttaisi yksipuolisesti kyseisiä sitoumuksia. Jos taas valtion kouluttamat virkamiehet annettaisiin France Télécomin käyttöön ilman mitään vastinetta jo maksetuista tai myöhemmin maksettavista eläkkeistä, France Télécomille annettaisiin selkeä etu. |
| --- | --- |

(97)

Vaikka France Télécom ei edes maksaisi vastinetta, Ranskan valtion olisi silti huolehdittava eläkesitoumuksistaan kyseisessä asemassa olevaa virkamieshenkilöstöä kohtaan, ellei se muuttaisi yksipuolisesti kyseisiä sitoumuksia. Jos taas valtion kouluttamat virkamiehet annettaisiin France Télécomin käyttöön ilman mitään vastinetta jo maksetuista tai myöhemmin maksettavista eläkkeistä, France Télécomille annettaisiin selkeä etu.

| (98) | Koska France Télécomin kilpailijoilla ei ole palveluksessaan virkamieshenkilöstöä, jonka osalta Ranskan valtiolla olisi vastaava rahoitusvelvoite, niihin ei voida soveltaa lain nojalla perustetun eläkkeiden rahoitusta ja France Télécomin vastineiden maksamista koskevan järjestelmän perusteluja. Tätä tukee se seikka, että koska kilpailijoiden palveluksessa olevan henkilöstön asema on erilainen sosiaaliturvaetuuksia koskevan yleisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien palkkojen maksamatta jäämisen riskien suhteen, Ranskan viranomaiset näyttävät katsovan, että niiden osalta on perusteltua maksaa sosiaaliturvamaksuja kyseisen riskin kattamiseksi. Juuri tähän asemaan Ranskan tasavalta kuitenkin vetoaa katsoessaan, että virkamiesten ja yksityisoikeudellisen henkilöstön muiden kuin yhteisten riskien sisällyttäminen France Télécomin valtiolle vuoden 1996 lain mukaisesti maksaman vastineen laskentaan ei ole perusteltua. |
| --- | --- |

(98)

Koska France Télécomin kilpailijoilla ei ole palveluksessaan virkamieshenkilöstöä, jonka osalta Ranskan valtiolla olisi vastaava rahoitusvelvoite, niihin ei voida soveltaa lain nojalla perustetun eläkkeiden rahoitusta ja France Télécomin vastineiden maksamista koskevan järjestelmän perusteluja. Tätä tukee se seikka, että koska kilpailijoiden palveluksessa olevan henkilöstön asema on erilainen sosiaaliturvaetuuksia koskevan yleisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien palkkojen maksamatta jäämisen riskien suhteen, Ranskan viranomaiset näyttävät katsovan, että niiden osalta on perusteltua maksaa sosiaaliturvamaksuja kyseisen riskin kattamiseksi. Juuri tähän asemaan Ranskan tasavalta kuitenkin vetoaa katsoessaan, että virkamiesten ja yksityisoikeudellisen henkilöstön muiden kuin yhteisten riskien sisällyttäminen France Télécomin valtiolle vuoden 1996 lain mukaisesti maksaman vastineen laskentaan ei ole perusteltua.

| (99) | Siitä siis johtuu, että yksityisoikeudellisen henkilöstön palkkaamisen vuoksi maksettavien kustannusten osalta kyseiset yritykset eivät ole oikeudellisesti eivätkä tosiasiallisesti tilanteessa, jota voitaisiin verrata France Télécomin tilanteeseen sen virkamieshenkilöstön osalta, toisin kuin Ranskan tasavalta ja France Télécom huomautuksissaan katsovat. |
| --- | --- |

(99)

Siitä siis johtuu, että yksityisoikeudellisen henkilöstön palkkaamisen vuoksi maksettavien kustannusten osalta kyseiset yritykset eivät ole oikeudellisesti eivätkä tosiasiallisesti tilanteessa, jota voitaisiin verrata France Télécomin tilanteeseen sen virkamieshenkilöstön osalta, toisin kuin Ranskan tasavalta ja France Télécom huomautuksissaan katsovat.

| (100) | Vastaavasti France Télécomiin sovellettavaa vastinejärjestelmää ei voida verrata järjestelmään, jota sovelletaan muihin julkisiin tahoihin, kuten Ranskan valtion rahapajaan (Monnaie de Paris) tai kansalliseen metsävirastoon, joiden palveluksessa on virkamiehiä ja jotka voidaan määritellä joidenkin toimiensa osalta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi yrityksiksi, tai muihin teollisiin tai kaupallisiin julkisiin laitoksiin, kuten aiemmin EDF tai GDF. EDF:llä ja GDF:llä oli erityiset eläkejärjestelmät, joita ei ollut mukautettu virkamiesten eläkejärjestelmiin. EDF:n ja GDF:n järjestelmät on sitä paitsi sulautettu myöhemmin yleiseen järjestelmään, vaikka on korostettava, että komissio on todennut, että tukea ei ole myönnetty, jos sulautuminen tapahtuu valtiolle taloudellisesti neutraalilla tavalla (55), mistä ei ollut kyse vuoden 1996 uudistuksessa. |
| --- | --- |

(100)

Vastaavasti France Télécomiin sovellettavaa vastinejärjestelmää ei voida verrata järjestelmään, jota sovelletaan muihin julkisiin tahoihin, kuten Ranskan valtion rahapajaan (Monnaie de Paris) tai kansalliseen metsävirastoon, joiden palveluksessa on virkamiehiä ja jotka voidaan määritellä joidenkin toimiensa osalta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi yrityksiksi, tai muihin teollisiin tai kaupallisiin julkisiin laitoksiin, kuten aiemmin EDF tai GDF. EDF:llä ja GDF:llä oli erityiset eläkejärjestelmät, joita ei ollut mukautettu virkamiesten eläkejärjestelmiin. EDF:n ja GDF:n järjestelmät on sitä paitsi sulautettu myöhemmin yleiseen järjestelmään, vaikka on korostettava, että komissio on todennut, että tukea ei ole myönnetty, jos sulautuminen tapahtuu valtiolle taloudellisesti neutraalilla tavalla (55), mistä ei ollut kyse vuoden 1996 uudistuksessa.

| (101) | Vastaavasti La Posten palveluksessa olevien virkamiesten eläkkeistä valtiolle maksettavaa vastinetta koskeva järjestelmä oli ennen komission La Poste -päätöksessä kuvaamia ja ehdollisesti hyväksymiä muutoksia myös kansallisen yrityksen järjestelmä, joka vastaa teollisen ja kaupallisen julkisen laitoksen järjestelmää ja joka pysyi vuoden 1990 lain alkuperäisen version nojalla France Télécomin järjestelmää vastaavana sen osalta, että siinä säädettiin eläkkeellä oleville virkamiehille maksettavien eläkkeiden vuotuisesta korvaamisesta valtiolle ja sosiaaliturvalain L-134 pykälässä tarkoitettujen kustannusten maksamisesta. |
| --- | --- |

(101)

Vastaavasti La Posten palveluksessa olevien virkamiesten eläkkeistä valtiolle maksettavaa vastinetta koskeva järjestelmä oli ennen komission La Poste -päätöksessä kuvaamia ja ehdollisesti hyväksymiä muutoksia myös kansallisen yrityksen järjestelmä, joka vastaa teollisen ja kaupallisen julkisen laitoksen järjestelmää ja joka pysyi vuoden 1990 lain alkuperäisen version nojalla France Télécomin järjestelmää vastaavana sen osalta, että siinä säädettiin eläkkeellä oleville virkamiehille maksettavien eläkkeiden vuotuisesta korvaamisesta valtiolle ja sosiaaliturvalain L-134 pykälässä tarkoitettujen kustannusten maksamisesta.

| (102) | Vaikka vaikuttaa siltä, että La Posten ja France Télécomin välillä ei ole kilpailua, jota France Télécomille myönnetyt tuet vääristäisivät todennäköisesti tai saattaisivat vääristää, France Télécomin virkamiesten eläkejärjestelmän perustelut ja säännökset ennen vuoden 1996 uudistusta olivat kuitenkin samanlaiset kuin La Posteen samaan aikaan sovelletun järjestelmän perustelut ja säännökset. Lisäksi komissio katsoo La Poste -päätöksessään, että La Posteen sovellettavan järjestelmän uudistaminen oli valtiontukea, toisin kuin Ranskan tasavalta katsoo France Télécomin osalta. France Télécomin tilanteen arvioimiseksi yleisemmin vertailutilanteena käytetään sellaisen julkisen tai yksityisen yrityksen tilannetta, jolla on palveluksessaan virkamieshenkilöstöä, joka on säilyttänyt asemansa. Sellaisten yritysten tilannetta voidaan verrata France Télécomiin. Juuri tämän vertailujärjestelmän mukaisesti voidaan arvioida, onko France Télécomille myönnetty valtiontukea. |
| --- | --- |

(102)

Vaikka vaikuttaa siltä, että La Posten ja France Télécomin välillä ei ole kilpailua, jota France Télécomille myönnetyt tuet vääristäisivät todennäköisesti tai saattaisivat vääristää, France Télécomin virkamiesten eläkejärjestelmän perustelut ja säännökset ennen vuoden 1996 uudistusta olivat kuitenkin samanlaiset kuin La Posteen samaan aikaan sovelletun järjestelmän perustelut ja säännökset. Lisäksi komissio katsoo La Poste -päätöksessään, että La Posteen sovellettavan järjestelmän uudistaminen oli valtiontukea, toisin kuin Ranskan tasavalta katsoo France Télécomin osalta. France Télécomin tilanteen arvioimiseksi yleisemmin vertailutilanteena käytetään sellaisen julkisen tai yksityisen yrityksen tilannetta, jolla on palveluksessaan virkamieshenkilöstöä, joka on säilyttänyt asemansa. Sellaisten yritysten tilannetta voidaan verrata France Télécomiin. Juuri tämän vertailujärjestelmän mukaisesti voidaan arvioida, onko France Télécomille myönnetty valtiontukea.

| (103) | Ei voida myöskään katsoa, että toimenpiteellä ei anneta etua yritykselle, tässä tapauksessa France Télécomille, ainoastaan siitä syystä, että sillä korvataan tietty haitta, joka yritykselle olisi aiemmin koitunut, toisin kuin Ranskan tasavalta ja France Télécom katsovat. Komissio on äskettäin torjunut televiestintäalalla France Télécomin kanssa kilpailleen operaattorin väitteen, jonka mukaan virkamieshenkilöstön eläkkeisiin verrattavilla erityisillä eläkettä koskevilla sosiaalisilla oikeuksilla, jotka on saavutettu aiemmin ja jotka eräiden työntekijöiden osalta eroavat yleiseen lainsäädäntöön kuuluvista eduista, voitaisiin perustella toimenpiteet tämän henkilöstöryhmän eläkkeistä operaattorille aiheutuvien sosiaaliturvamaksujen vähentämiseksi (56). Kuten Ranskan viranomaiset korostivat vuoden 1996 lakia koskevasta luonnoksesta käydyssä keskustelussa, kyseisen lain nojalla säädetään tämän osalta Ranskan valtion uusista ja raskaista kustannuksista, jotka johtuvat siitä, että valtio maksaa France Télécomin virkamiehille myönnetyt eläkkeet ja toimii eläkkeistä vastaavana laitoksena. Vuoden 1996 laki on siis vaikuttanut niin, että France Télécomin jatkuvasti maksama vastine pienenee. |
| --- | --- |

(103)

Ei voida myöskään katsoa, että toimenpiteellä ei anneta etua yritykselle, tässä tapauksessa France Télécomille, ainoastaan siitä syystä, että sillä korvataan tietty haitta, joka yritykselle olisi aiemmin koitunut, toisin kuin Ranskan tasavalta ja France Télécom katsovat. Komissio on äskettäin torjunut televiestintäalalla France Télécomin kanssa kilpailleen operaattorin väitteen, jonka mukaan virkamieshenkilöstön eläkkeisiin verrattavilla erityisillä eläkettä koskevilla sosiaalisilla oikeuksilla, jotka on saavutettu aiemmin ja jotka eräiden työntekijöiden osalta eroavat yleiseen lainsäädäntöön kuuluvista eduista, voitaisiin perustella toimenpiteet tämän henkilöstöryhmän eläkkeistä operaattorille aiheutuvien sosiaaliturvamaksujen vähentämiseksi (56). Kuten Ranskan viranomaiset korostivat vuoden 1996 lakia koskevasta luonnoksesta käydyssä keskustelussa, kyseisen lain nojalla säädetään tämän osalta Ranskan valtion uusista ja raskaista kustannuksista, jotka johtuvat siitä, että valtio maksaa France Télécomin virkamiehille myönnetyt eläkkeet ja toimii eläkkeistä vastaavana laitoksena. Vuoden 1996 laki on siis vaikuttanut niin, että France Télécomin jatkuvasti maksama vastine pienenee.

| (104) | Laissa säädettyjen työnantajamaksujen määrää koskevien laskentasääntöjen perusteella France Télécom on maksanut 31 päivästä joulukuuta 1996 alkaen valtiolle vastinetta, joka on pienempi kuin minkä se olisi maksanut, jos lakia ei olisi säädetty. Koska tällä lailla käyttöön otettu työnantajamaksu lisäksi vapauttaa muista maksuvelvoitteista, France Télécom peruutti tulevien velvoitteiden maksamista varten kirjanpitoonsa tekemänsä varaukset heti 31 päivänä joulukuuta 1996. Siten kustannukset, joista France Télécom vapautettiin, eivät olleet uusia, koska vuoden 1990 laissa sovellettiin uudelleen aiempaa talousarviokäytäntöä, eivätkä ennakoimattomia, koska yritys perusti varauksia sitä varten, eivätkä ne poikenneet yleisestä sosiaaliturvalainsäädännöstä, koska sitä ei sovelleta France Télécomin maksamaan vastineeseen. |
| --- | --- |

(104)

Laissa säädettyjen työnantajamaksujen määrää koskevien laskentasääntöjen perusteella France Télécom on maksanut 31 päivästä joulukuuta 1996 alkaen valtiolle vastinetta, joka on pienempi kuin minkä se olisi maksanut, jos lakia ei olisi säädetty. Koska tällä lailla käyttöön otettu työnantajamaksu lisäksi vapauttaa muista maksuvelvoitteista, France Télécom peruutti tulevien velvoitteiden maksamista varten kirjanpitoonsa tekemänsä varaukset heti 31 päivänä joulukuuta 1996. Siten kustannukset, joista France Télécom vapautettiin, eivät olleet uusia, koska vuoden 1990 laissa sovellettiin uudelleen aiempaa talousarviokäytäntöä, eivätkä ennakoimattomia, koska yritys perusti varauksia sitä varten, eivätkä ne poikenneet yleisestä sosiaaliturvalainsäädännöstä, koska sitä ei sovelleta France Télécomin maksamaan vastineeseen.

| (105) | Vuoden 1996 lain nojalla on sen voimaantulosta alkaen siirretty Ranskan valtiolle vuotuinen maksuvelvoite, joka kattaa lopulta kokonaan kyseisen henkilöstön eläkkeiden rahoituskustannukset. Siten vuoden 1996 lain nojalla myönnetyn tuen määrä voidaan laskea lain voimaantulosta alkaen määrittämällä France Télécomin Ranskan valtiolle maksamasta, muista maksuvelvoitteista vapauttavasta työnantajamaksusta muodostuvan vastineen ja taulukossa 1 esitettyjen, vuoden 1990 alkuperäisen lain nojalla maksettavien kustannusten vuotuinen erotus, josta on vähennetty vuonna 1997 maksettu kiinteämääräinen maksu. |
| --- | --- |

(105)

Vuoden 1996 lain nojalla on sen voimaantulosta alkaen siirretty Ranskan valtiolle vuotuinen maksuvelvoite, joka kattaa lopulta kokonaan kyseisen henkilöstön eläkkeiden rahoituskustannukset. Siten vuoden 1996 lain nojalla myönnetyn tuen määrä voidaan laskea lain voimaantulosta alkaen määrittämällä France Télécomin Ranskan valtiolle maksamasta, muista maksuvelvoitteista vapauttavasta työnantajamaksusta muodostuvan vastineen ja taulukossa 1 esitettyjen, vuoden 1990 alkuperäisen lain nojalla maksettavien kustannusten vuotuinen erotus, josta on vähennetty vuonna 1997 maksettu kiinteämääräinen maksu.

| (106) | Ranskan tasavallan toimittamista, johdanto-osan 40 kappaleessa esitetyistä arvioista käy ilmi, että vuoden 1996 uudistuksen aikaan ja Ranskan valtion vastuulla olevista kustannuksista johtuvien rahoitusvelvoitteiden ennakoituun loppumiseen asti Ranskan viranomaiset pystyivät arvioimaan näiden uusien kustannusten kokonaisnettomäärän vuoteen 2043 asti, jolloin valtion rahoitusvelvoitteet eläkkeellä olevien virkamiesten tai näiden edunsaajien osalta olisivat päättyneet, [...] miljardiksi euroksi. Nettokustannusten nykyarvo oli [...] miljardia euroa vuonna 1996 sen jälkeen, kun niistä oli vähennetty France Télécomin vuotuiset maksut (15,2 miljardia euroa), työntekijämaksut ([...] miljardia euroa) ja 5,7 miljardin euron poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu. |
| --- | --- |

(106)

Ranskan tasavallan toimittamista, johdanto-osan 40 kappaleessa esitetyistä arvioista käy ilmi, että vuoden 1996 uudistuksen aikaan ja Ranskan valtion vastuulla olevista kustannuksista johtuvien rahoitusvelvoitteiden ennakoituun loppumiseen asti Ranskan viranomaiset pystyivät arvioimaan näiden uusien kustannusten kokonaisnettomäärän vuoteen 2043 asti, jolloin valtion rahoitusvelvoitteet eläkkeellä olevien virkamiesten tai näiden edunsaajien osalta olisivat päättyneet, [...] miljardiksi euroksi. Nettokustannusten nykyarvo oli [...] miljardia euroa vuonna 1996 sen jälkeen, kun niistä oli vähennetty France Télécomin vuotuiset maksut (15,2 miljardia euroa), työntekijämaksut ([...] miljardia euroa) ja 5,7 miljardin euron poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu.

| (107) | Lisäksi on pantava merkille, että vuoden 1996 uudistuksen aikaan arvioidut määrät ovat todellisen määrän likiarvoja (57). France Télécomille vuotuisten maksujen muodossa määrättyä vastinetta tai vuonna 1997 maksettua 5,7 miljardin euron korvausta ei vahvistettu sitä varten, että niiden tavoitteena olisi ollut budjettineutraalius Ranskan valtion talousarviossa eikä niillä ollut tällaista vaikutusta. Jos tästä olisi ollut kyse ja edellyttäen, että vakuutusmatemaattisen laskennan olettamukset olisivat olleet asianmukaisia, kustannukset ja tulot olisivat olleet yhtä suuret koko ajanjaksolla eikä France Télécomille olisi siten koitunut taloudellista etua. |
| --- | --- |

(107)

Lisäksi on pantava merkille, että vuoden 1996 uudistuksen aikaan arvioidut määrät ovat todellisen määrän likiarvoja (57). France Télécomille vuotuisten maksujen muodossa määrättyä vastinetta tai vuonna 1997 maksettua 5,7 miljardin euron korvausta ei vahvistettu sitä varten, että niiden tavoitteena olisi ollut budjettineutraalius Ranskan valtion talousarviossa eikä niillä ollut tällaista vaikutusta. Jos tästä olisi ollut kyse ja edellyttäen, että vakuutusmatemaattisen laskennan olettamukset olisivat olleet asianmukaisia, kustannukset ja tulot olisivat olleet yhtä suuret koko ajanjaksolla eikä France Télécomille olisi siten koitunut taloudellista etua.

| (108) | Ranskan viranomaiset olivat tietoisia siitä, että France Télécomin virkamiesten eläkekustannusten siirtäminen valtion yleiseen talousarvioon oli valtiolle uusi ja raskas rasitus, joka katettaisiin vain osittain määräämällä poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu tai myymällä osa valtion omistamista yrityksen osakkeista. Myös johdanto-osan 31 kappaleessa mainitut keskustelut osoittavat, että Ranskan valtio ei pyrkinyt vuonna 1996 korvaamaan kokonaan uusia kustannuksia, jotka se otti tulevaisuuden osalta vastuulleen, vaan se päinvastoin pyrki ottamaan vastuulleen uudet kustannukset ja pyrki huolehtimaan siitä, että yrityksen edut otettaisiin ensin huomioon. |
| --- | --- |

(108)

Ranskan viranomaiset olivat tietoisia siitä, että France Télécomin virkamiesten eläkekustannusten siirtäminen valtion yleiseen talousarvioon oli valtiolle uusi ja raskas rasitus, joka katettaisiin vain osittain määräämällä poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu tai myymällä osa valtion omistamista yrityksen osakkeista. Myös johdanto-osan 31 kappaleessa mainitut keskustelut osoittavat, että Ranskan valtio ei pyrkinyt vuonna 1996 korvaamaan kokonaan uusia kustannuksia, jotka se otti tulevaisuuden osalta vastuulleen, vaan se päinvastoin pyrki ottamaan vastuulleen uudet kustannukset ja pyrki huolehtimaan siitä, että yrityksen edut otettaisiin ensin huomioon.

| (109) | On selvää, että vaikka sovellettaisiin erilaisia vakuutusmatemaattisia olettamuksia kuin Ranskan valtio on soveltanut arvioidessaan uusia kustannuksiaan ja huolimatta vuonna 1997 maksetusta poikkeuksellisesta kiinteämääräisestä maksusta, uudistuksella on myönnetty huomattava taloudellinen etu, koska työnantajan eläkemaksut ovat pienemmät. Koska kiinteämääräisellä maksulla tai korvauksella ei voitu kattaa kaikkia Ranskan valtiolle siirrettyjä kustannuksia, vaan sillä korkeintaan vähennettiin kustannuksia, ja ottaen huomioon kyseessä olevien määrien suuruusluokan ei ole tarpeen vahvistaa aiemmin käytetyn vakuutusmatemaattisen laskennan asianmukaisuutta ja siitä johtuvien arvioiden täsmällisyyttä koko kaudelle vuoteen 2043 asti. |
| --- | --- |

(109)

On selvää, että vaikka sovellettaisiin erilaisia vakuutusmatemaattisia olettamuksia kuin Ranskan valtio on soveltanut arvioidessaan uusia kustannuksiaan ja huolimatta vuonna 1997 maksetusta poikkeuksellisesta kiinteämääräisestä maksusta, uudistuksella on myönnetty huomattava taloudellinen etu, koska työnantajan eläkemaksut ovat pienemmät. Koska kiinteämääräisellä maksulla tai korvauksella ei voitu kattaa kaikkia Ranskan valtiolle siirrettyjä kustannuksia, vaan sillä korkeintaan vähennettiin kustannuksia, ja ottaen huomioon kyseessä olevien määrien suuruusluokan ei ole tarpeen vahvistaa aiemmin käytetyn vakuutusmatemaattisen laskennan asianmukaisuutta ja siitä johtuvien arvioiden täsmällisyyttä koko kaudelle vuoteen 2043 asti.

| (110) | Ei ole myöskään tarpeen verrata France Télécomin pienemmistä maksuista johtuvia taloudellisia etuja virkamiesten palvelukseen ottamisesta johtuviin oletettuihin haittoihin, kuten France Télécom Ranskan tasavallan tukemana vaatii. Vuoden 1996 lailla ei joka tapauksessa ole lisätty oletettuja haittoja, koska se ei ole johtanut uusien virkamiesten palvelukseen ottamiseen. Lisäksi vuoden 1996 lailla France Télécom vapautettiin osasta sen rahoitusvelvoitteita, ja sen tavoitteena ei ollut korvata palkkoihin liittyvää oletettua haittaa tai, France Télécomin sanoin, virkamieshenkilöstön palvelukseen ottamiseen liittyvää pienempää joustavuutta. |
| --- | --- |

(110)

Ei ole myöskään tarpeen verrata France Télécomin pienemmistä maksuista johtuvia taloudellisia etuja virkamiesten palvelukseen ottamisesta johtuviin oletettuihin haittoihin, kuten France Télécom Ranskan tasavallan tukemana vaatii. Vuoden 1996 lailla ei joka tapauksessa ole lisätty oletettuja haittoja, koska se ei ole johtanut uusien virkamiesten palvelukseen ottamiseen. Lisäksi vuoden 1996 lailla France Télécom vapautettiin osasta sen rahoitusvelvoitteita, ja sen tavoitteena ei ollut korvata palkkoihin liittyvää oletettua haittaa tai, France Télécomin sanoin, virkamieshenkilöstön palvelukseen ottamiseen liittyvää pienempää joustavuutta.

| (111) | Siksi on tarpeetonta vastata väitteisiin virkamiesten palvelukseen ottamisen oletetuista haitoista, jotka Ranskan tasavalta ja France Télécom ovat maininneet.






  — | Ensinnäkin France Télécomilla oli ennen Ranskan markkinoiden avaamista kilpailulle koulutettu ja pätevä henkilöstö, jota ilman, jos se olisi pitänyt vaihtaa kokonaan, se ei olisi pystynyt säilyttämään asemaansa markkinoilla, minkä France Télécom jättää mainitsematta huomautuksissaan. |
| --- | --- | --- |

(111)

Siksi on tarpeetonta vastata väitteisiin virkamiesten palvelukseen ottamisen oletetuista haitoista, jotka Ranskan tasavalta ja France Télécom ovat maininneet.

—

Ensinnäkin France Télécomilla oli ennen Ranskan markkinoiden avaamista kilpailulle koulutettu ja pätevä henkilöstö, jota ilman, jos se olisi pitänyt vaihtaa kokonaan, se ei olisi pystynyt säilyttämään asemaansa markkinoilla, minkä France Télécom jättää mainitsematta huomautuksissaan.

| — | Lisäksi palkkojen määrä ja investoinnit henkilöstön koulutukseen, jotka France Télécom katsoo haitaksi, ovat tavanomaisia kustannuksia yrityksen talousarviossa, eikä ole osoitettu, että ne eivät parantaisi henkilöstön sitoutumista ja tuottavuutta kilpailijoihin verrattuna. |
| --- | --- |

—

Lisäksi palkkojen määrä ja investoinnit henkilöstön koulutukseen, jotka France Télécom katsoo haitaksi, ovat tavanomaisia kustannuksia yrityksen talousarviossa, eikä ole osoitettu, että ne eivät parantaisi henkilöstön sitoutumista ja tuottavuutta kilpailijoihin verrattuna.

| — | Vaikka on totta, että France Télécomilla ei ole mahdollisuuksia mukauttaa palkkamenojaan ottamalla käyttöön kyseisen henkilöstön määrän vähentämistä koskeva sosiaalinen suunnitelma, on kyseenalaista, voisiko se panna asianmukaisesti täytäntöön suunnitelman, joka kohdistuu ainoastaan virkamiehiin, kun taas virkamiesten palvelukseen ottamisen lopettaminen vuonna 1997 ja yksityisoikeudellisen henkilöstön käyttäminen tarjoavat sille tiettyjä mahdollisuuksia mukauttaa palkkamenoja. |
| --- | --- |

—

Vaikka on totta, että France Télécomilla ei ole mahdollisuuksia mukauttaa palkkamenojaan ottamalla käyttöön kyseisen henkilöstön määrän vähentämistä koskeva sosiaalinen suunnitelma, on kyseenalaista, voisiko se panna asianmukaisesti täytäntöön suunnitelman, joka kohdistuu ainoastaan virkamiehiin, kun taas virkamiesten palvelukseen ottamisen lopettaminen vuonna 1997 ja yksityisoikeudellisen henkilöstön käyttäminen tarjoavat sille tiettyjä mahdollisuuksia mukauttaa palkkamenoja.

| — | Vaikka on lisäksi totta, että yritys käyttää huomattavasti määrärahoja kannustaakseen kyseistä henkilöstöä jäämään varhaiseläkkeelle, kyseisen välineen käyttöönotto olisi ollut yrityksen kannalta vähemmän kannustavaa ja edullista, jos Ranskan valtiolle ei olisi siirretty France Télécomin rahoitusvelvoitteita, mistä säädetään vuoden 1996 lailla. Välineen nojalla on siis mahdollista kannustaa henkilöstöä varhaiseläkkeelle ja siten aikaistaa valtion vastuuta kyseisen henkilöstön osalta. Ilman vuoden 1996 lakia vastuu olisi edelleen ollut France Télécomilla. |
| --- | --- |

—

Vaikka on lisäksi totta, että yritys käyttää huomattavasti määrärahoja kannustaakseen kyseistä henkilöstöä jäämään varhaiseläkkeelle, kyseisen välineen käyttöönotto olisi ollut yrityksen kannalta vähemmän kannustavaa ja edullista, jos Ranskan valtiolle ei olisi siirretty France Télécomin rahoitusvelvoitteita, mistä säädetään vuoden 1996 lailla. Välineen nojalla on siis mahdollista kannustaa henkilöstöä varhaiseläkkeelle ja siten aikaistaa valtion vastuuta kyseisen henkilöstön osalta. Ilman vuoden 1996 lakia vastuu olisi edelleen ollut France Télécomilla.

| (112) | Yhtä perusteettomalta vaikuttaisi France Télécomin aiemmasta monopolistaan saamien kilpailuetujen huomioon ottaminen, jonka kantelijat ovat maininneet, koska se ei liity tarkasteltavana olevista toimenpiteistä johtuvan taloudellisen edun saamista tai saamatta jäämistä koskevaan kysymykseen. Oletetut edut tai haitat eivät liity televiestintämarkkinoiden kilpailuedellytysten tasapuolistamista koskevaan kysymykseen sosiaaliturvakustannusten osalta. |
| --- | --- |

(112)

Yhtä perusteettomalta vaikuttaisi France Télécomin aiemmasta monopolistaan saamien kilpailuetujen huomioon ottaminen, jonka kantelijat ovat maininneet, koska se ei liity tarkasteltavana olevista toimenpiteistä johtuvan taloudellisen edun saamista tai saamatta jäämistä koskevaan kysymykseen. Oletetut edut tai haitat eivät liity televiestintämarkkinoiden kilpailuedellytysten tasapuolistamista koskevaan kysymykseen sosiaaliturvakustannusten osalta.

| (113) | Ainoastaan vuoden 1996 laissa tarkoitettu poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu kohdistui välittömästi France Télécomin kustannuksiin jo määritetyssä vertailutilanteessa. Kiinteämääräisen maksun maksaminen on vähentänyt sen tuen määrää, jota France Télécom on saanut ja saa siihen asti, että rahoituskustannukset, joista Ranskan valtio vastaa vuoden 1996 lain mukaisesti France Télécomin sijasta, loppuvat. Riippumatta Ranskan hallituksen kyseiseen aikaan käyttämien vakuutusmatemaattisten menetelmien paikkansapitävyydestä ilman tätä kiinteämääräistä maksua niiden kustannusten määrä, joista France Télécom olisi vapautettu, olisi ollut 18,9 miljardia euroa eikä [...] miljardia euroa vuoden 1996 nettoarvona. |
| --- | --- |

(113)

Ainoastaan vuoden 1996 laissa tarkoitettu poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu kohdistui välittömästi France Télécomin kustannuksiin jo määritetyssä vertailutilanteessa. Kiinteämääräisen maksun maksaminen on vähentänyt sen tuen määrää, jota France Télécom on saanut ja saa siihen asti, että rahoituskustannukset, joista Ranskan valtio vastaa vuoden 1996 lain mukaisesti France Télécomin sijasta, loppuvat. Riippumatta Ranskan hallituksen kyseiseen aikaan käyttämien vakuutusmatemaattisten menetelmien paikkansapitävyydestä ilman tätä kiinteämääräistä maksua niiden kustannusten määrä, joista France Télécom olisi vapautettu, olisi ollut 18,9 miljardia euroa eikä [...] miljardia euroa vuoden 1996 nettoarvona.

| (114) | France Télécom on siis saanut vuoden 1996 lain nojalla enemmän varoja käyttöönsä markkinoilla, joilla se toimii. Nämä varat olivat vuoden 1996 lain ansiosta myös suuremmat kuin varat, jotka France Télécomilla oli käytössään vuoden 1990 lain alkuperäisen version nojalla. Televiestintäpalvelujen markkinoita, joilla France Télécom toimi ja toimii koko Ranskan alueella ja muissa jäsenvaltioissa, on kuitenkin asteittain avattu kilpailulle poistamalla vähitellen yksinoikeudet tai erityiset oikeudet vuodesta 1988 alkaen ja kokonaan vuodesta 1998 alkaen lukuun ottamatta eräitä poikkeuksia. Markkinat avattiin kokonaan kilpailulle Ranskassa vuonna 2002. Oikeudellisten esteiden poistamiseen on liittynyt muiden sellaisten toimijoiden markkinoille tulo, jotka kilpailevat France Télécomin kanssa ja kilpailivat jo ennen vuosien 1990 ja 1996 säädöksiä, joita tässä päätöksessä käsitellään. |
| --- | --- |

(114)

France Télécom on siis saanut vuoden 1996 lain nojalla enemmän varoja käyttöönsä markkinoilla, joilla se toimii. Nämä varat olivat vuoden 1996 lain ansiosta myös suuremmat kuin varat, jotka France Télécomilla oli käytössään vuoden 1990 lain alkuperäisen version nojalla. Televiestintäpalvelujen markkinoita, joilla France Télécom toimi ja toimii koko Ranskan alueella ja muissa jäsenvaltioissa, on kuitenkin asteittain avattu kilpailulle poistamalla vähitellen yksinoikeudet tai erityiset oikeudet vuodesta 1988 alkaen ja kokonaan vuodesta 1998 alkaen lukuun ottamatta eräitä poikkeuksia. Markkinat avattiin kokonaan kilpailulle Ranskassa vuonna 2002. Oikeudellisten esteiden poistamiseen on liittynyt muiden sellaisten toimijoiden markkinoille tulo, jotka kilpailevat France Télécomin kanssa ja kilpailivat jo ennen vuosien 1990 ja 1996 säädöksiä, joita tässä päätöksessä käsitellään.

| (115) | Koska France Télécom vapautettiin velvoitteesta vastata tulevista eläkekustannuksista virkamieshenkilöstönsä eläkkeiden osalta ja siihen sovellettiin pienempää vuotuista maksua, se kykeni poistamaan taseestaan sitoumuksia ja kustannuksia, minkä ansiosta sen oli helpompi hankkia pääomaa ja siten sen tilanne oli suotuisampi kuin ennen vuoden 1996 uudistusta. Koska France Télécom vapautettiin myös Ranskan aiemmista markkinoista johtuvista kustannuksista, sen oli helpompi kehittää toimintaansa muiden jäsenvaltioiden markkinoilla, jotka on avattu hiljattain kilpailulle, ja näin se on tosiaan tehnyt, kuten johdanto-osan 48–50 kappaleessa osoitetaan. |
| --- | --- |

(115)

Koska France Télécom vapautettiin velvoitteesta vastata tulevista eläkekustannuksista virkamieshenkilöstönsä eläkkeiden osalta ja siihen sovellettiin pienempää vuotuista maksua, se kykeni poistamaan taseestaan sitoumuksia ja kustannuksia, minkä ansiosta sen oli helpompi hankkia pääomaa ja siten sen tilanne oli suotuisampi kuin ennen vuoden 1996 uudistusta. Koska France Télécom vapautettiin myös Ranskan aiemmista markkinoista johtuvista kustannuksista, sen oli helpompi kehittää toimintaansa muiden jäsenvaltioiden markkinoilla, jotka on avattu hiljattain kilpailulle, ja näin se on tosiaan tehnyt, kuten johdanto-osan 48–50 kappaleessa osoitetaan.

| (116) | Tästä johtuu, että France Télécomin kustannusten vähentäminen, joka johtuu säännöistä, joiden mukaisesti lasketaan Ranskan valtiolle maksettava korvaus siitä, että valtio vastaa yrityksen virkamieshenkilöstön eläkkeistä, vääristää tai saattaa vääristää kilpailua France Télécomin ja uusien kilpailijoiden välillä Ranskassa ja muissa jäsenvaltioissa, joissa France Télécom toimii. |
| --- | --- |

(116)

Tästä johtuu, että France Télécomin kustannusten vähentäminen, joka johtuu säännöistä, joiden mukaisesti lasketaan Ranskan valtiolle maksettava korvaus siitä, että valtio vastaa yrityksen virkamieshenkilöstön eläkkeistä, vääristää tai saattaa vääristää kilpailua France Télécomin ja uusien kilpailijoiden välillä Ranskassa ja muissa jäsenvaltioissa, joissa France Télécom toimii.

6.1.4   Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (117) | Markkinoita, joilla France Télécom toimii Ranskassa, on avattu asteittain kilpailulle vuodesta 1988 alkaen, ja siksi ne ovat pääosin avoinna jäsenvaltioiden väliselle kaupalle. Direktiivin 96/19/EY tarkoituksena oli televiestintäalan täydellinen vapauttaminen 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen. Markkinoille on tullut myös operaattoreita, joiden pääoman omistavat osittain yritykset muissa jäsenvaltioissa kuin Ranskassa. Tietyt näistä markkinoista koskevat jäsenvaltioiden välistä kansainvälistä viestintää. Vastaavasti France Télécom tarjoaa tytäryritystensä kautta sähköisiä viestintäpalveluja muissa jäsenvaltioissa, muun muassa Espanjassa, Belgiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(117)

Markkinoita, joilla France Télécom toimii Ranskassa, on avattu asteittain kilpailulle vuodesta 1988 alkaen, ja siksi ne ovat pääosin avoinna jäsenvaltioiden väliselle kaupalle. Direktiivin 96/19/EY tarkoituksena oli televiestintäalan täydellinen vapauttaminen 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen. Markkinoille on tullut myös operaattoreita, joiden pääoman omistavat osittain yritykset muissa jäsenvaltioissa kuin Ranskassa. Tietyt näistä markkinoista koskevat jäsenvaltioiden välistä kansainvälistä viestintää. Vastaavasti France Télécom tarjoaa tytäryritystensä kautta sähköisiä viestintäpalveluja muissa jäsenvaltioissa, muun muassa Espanjassa, Belgiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (118) | Näissä olosuhteissa toimenpide, jolla vähennetään France Télécomin yleisiä käyttö- ja toimintakustannuksia ja vapautetaan siten kyseisen yrityksen käytössä olevia varoja investointeihin tai sen kaupallisen tarjonnan parantamiseen Ranskassa tai toiminnan aloittamiseen muissa jäsenvaltioissa, vaikuttaa todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(118)

Näissä olosuhteissa toimenpide, jolla vähennetään France Télécomin yleisiä käyttö- ja toimintakustannuksia ja vapautetaan siten kyseisen yrityksen käytössä olevia varoja investointeihin tai sen kaupallisen tarjonnan parantamiseen Ranskassa tai toiminnan aloittamiseen muissa jäsenvaltioissa, vaikuttaa todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.5   Päätelmä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen olemassaolosta

| (119) | Edellä sanotusta johtuu, että pienentämällä vuoden 1990 lain alkuperäisessä versiossa tarkoitetuista eläkekustannuksista valtiolle työnantajamaksun muodossa maksettavaa vastinetta ja korvaamalla se vuoden 1996 laissa tarkoitetulla vastineella, joka on pienempi kuin aiemmin sovellettu vastine, Ranskan tasavalta on myöntänyt omista varoistaan France Télécomille tukea, joka vääristää tai saattaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla vuoden 1996 lain nojalla toteutetun kustannusten siirron vuoksi. |
| --- | --- |

(119)

Edellä sanotusta johtuu, että pienentämällä vuoden 1990 lain alkuperäisessä versiossa tarkoitetuista eläkekustannuksista valtiolle työnantajamaksun muodossa maksettavaa vastinetta ja korvaamalla se vuoden 1996 laissa tarkoitetulla vastineella, joka on pienempi kuin aiemmin sovellettu vastine, Ranskan tasavalta on myöntänyt omista varoistaan France Télécomille tukea, joka vääristää tai saattaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla vuoden 1996 lain nojalla toteutetun kustannusten siirron vuoksi.

| (120) | Siksi on tarpeen tutkia, voidaanko kyseinen tuki katsoa soveltuvaksi sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(120)

Siksi on tarpeen tutkia, voidaanko kyseinen tuki katsoa soveltuvaksi sisämarkkinoille.

6.2   Tuen soveltuvuuden vaihtoehtoiset oikeusperustat

| (121) | Komissio panee merkille, että Ranska ei vetoa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan kyseisten toimenpiteiden soveltuvuuden perustana. |
| --- | --- |

(121)

Komissio panee merkille, että Ranska ei vetoa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan kyseisten toimenpiteiden soveltuvuuden perustana.

| (122) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut poikkeukset, jotka liittyvät yksittäisille kuluttajille myönnettävään sosiaaliseen tukeen, tukeen luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi tai tukeen joillekin Saksan liittotasavallan alueille, eivät selkeästi ole asiaankuuluvia kyseisessä tapauksessa. |
| --- | --- |

(122)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut poikkeukset, jotka liittyvät yksittäisille kuluttajille myönnettävään sosiaaliseen tukeen, tukeen luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi tai tukeen joillekin Saksan liittotasavallan alueille, eivät selkeästi ole asiaankuuluvia kyseisessä tapauksessa.

| (123) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen poikkeusten osalta komissio toteaa, että kyseistä tukea ei ole tarkoitettu tukemaan taloudellisen kehityksen edistämistä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, että se ei ole Euroopan yhteistä etua koskeva tärkeä hanke, eikä sillä pyritä poistamaan Ranskan taloudessa olevaa vakavaa häiriötä. Sillä ei myöskään pyritä edistämään kulttuuria tai kulttuuriperintöä. |
| --- | --- |

(123)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen poikkeusten osalta komissio toteaa, että kyseistä tukea ei ole tarkoitettu tukemaan taloudellisen kehityksen edistämistä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, että se ei ole Euroopan yhteistä etua koskeva tärkeä hanke, eikä sillä pyritä poistamaan Ranskan taloudessa olevaa vakavaa häiriötä. Sillä ei myöskään pyritä edistämään kulttuuria tai kulttuuriperintöä.

| (124) | Siksi vaikuttaa siltä, että vain SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa voitaisiin soveltaa tämän toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseen. |
| --- | --- |

(124)

Siksi vaikuttaa siltä, että vain SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa voitaisiin soveltaa tämän toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseen.

6.3   Tuen soveltuvuus SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella

| (125) | Perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään seuraavaa: ”Sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää: (...) tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla (...)”. |
| --- | --- |

(125)

Perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään seuraavaa: ”Sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää: (...) tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla (...)”.

| (126) | Jotta tuki katsottaisiin soveltuvaksi sisämarkkinoille siksi, että sillä edistetään tietyn taloudellisen toiminnan tai talouden alan kehitystä, sillä on parannettava tapaa, jolla taloudellista toimintaa harjoitetaan. Tuki on soveltuvaa 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla vain, jos sillä ei muuteta kaupan olosuhteita yleisen edun vastaisesti. Komissio kiinnittää arvioinnissaan erityistä huomiota välttämättömyyttä ja oikeasuhteisuutta koskeviin periaatteisiin (58). |
| --- | --- |

(126)

Jotta tuki katsottaisiin soveltuvaksi sisämarkkinoille siksi, että sillä edistetään tietyn taloudellisen toiminnan tai talouden alan kehitystä, sillä on parannettava tapaa, jolla taloudellista toimintaa harjoitetaan. Tuki on soveltuvaa 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla vain, jos sillä ei muuteta kaupan olosuhteita yleisen edun vastaisesti. Komissio kiinnittää arvioinnissaan erityistä huomiota välttämättömyyttä ja oikeasuhteisuutta koskeviin periaatteisiin (58).

| (127) | Alustavasti ja komission menettelyn aloittamispäätöksessään esittämien epäilyksien perusteella on pantava merkille, että Ranskan tasavalta on perinyt France Télécomilta tyydyttävän määrän, joka vastaa komission elinkeinoveron soveltamisesta France Télécomiin tekemässä päätöksessä edellyttämää tukien takaisinperintää (59). Komissio katsoo, että sen jälkeen, kun unionin yleisen tuomioistuimen tuomiossa vahvistettiin kyseisen päätöksen kumoamista Euroopan unionin tuomioistuimessa koskevan kanteen hylkääminen (60), Ranskan tasavalta on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet kyseisestä päätöksestä johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi. Koska elinkeinoveroa soveltamalla maksettujen tukien asianmukainen takaisinperintä poistaa taloudellisen edun, jonka France Télécom olisi siitä saanut, ei ole tarpeen tutkia mahdollisia yhteisvaikutuksia tämän menettelyn kohteena olevan tuen kanssa. |
| --- | --- |

(127)

Alustavasti ja komission menettelyn aloittamispäätöksessään esittämien epäilyksien perusteella on pantava merkille, että Ranskan tasavalta on perinyt France Télécomilta tyydyttävän määrän, joka vastaa komission elinkeinoveron soveltamisesta France Télécomiin tekemässä päätöksessä edellyttämää tukien takaisinperintää (59). Komissio katsoo, että sen jälkeen, kun unionin yleisen tuomioistuimen tuomiossa vahvistettiin kyseisen päätöksen kumoamista Euroopan unionin tuomioistuimessa koskevan kanteen hylkääminen (60), Ranskan tasavalta on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet kyseisestä päätöksestä johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi. Koska elinkeinoveroa soveltamalla maksettujen tukien asianmukainen takaisinperintä poistaa taloudellisen edun, jonka France Télécom olisi siitä saanut, ei ole tarpeen tutkia mahdollisia yhteisvaikutuksia tämän menettelyn kohteena olevan tuen kanssa.

| (128) | Muilta osin on pantava heti merkille, että toisin kuin investointikustannukset, yrityksen sosiaaliturvamaksut ovat toistuvia toimintakustannuksia ja että niitä vähentävä tuki on tukea yrityksen toiminnalle, ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komission on arvioitava erittäin huolellisesti sen soveltuvuus sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(128)

Muilta osin on pantava heti merkille, että toisin kuin investointikustannukset, yrityksen sosiaaliturvamaksut ovat toistuvia toimintakustannuksia ja että niitä vähentävä tuki on tukea yrityksen toiminnalle, ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komission on arvioitava erittäin huolellisesti sen soveltuvuus sisämarkkinoille.

6.3.1   Tukitoimenpiteen yhdenmukaisuus yleistä etua koskevan tavoitteen kanssa

| (129) | Vuodesta 1997 alkaen annetun tuen tarkoitukseksi voidaan katsoa sähköisten viestintäpalvelujen tarjoamiseen liittyvän taloudellisen toiminnan kehittämisen edistäminen kyseisten markkinoiden täydellisen vapauttamisen yhteydessä. Vuoden 1996 laki annettiin samalla kuin televiestinnän sääntelystä 26 päivänä heinäkuuta 1996 annettu laki nro 96-659, jossa saatettiin osaksi kansallista lainsäädäntöä Ranskalle unionin lainsäädännöstä ja erityisesti direktiivistä 96/19/EY johtuvat velvoitteet. |
| --- | --- |

(129)

Vuodesta 1997 alkaen annetun tuen tarkoitukseksi voidaan katsoa sähköisten viestintäpalvelujen tarjoamiseen liittyvän taloudellisen toiminnan kehittämisen edistäminen kyseisten markkinoiden täydellisen vapauttamisen yhteydessä. Vuoden 1996 laki annettiin samalla kuin televiestinnän sääntelystä 26 päivänä heinäkuuta 1996 annettu laki nro 96-659, jossa saatettiin osaksi kansallista lainsäädäntöä Ranskalle unionin lainsäädännöstä ja erityisesti direktiivistä 96/19/EY johtuvat velvoitteet.

| (130) | Tältä osin vuoden 1996 lain yleisenä tavoitteena taloudellisen vastineen maksamisessa Ranskan valtiolle on France Télécomin ja sosiaalietuuksien yhteisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien televiestintäalan muiden yritysten palkkasidonnaisten pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen tason lähentäminen. Käytetty väline eli tukitoimenpide, jonka kohteena on suoraan ja yksinomaan tapa, jolla France Télécomin työnantajamaksut laaditaan, vaikuttaa riittävältä vahvistetun tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(130)

Tältä osin vuoden 1996 lain yleisenä tavoitteena taloudellisen vastineen maksamisessa Ranskan valtiolle on France Télécomin ja sosiaalietuuksien yhteisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien televiestintäalan muiden yritysten palkkasidonnaisten pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen tason lähentäminen. Käytetty väline eli tukitoimenpide, jonka kohteena on suoraan ja yksinomaan tapa, jolla France Télécomin työnantajamaksut laaditaan, vaikuttaa riittävältä vahvistetun tavoitteen saavuttamiseksi.

| (131) | Tukitoimenpide, jolla pyritään vähentämään France Télécomin nykyisiä sosiaaliturvamaksuja, jotka ovat tulleet sen vastuulle aikana, jolloin suurin osa sen toiminnasta kuului monopoliasemaan eikä palvelun toimittaminen edellyttänyt taloudellisesti tehokasta toimintaa, voi erilaisessa kilpailutilanteessa osaltaan parantaa sitä tapaa, jolla aiemmin monopoliin kuuluvia palveluja tarjotaan, mikäli kilpailevien yritysten omiin sosiaaliturvamaksuihinsa osoittamat varat eivät häiritse ansioihin perustuvaa kilpailumenettelyä. Jäljempänä tietenkin esitetään varauksia lain tiettyjen säännösten asianmukaisuudesta siinä vahvistetun tavoitteen saavuttamiseksi. Ei voida kuitenkaan kyseenalaistaa sen legitiimiyttä tai sen yhdenmukaisuutta yleisen edun mukaisen tavoitteen kanssa, joka koskee tehokkaaseen kilpailuun perustuvien sähköisten viestintäpalvelujen markkinoiden kehittämistä ja kyseisen toiminnan teknologista edistystä ja taloudellista kehitystä. |
| --- | --- |

(131)

Tukitoimenpide, jolla pyritään vähentämään France Télécomin nykyisiä sosiaaliturvamaksuja, jotka ovat tulleet sen vastuulle aikana, jolloin suurin osa sen toiminnasta kuului monopoliasemaan eikä palvelun toimittaminen edellyttänyt taloudellisesti tehokasta toimintaa, voi erilaisessa kilpailutilanteessa osaltaan parantaa sitä tapaa, jolla aiemmin monopoliin kuuluvia palveluja tarjotaan, mikäli kilpailevien yritysten omiin sosiaaliturvamaksuihinsa osoittamat varat eivät häiritse ansioihin perustuvaa kilpailumenettelyä. Jäljempänä tietenkin esitetään varauksia lain tiettyjen säännösten asianmukaisuudesta siinä vahvistetun tavoitteen saavuttamiseksi. Ei voida kuitenkaan kyseenalaistaa sen legitiimiyttä tai sen yhdenmukaisuutta yleisen edun mukaisen tavoitteen kanssa, joka koskee tehokkaaseen kilpailuun perustuvien sähköisten viestintäpalvelujen markkinoiden kehittämistä ja kyseisen toiminnan teknologista edistystä ja taloudellista kehitystä.

6.3.2   Tukitoimenpiteen välttämättömyys

| (132) | Vuoden 1996 laissa säädetty kielto virkamiesten palvelukseen ottamisesta 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen rajoitti France Télécomin palveluksessa olevaa virkamieshenkilöstöä, ja sen seurauksena France Télécomin eläkekustannuksista olisi tullut väistämättä huomattavan raskaat suhteessa työssä olevaan virkamieshenkilöstöön. Koska France Télécomilla ei myöskään ollut enää mahdollisuutta ottaa virkamiehiä palvelukseensa valtionhallinnosta, mikä on ymmärrettävää siksi, että kyseiset palvelut kuuluivat siitä alkaen kilpailun piiriin, France Télécomin kyseistä henkilöstöä koskevien eläkemaksujen kustannukset olisivat olleet liiallisia verrattuna niihin, joista sen kilpailijoiden piti ja pitää vastata. On myös pantava merkille, että vuoden 1990 lain alkuperäisissä säännöksissä tarkoitetut Ranskan valtiolle maksettavaa vastinetta koskevat sitoumukset eivät koskeneet ainoastaan virkamieshenkilöstöä kilpailumarkkinoilla vuonna 1990 ja sen jälkeen vaan myös vuonna 1990 eläkkeellä olevia posti- ja televiestintäministeriön pääosaston virkamiehiä. |
| --- | --- |

(132)

Vuoden 1996 laissa säädetty kielto virkamiesten palvelukseen ottamisesta 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen rajoitti France Télécomin palveluksessa olevaa virkamieshenkilöstöä, ja sen seurauksena France Télécomin eläkekustannuksista olisi tullut väistämättä huomattavan raskaat suhteessa työssä olevaan virkamieshenkilöstöön. Koska France Télécomilla ei myöskään ollut enää mahdollisuutta ottaa virkamiehiä palvelukseensa valtionhallinnosta, mikä on ymmärrettävää siksi, että kyseiset palvelut kuuluivat siitä alkaen kilpailun piiriin, France Télécomin kyseistä henkilöstöä koskevien eläkemaksujen kustannukset olisivat olleet liiallisia verrattuna niihin, joista sen kilpailijoiden piti ja pitää vastata. On myös pantava merkille, että vuoden 1990 lain alkuperäisissä säännöksissä tarkoitetut Ranskan valtiolle maksettavaa vastinetta koskevat sitoumukset eivät koskeneet ainoastaan virkamieshenkilöstöä kilpailumarkkinoilla vuonna 1990 ja sen jälkeen vaan myös vuonna 1990 eläkkeellä olevia posti- ja televiestintäministeriön pääosaston virkamiehiä.

| (133) | Esimerkiksi maksuosuus, joka olisi tullut France Télécomin maksettavaksi, jos vuoden 1990 lain säännöksiä ei olisi muutettu, olisi Ranskan tasavallan mukaan ollut 77 prosenttia vuonna 2010 työssä olleen virkamieshenkilöstön indeksisidonnaisesta bruttopalkasta. Tätä osuutta voidaan verrata [...] prosentin osuuteen, jonka avulla voitaisiin varmistaa yhteisiä ja muita kuin yhteisiä riskejä koskeva täydellinen kilpailun tasapuolisuus France Télécomin ja sen kilpailijoiden välillä. Absoluuttisena arvona erotus merkitsisi noin [...] miljoonan euroa vuotuista lisäkustannusta verrattuna kilpailun tasapuolisuuden varmistavaan maksuosuuteen. Koska lakiin ei myöskään kirjattu, että työnantajamaksut vapauttavat siitä lähtien muista maksuvelvoitteista, France Télécomin olisi pitänyt edelleen kirjata taseeseensa huomattavasti suuremmat varaukset verrattuna vuoteen 1996 mennessä vahvistettuihin 3,6 miljardin euron varauksiin. |
| --- | --- |

(133)

Esimerkiksi maksuosuus, joka olisi tullut France Télécomin maksettavaksi, jos vuoden 1990 lain säännöksiä ei olisi muutettu, olisi Ranskan tasavallan mukaan ollut 77 prosenttia vuonna 2010 työssä olleen virkamieshenkilöstön indeksisidonnaisesta bruttopalkasta. Tätä osuutta voidaan verrata [...] prosentin osuuteen, jonka avulla voitaisiin varmistaa yhteisiä ja muita kuin yhteisiä riskejä koskeva täydellinen kilpailun tasapuolisuus France Télécomin ja sen kilpailijoiden välillä. Absoluuttisena arvona erotus merkitsisi noin [...] miljoonan euroa vuotuista lisäkustannusta verrattuna kilpailun tasapuolisuuden varmistavaan maksuosuuteen. Koska lakiin ei myöskään kirjattu, että työnantajamaksut vapauttavat siitä lähtien muista maksuvelvoitteista, France Télécomin olisi pitänyt edelleen kirjata taseeseensa huomattavasti suuremmat varaukset verrattuna vuoteen 1996 mennessä vahvistettuihin 3,6 miljardin euron varauksiin.

| (134) | Tämän osalta kantelijoiden näkemykset siitä, että France Télécom on vuodesta 1996 alkaen voinut ottaa huomattavasti suuremman rahoitusvelan kuin se, josta Ranskan valtio oli vapauttanut yrityksen, eivät ole asiaankuuluvia, koska niillä ei ole yhteyttä tutkimuksen kohteena olevaan kysymykseen. Vaikka France Télécomin rahoitusvelan kasvu vuodesta 1996 alkaen ja tarkasteltavana olevat määrät näyttävät kumoavan Ranskan tasavallan mainitsemaan riskin yrityksen konkurssista, jos vuoden 1990 laissa säädettyä järjestelmää olisi jatkettu, tukitoimenpide vaikuttaa tulevaisuudessa välttämättömältä, jotta France Télécom voi osallistua kyseisillä markkinoilla ansioihin perustuvaan kilpailuun ilman haittaa aiemmista ajoista johtuvista raskaista sosiaaliturvamaksuista, joista sen kilpailijoiden ei tarvitse vastata. |
| --- | --- |

(134)

Tämän osalta kantelijoiden näkemykset siitä, että France Télécom on vuodesta 1996 alkaen voinut ottaa huomattavasti suuremman rahoitusvelan kuin se, josta Ranskan valtio oli vapauttanut yrityksen, eivät ole asiaankuuluvia, koska niillä ei ole yhteyttä tutkimuksen kohteena olevaan kysymykseen. Vaikka France Télécomin rahoitusvelan kasvu vuodesta 1996 alkaen ja tarkasteltavana olevat määrät näyttävät kumoavan Ranskan tasavallan mainitsemaan riskin yrityksen konkurssista, jos vuoden 1990 laissa säädettyä järjestelmää olisi jatkettu, tukitoimenpide vaikuttaa tulevaisuudessa välttämättömältä, jotta France Télécom voi osallistua kyseisillä markkinoilla ansioihin perustuvaan kilpailuun ilman haittaa aiemmista ajoista johtuvista raskaista sosiaaliturvamaksuista, joista sen kilpailijoiden ei tarvitse vastata.

| (135) | Kantelijoiden ja teleoperaattorin koko taseen asiaankuuluvuutta koskevat näkemykset, joiden nojalla pyritään arvioimaan tuen välttämättömyyttä France Télécomin aiemmasta monopoliasemastaan saamien muiden etujen kannalta, eivät ole tässä tapauksessa perusteltuja. On totta, että France Télécomilla on ollut vuodesta 1996 alkaen hallitseva asema suuressa osassa palvelumarkkinoita, joilla se Ranskassa toimii, erityisesti viestintämarkkinoiden verkon vaikutusten vuoksi. Vastaavasti France Télécom on laajentanut toimintaansa muiden jäsenvaltioiden markkinoille hankkimalla huomattavan aseman muun muassa Puolassa ja Espanjassa. Kuten teleoperaattori huomautuksissaan epäsuorasti korostaa, France Télécomiin sovelletaan edelleen sen SEUT-sopimuksen 102 artiklassa tarkoitetun määräävän aseman tai sähköiseen viestintään unionissa sovellettavissa säädöksissä (61) tarkoitetun huomattavan markkina-aseman vuoksi erityisiä yksipuolisia velvoitteita, joita ei sovelleta kilpaileviin yrityksiin, joiden markkina-asema on pienempi. |
| --- | --- |

(135)

Kantelijoiden ja teleoperaattorin koko taseen asiaankuuluvuutta koskevat näkemykset, joiden nojalla pyritään arvioimaan tuen välttämättömyyttä France Télécomin aiemmasta monopoliasemastaan saamien muiden etujen kannalta, eivät ole tässä tapauksessa perusteltuja. On totta, että France Télécomilla on ollut vuodesta 1996 alkaen hallitseva asema suuressa osassa palvelumarkkinoita, joilla se Ranskassa toimii, erityisesti viestintämarkkinoiden verkon vaikutusten vuoksi. Vastaavasti France Télécom on laajentanut toimintaansa muiden jäsenvaltioiden markkinoille hankkimalla huomattavan aseman muun muassa Puolassa ja Espanjassa. Kuten teleoperaattori huomautuksissaan epäsuorasti korostaa, France Télécomiin sovelletaan edelleen sen SEUT-sopimuksen 102 artiklassa tarkoitetun määräävän aseman tai sähköiseen viestintään unionissa sovellettavissa säädöksissä (61) tarkoitetun huomattavan markkina-aseman vuoksi erityisiä yksipuolisia velvoitteita, joita ei sovelleta kilpaileviin yrityksiin, joiden markkina-asema on pienempi.

| (136) | Näillä velvoitteilla, joita ovat muun muassa France Télécomin verkkoon pääsy, kustannuslähtöiset hinnat tai sellaisesta kaupallisesta toiminnasta pidättäytyminen, joka olisi sallittua yritykselle, joka ei ole määräävässä asemassa, pyritään kuitenkin juuri siihen, että France Télécomin aiemmasta monopolista johtuva asema ei vahingoittaisi enää kilpailua. Näillä erityisillä sääntelyvälineillä, joita kansalliset sääntely- ja kilpailuviranomaiset ja komissio laativat ja soveltavat säännöllisesti (62), voidaan korjata kohdennetummin ja tehokkaammin France Télécomin aiemmasta monopoliasemasta johtuvat, kantelijoiden mainitsemat jatkuvat haitat. |
| --- | --- |

(136)

Näillä velvoitteilla, joita ovat muun muassa France Télécomin verkkoon pääsy, kustannuslähtöiset hinnat tai sellaisesta kaupallisesta toiminnasta pidättäytyminen, joka olisi sallittua yritykselle, joka ei ole määräävässä asemassa, pyritään kuitenkin juuri siihen, että France Télécomin aiemmasta monopolista johtuva asema ei vahingoittaisi enää kilpailua. Näillä erityisillä sääntelyvälineillä, joita kansalliset sääntely- ja kilpailuviranomaiset ja komissio laativat ja soveltavat säännöllisesti (62), voidaan korjata kohdennetummin ja tehokkaammin France Télécomin aiemmasta monopoliasemasta johtuvat, kantelijoiden mainitsemat jatkuvat haitat.

| (137) | Myös tämän menettelyn kohteena oleva valtiontuki näyttäisi periaatteessa välttämättömältä yleistä etua koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, koska sillä parannetaan eläkekustannuksiin liittyviä kilpailuedellytyksiä ja siten sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaa. |
| --- | --- |

(137)

Myös tämän menettelyn kohteena oleva valtiontuki näyttäisi periaatteessa välttämättömältä yleistä etua koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, koska sillä parannetaan eläkekustannuksiin liittyviä kilpailuedellytyksiä ja siten sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaa.

6.3.3   Tukitoimenpiteen oikeasuhteisuus

| (138) | On pantava merkille, että vuoden 1990 lailla käyttöönotettu rahallinen vastine, joka maksetaan valtiolle sitä, että se maksaa eläkkeet ja toimii eläkkeistä vastaavana laitoksena, on France Télécomia koskeva erityinen sui generis -oikeus. Vuoden 1990 lain alkuperäisessä versiossa tarkoitettu kokonaiskorvauksen periaate on korvattu vuodesta 1996 alkaen valtiolle maksettavan vastineen määrän erilaisella määrittämismenetelmällä. France Télécomin maksaman työnantajamaksun määrän määrittämiseksi oli periaatteessa käytettävissä monia eri vaihtoehtoja, muun muassa jopa se, että valtio vastaisi kustannuksista kokonaan ilman korvausta. Tämä vastine on laskettu vuodesta 1997 alkaen viittaamalla tiettyihin alan kilpailevien yritysten maksamiin kustannuksiin. Sen määrittämiseksi, onko tuki oikeassa suhteessa vahvistetun tavoitteen saavuttamiseen, on siis tutkittava vuoden 1996 lailla säädetyn vastineen määrän vahvistamiseen käytettävän vertailukohdan puolueettomuutta ja asianmukaisuutta. |
| --- | --- |

(138)

On pantava merkille, että vuoden 1990 lailla käyttöönotettu rahallinen vastine, joka maksetaan valtiolle sitä, että se maksaa eläkkeet ja toimii eläkkeistä vastaavana laitoksena, on France Télécomia koskeva erityinen sui generis -oikeus. Vuoden 1990 lain alkuperäisessä versiossa tarkoitettu kokonaiskorvauksen periaate on korvattu vuodesta 1996 alkaen valtiolle maksettavan vastineen määrän erilaisella määrittämismenetelmällä. France Télécomin maksaman työnantajamaksun määrän määrittämiseksi oli periaatteessa käytettävissä monia eri vaihtoehtoja, muun muassa jopa se, että valtio vastaisi kustannuksista kokonaan ilman korvausta. Tämä vastine on laskettu vuodesta 1997 alkaen viittaamalla tiettyihin alan kilpailevien yritysten maksamiin kustannuksiin. Sen määrittämiseksi, onko tuki oikeassa suhteessa vahvistetun tavoitteen saavuttamiseen, on siis tutkittava vuoden 1996 lailla säädetyn vastineen määrän vahvistamiseen käytettävän vertailukohdan puolueettomuutta ja asianmukaisuutta.

| (139) | Aluksi on pantava merkille, että menettelyissä, jotka ovat koskeneet virkamieshenkilöstön eläkekustannusten vähentämistä televiestintäalalla aiemmin monopoliasemassa olleissa yrityksissä, kuten OTE Kreikan tasavallassa ja BT plc Yhdistyneessä kuningaskunnassa, komissio on tarkistanut erityisesti, onko näihin yrityksiin sovellettu kilpailijoita vastaavia sosiaaliturvamaksuja, päättääkseen, soveltuvatko kyseisille operaattoreille myönnetyt valtiontuet sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti (63). Komissio kuitenkin toteaa, että tässä asiassa France Télécomin joka vuosi maksamien ja vuoden 1996 laissa tarkoitettujen muista maksuvelvoitteista vapauttavien maksujen perusteella ei voida varmistaa, että maksetut sosiaaliturvamaksut vastaisivat kilpailijoiden kustannuksia. Tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavaa maksuosuutta (’TEC’) ei ole saatu aikaan. |
| --- | --- |

(139)

Aluksi on pantava merkille, että menettelyissä, jotka ovat koskeneet virkamieshenkilöstön eläkekustannusten vähentämistä televiestintäalalla aiemmin monopoliasemassa olleissa yrityksissä, kuten OTE Kreikan tasavallassa ja BT plc Yhdistyneessä kuningaskunnassa, komissio on tarkistanut erityisesti, onko näihin yrityksiin sovellettu kilpailijoita vastaavia sosiaaliturvamaksuja, päättääkseen, soveltuvatko kyseisille operaattoreille myönnetyt valtiontuet sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti (63). Komissio kuitenkin toteaa, että tässä asiassa France Télécomin joka vuosi maksamien ja vuoden 1996 laissa tarkoitettujen muista maksuvelvoitteista vapauttavien maksujen perusteella ei voida varmistaa, että maksetut sosiaaliturvamaksut vastaisivat kilpailijoiden kustannuksia. Tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavaa maksuosuutta (’TEC’) ei ole saatu aikaan.

| (140) | Ranskan tasavalta ja France Télécom vetoavat kuitenkin France Télécomin vuoden 1996 lain mukaisesti vuonna 1997 maksamaan poikkeukselliseen 5,7 miljardin euron kiinteämääräiseen maksuun. Kiinteämääräisen maksun määrä vahvistettiin vuonna 1996 korvaukseksi vuoden 1996 lain soveltamisesta valtiolle kymmenen vuoden aikana koituvista lisäkustannuksista ja siinä otettiin lisäksi huomioon varaukset, jotka France Télécom oli perustanut ja joita yritys voisi käyttää varainhoitovuonna 1996–1997. Poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu jakautuu kahteen osaan:






  — | 3,6 miljardin euron määrään, joka vastaa France Télécomin vuoteen 1996 asti perustamia varauksia tuolloin ennakoituihin virkamiesten tulevista eläkkeistä johtuviin kustannuksiin vastaamiseksi; |
| --- | --- | --- |

(140)

Ranskan tasavalta ja France Télécom vetoavat kuitenkin France Télécomin vuoden 1996 lain mukaisesti vuonna 1997 maksamaan poikkeukselliseen 5,7 miljardin euron kiinteämääräiseen maksuun. Kiinteämääräisen maksun määrä vahvistettiin vuonna 1996 korvaukseksi vuoden 1996 lain soveltamisesta valtiolle kymmenen vuoden aikana koituvista lisäkustannuksista ja siinä otettiin lisäksi huomioon varaukset, jotka France Télécom oli perustanut ja joita yritys voisi käyttää varainhoitovuonna 1996–1997. Poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu jakautuu kahteen osaan:

—

3,6 miljardin euron määrään, joka vastaa France Télécomin vuoteen 1996 asti perustamia varauksia tuolloin ennakoituihin virkamiesten tulevista eläkkeistä johtuviin kustannuksiin vastaamiseksi;

| — | 2,1 miljardin euron määrään (jäljempänä ’täydentävä määrä’), joka vastaa sekä viranomaisten ennustuksia että eläkkeiden maksamiseen liittyvien sosiaaliturvamaksujen nettokustannuksia, joista valtion olisi vastattava kymmenen vuoden ajan vuosina 1997–2006, televiestintäalan virkamiesten eläkekustannusten siirron takia. |
| --- | --- |

—

2,1 miljardin euron määrään (jäljempänä ’täydentävä määrä’), joka vastaa sekä viranomaisten ennustuksia että eläkkeiden maksamiseen liittyvien sosiaaliturvamaksujen nettokustannuksia, joista valtion olisi vastattava kymmenen vuoden ajan vuosina 1997–2006, televiestintäalan virkamiesten eläkekustannusten siirron takia.

| (141) | Koska 5,7 miljardin euron kiinteämääräisen maksun tavoitteena ei koskaan ollut korvata sitä, että France Télécomilla ja sen kilpailijoilla ei ollut tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavaa maksuosuutta, ei olisi perusteltua asettaa vastakkain tätä summaa ja muista maksuvelvoitteista vapauttavia vuotuisia maksuja, joita France Télécom ei ole maksanut, vaikka ne olisivat olleet tarpeen todelliset tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

(141)

Koska 5,7 miljardin euron kiinteämääräisen maksun tavoitteena ei koskaan ollut korvata sitä, että France Télécomilla ja sen kilpailijoilla ei ollut tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavaa maksuosuutta, ei olisi perusteltua asettaa vastakkain tätä summaa ja muista maksuvelvoitteista vapauttavia vuotuisia maksuja, joita France Télécom ei ole maksanut, vaikka ne olisivat olleet tarpeen todelliset tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden aikaansaamiseksi.

| (142) | Sitä vastoin parlamentissa käytyjen keskustelujen tarkastelusta käy ilmi, että täydentävä 2,1 miljardin euron määrä oli tarkoitettu kattamaan tämä kustannusten siirto vuosina 1997–2006 ja itse asiassa poistamaan tuen vaikutukset kymmenen vuoden ajaksi. Tätä täydentävää määrää vastaavalla France Télécomin nettomaksulla on myös rahoitettu kymmenen vuoden ajan Ranskan valtiolle uudistuksesta koituneet lisäkustannukset. |
| --- | --- |

(142)

Sitä vastoin parlamentissa käytyjen keskustelujen tarkastelusta käy ilmi, että täydentävä 2,1 miljardin euron määrä oli tarkoitettu kattamaan tämä kustannusten siirto vuosina 1997–2006 ja itse asiassa poistamaan tuen vaikutukset kymmenen vuoden ajaksi. Tätä täydentävää määrää vastaavalla France Télécomin nettomaksulla on myös rahoitettu kymmenen vuoden ajan Ranskan valtiolle uudistuksesta koituneet lisäkustannukset.

| (143) | Lisäksi poikkeuksellinen maksu kattaa vuoteen 1996 asti perustettujen ja tarpeettomiksi käyneiden varausten käytön. France Télécom oli perustanut valtiolle siirretyt varaukset tulevien eläkekustannusten kattamiseksi, ja tällä siirrolla poistettiin tuen vaikutukset niiden eläkkeiden maksamisen ajaksi, jotka varauksilla oli tarkoitus kattaa. |
| --- | --- |

(143)

Lisäksi poikkeuksellinen maksu kattaa vuoteen 1996 asti perustettujen ja tarpeettomiksi käyneiden varausten käytön. France Télécom oli perustanut valtiolle siirretyt varaukset tulevien eläkekustannusten kattamiseksi, ja tällä siirrolla poistettiin tuen vaikutukset niiden eläkkeiden maksamisen ajaksi, jotka varauksilla oli tarkoitus kattaa.

| (144) | Vuoden 1996 laissa kuitenkin viitataan yhteen poikkeukselliseen maksuun, eikä talousarviolain tai myöhempien asetusten sovellettavissa säännöksissä erotettu varauksista johtuvaa määrää, joka olisi pitänyt vähentää valtiolle tämän jakson ajaksi siirrettävistä kustannuksista. Vuoden 1996 lain 6 pykälässä täsmennetään selvästi, että poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu maksetaan vastineeksi siitä, että valtio vastaa virkamieshenkilöstölle maksettavista eläkkeistä. Poikkeuksellisen maksun määrä on siis otettava kokonaisuudessaan huomioon uudistuksen analyysissa. |
| --- | --- |

(144)

Vuoden 1996 laissa kuitenkin viitataan yhteen poikkeukselliseen maksuun, eikä talousarviolain tai myöhempien asetusten sovellettavissa säännöksissä erotettu varauksista johtuvaa määrää, joka olisi pitänyt vähentää valtiolle tämän jakson ajaksi siirrettävistä kustannuksista. Vuoden 1996 lain 6 pykälässä täsmennetään selvästi, että poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu maksetaan vastineeksi siitä, että valtio vastaa virkamieshenkilöstölle maksettavista eläkkeistä. Poikkeuksellisen maksun määrä on siis otettava kokonaisuudessaan huomioon uudistuksen analyysissa.

| (145) | Koska France Télécom on tämän poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun maksamalla kattanut televiestintäalan virkamiesten eläkkeistä aiheutuvat kustannukset ja järjestelmien väliset korvauskustannukset noin 15 vuoden ajalta, tuen vaikutukset ovat poistuneet. France Télécom on siis poikkeuksellisen maksun maksamalla poistanut tuen vaikutukset kyseiseltä ajanjaksolta. Siksi on perusteltua, että France Télécomia ei kyseisen jakson ajalta pakoteta täyttämään tuen soveltuvuutta koskevia ehtoja ja että se ei maksa tarvittavaa vuosimaksua tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden takaamiseksi, mukaan luettuna yksityisoikeudellisten työntekijöiden muut kuin yhteiset riskit. |
| --- | --- |

(145)

Koska France Télécom on tämän poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun maksamalla kattanut televiestintäalan virkamiesten eläkkeistä aiheutuvat kustannukset ja järjestelmien väliset korvauskustannukset noin 15 vuoden ajalta, tuen vaikutukset ovat poistuneet. France Télécom on siis poikkeuksellisen maksun maksamalla poistanut tuen vaikutukset kyseiseltä ajanjaksolta. Siksi on perusteltua, että France Télécomia ei kyseisen jakson ajalta pakoteta täyttämään tuen soveltuvuutta koskevia ehtoja ja että se ei maksa tarvittavaa vuosimaksua tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden takaamiseksi, mukaan luettuna yksityisoikeudellisten työntekijöiden muut kuin yhteiset riskit.

| (146) | Tämän perustelun yksityiskohtia on käsiteltävä tarkemmin. |
| --- | --- |

(146)

Tämän perustelun yksityiskohtia on käsiteltävä tarkemmin.

| (147) | On pantava merkille, että France Télécomin vuoden 1996 uudistuksesta alkaen vuosittain maksamilla muista maksuvelvoitteista vapauttavilla maksuilla ei saada aikaan tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavaa maksuosuutta, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä korostettiin. Se johtuu siitä, että France Télécomiin sovellettu taso kattaa vain maksut, jotka vastaavat yksityisoikeudellisten työntekijöiden ja valtion virkamiesten yhteisiä riskejä, ja siten sen ulkopuolelle jäävät maksut, jotka vastaavat muita kuin yhteisiä riskejä, esimerkiksi työttömyysriskiä tai riskiä palkansaajien palkkojen maksamatta jääminen yrityksen selvitystilan tai konkurssin vuoksi. |
| --- | --- |

(147)

On pantava merkille, että France Télécomin vuoden 1996 uudistuksesta alkaen vuosittain maksamilla muista maksuvelvoitteista vapauttavilla maksuilla ei saada aikaan tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavaa maksuosuutta, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä korostettiin. Se johtuu siitä, että France Télécomiin sovellettu taso kattaa vain maksut, jotka vastaavat yksityisoikeudellisten työntekijöiden ja valtion virkamiesten yhteisiä riskejä, ja siten sen ulkopuolelle jäävät maksut, jotka vastaavat muita kuin yhteisiä riskejä, esimerkiksi työttömyysriskiä tai riskiä palkansaajien palkkojen maksamatta jääminen yrityksen selvitystilan tai konkurssin vuoksi.

| (148) | Taulukon 4 perusteella voidaan todeta, että muiden kuin yhteisten riskien huomioon ottamatta jättäminen France Télécomin maksaman maksun laskennassa tarkoittaa huomattavaa eroa France Télécomin valtiolle maksaman vastineen ja sen vastineen välillä, jonka se maksaisi, jos maksuosuus olisi laskettu täydellisten tasapuolisten kilpailuedellytysten takaamiseksi kilpailijoiden kustannusten laskentaperusteiden kanssa. Siksi lakiin perustuva tukitoimenpide ei vastaa oikeasuhteisuusperiaatetta. Tämän periaatteen täyttämiseksi ja jotta olisi mahdollista saavuttaa kilpailuedellytysten parantamiseen liittyvä perusteltu tavoite yhtenäistämällä Ranskan televiestintämarkkinoilla toimivien yritysten kustannuksia koskevat laskentatavat, France Télécomille vuoden 1996 lain nojalla myönnetyllä tuella olisi pitänyt ja pitäisi tulevaisuudessa yhtenäistää tosiasiallisesti kyseiset kustannukset ottamalla huomioon kustannukset, jotka liittyvät kahden henkilöstöluokan muihin kuin yhteisiin riskeihin. |
| --- | --- |

(148)

Taulukon 4 perusteella voidaan todeta, että muiden kuin yhteisten riskien huomioon ottamatta jättäminen France Télécomin maksaman maksun laskennassa tarkoittaa huomattavaa eroa France Télécomin valtiolle maksaman vastineen ja sen vastineen välillä, jonka se maksaisi, jos maksuosuus olisi laskettu täydellisten tasapuolisten kilpailuedellytysten takaamiseksi kilpailijoiden kustannusten laskentaperusteiden kanssa. Siksi lakiin perustuva tukitoimenpide ei vastaa oikeasuhteisuusperiaatetta. Tämän periaatteen täyttämiseksi ja jotta olisi mahdollista saavuttaa kilpailuedellytysten parantamiseen liittyvä perusteltu tavoite yhtenäistämällä Ranskan televiestintämarkkinoilla toimivien yritysten kustannuksia koskevat laskentatavat, France Télécomille vuoden 1996 lain nojalla myönnetyllä tuella olisi pitänyt ja pitäisi tulevaisuudessa yhtenäistää tosiasiallisesti kyseiset kustannukset ottamalla huomioon kustannukset, jotka liittyvät kahden henkilöstöluokan muihin kuin yhteisiin riskeihin.

| (149) | Tältä osin Ranskan väitettä, jonka mukaan valtion virkamiehet eivät altistu tietyille riskeille ja siksi ei ole perusteltua kerätä maksua näiden riskien varalta, ei voida hyväksyä. Ensinnäkin näiden riskien puuttuminen johtuu valtion toimenpiteistä, joten ei ole perusteltua, että France Télécom saa siitä taloudellista etua. Esimerkiksi se, että yrityksen joutuessa konkurssiin ei ole olemassa riskiä palkkojen maksamatta jäämisestä, johtuu Ranskan valtion France Télécomin palveluksessa oleville virkamiehille antamasta sitoumuksesta ja siitä, että Ranskan valtio toimii omana vakuutuksenantajanaan. Ei voida kuitenkaan sulkea pois mahdollisuutta, että France Télécom jättää kilpailijoidensa tapaan konkurssihakemuksen. Kummassakaan tapauksessa ei ole kyse yritykselle annetusta edusta vaan suoraan palkansaajille myönnetystä edusta. Palkkojen maksamistakuuta sovelletaan sen jälkeen, kun yritys lakkaa olemasta. Kilpailevan yrityksen on kuitenkin maksettava takuusta, jolla katetaan riski palkkojen maksamatta jäämisestä yrityksen toiminnan loppumisen jälkeen, toisin kuin France Télécomin. Ei siis ole perusteltua antaa sille etua pienempien maksujen muodossa tai itse asiassa sulkemalla kyseinen riski pois France Télécomin maksujen laskentatavasta. |
| --- | --- |

(149)

Tältä osin Ranskan väitettä, jonka mukaan valtion virkamiehet eivät altistu tietyille riskeille ja siksi ei ole perusteltua kerätä maksua näiden riskien varalta, ei voida hyväksyä. Ensinnäkin näiden riskien puuttuminen johtuu valtion toimenpiteistä, joten ei ole perusteltua, että France Télécom saa siitä taloudellista etua. Esimerkiksi se, että yrityksen joutuessa konkurssiin ei ole olemassa riskiä palkkojen maksamatta jäämisestä, johtuu Ranskan valtion France Télécomin palveluksessa oleville virkamiehille antamasta sitoumuksesta ja siitä, että Ranskan valtio toimii omana vakuutuksenantajanaan. Ei voida kuitenkaan sulkea pois mahdollisuutta, että France Télécom jättää kilpailijoidensa tapaan konkurssihakemuksen. Kummassakaan tapauksessa ei ole kyse yritykselle annetusta edusta vaan suoraan palkansaajille myönnetystä edusta. Palkkojen maksamistakuuta sovelletaan sen jälkeen, kun yritys lakkaa olemasta. Kilpailevan yrityksen on kuitenkin maksettava takuusta, jolla katetaan riski palkkojen maksamatta jäämisestä yrityksen toiminnan loppumisen jälkeen, toisin kuin France Télécomin. Ei siis ole perusteltua antaa sille etua pienempien maksujen muodossa tai itse asiassa sulkemalla kyseinen riski pois France Télécomin maksujen laskentatavasta.

| (150) | Vieläkin merkityksellisempää on se, että vuonna 1996 käyttöönotetun uudistuksen tavoite, joka näyttää jääneen osittain saavuttamatta, on yhtenäistää sosiaaliturvamaksuja ja veroluonteisia maksuja koskevat kilpailuedellytykset kaikkien alan kilpailijoiden välillä riippumatta niiden henkilöstön asemasta ja siitä, onko France Télécomilla todella velvollisuus liittyä toimivaltaisiin hallintaelimiin ja maksaa niille. Juuri tämän kilpailuedellytysten yhtenäistämistä koskevan periaatteen johdosta toimenpide voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi. Periaatteen mukaan ei ole merkityksellistä, koskevatko kyseiset riskit France Télécomin henkilöstöä vai eivät. |
| --- | --- |

(150)

Vieläkin merkityksellisempää on se, että vuonna 1996 käyttöönotetun uudistuksen tavoite, joka näyttää jääneen osittain saavuttamatta, on yhtenäistää sosiaaliturvamaksuja ja veroluonteisia maksuja koskevat kilpailuedellytykset kaikkien alan kilpailijoiden välillä riippumatta niiden henkilöstön asemasta ja siitä, onko France Télécomilla todella velvollisuus liittyä toimivaltaisiin hallintaelimiin ja maksaa niille. Juuri tämän kilpailuedellytysten yhtenäistämistä koskevan periaatteen johdosta toimenpide voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi. Periaatteen mukaan ei ole merkityksellistä, koskevatko kyseiset riskit France Télécomin henkilöstöä vai eivät.

| (151) | Lopuksi, eläkkeiden rahoituksen vähentäminen ja nettokustannusten siirto valtiolle on oikeasuhteisuusperiaatteen mukaista vain, jos niiden avulla voitaisiin yhtenäistää kilpailuedellytykset. France Télécom ei ole kuitenkaan päässyt täydellisen yhdenvertaiseen tilanteeseen alan yritysten kanssa palkkoja koskevien sosiaaliturvamaksujen osalta, koska tiettyjä sosiaaliturvamaksuja ja veroluonteisia maksuja ei ole sisällytetty vuotuisen maksun määräytymisperusteisiin. |
| --- | --- |

(151)

Lopuksi, eläkkeiden rahoituksen vähentäminen ja nettokustannusten siirto valtiolle on oikeasuhteisuusperiaatteen mukaista vain, jos niiden avulla voitaisiin yhtenäistää kilpailuedellytykset. France Télécom ei ole kuitenkaan päässyt täydellisen yhdenvertaiseen tilanteeseen alan yritysten kanssa palkkoja koskevien sosiaaliturvamaksujen osalta, koska tiettyjä sosiaaliturvamaksuja ja veroluonteisia maksuja ei ole sisällytetty vuotuisen maksun määräytymisperusteisiin.

| (152) | Toisin kuin Ranskan tasavalta ja France Télécom väittävät, ei ole myöskään perusteltua ottaa huomioon France Télécomin jo vuonna 1997 maksamaa 5,7 miljardin euron poikkeuksellista kiinteämääräistä maksua France Télécomiin sovellettavan muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksuosuuden riittämättömyyden arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(152)

Toisin kuin Ranskan tasavalta ja France Télécom väittävät, ei ole myöskään perusteltua ottaa huomioon France Télécomin jo vuonna 1997 maksamaa 5,7 miljardin euron poikkeuksellista kiinteämääräistä maksua France Télécomiin sovellettavan muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksuosuuden riittämättömyyden arvioimiseksi.

| (153) | Komissio haluaa aluksi muistuttaa, että sen on jokaisessa tilanteessa arvioitava, täyttyvätkö SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetun poikkeuksen soveltamisehdot riippumatta mahdollisesta aiemmasta päätöskäytännöstä (64). |
| --- | --- |

(153)

Komissio haluaa aluksi muistuttaa, että sen on jokaisessa tilanteessa arvioitava, täyttyvätkö SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetun poikkeuksen soveltamisehdot riippumatta mahdollisesta aiemmasta päätöskäytännöstä (64).

| (154) | Joka tapauksessa tarkasteltavana oleva uudistus eroaa selkeästi ja monilta osin La Poste -päätöksessä (65) tarkoitetusta uudistuksesta, johon Ranskan viranomaiset haluavat vedota. |
| --- | --- |

(154)

Joka tapauksessa tarkasteltavana oleva uudistus eroaa selkeästi ja monilta osin La Poste -päätöksessä (65) tarkoitetusta uudistuksesta, johon Ranskan viranomaiset haluavat vedota.

| (155) | Toisin kuin La Poste -päätöksessä tarkoitetussa uudistuksessa, johon Ranskan tasavalta ja France Télécom vetoavat, France Télécomin virkamieshenkilöstön eläkkeiden rahoitusjärjestelyjä koskeva uudistus on toteutettu juuri ennen kuin unionin tasolla avattiin markkinat, joilla France Télécom voi toimia. |
| --- | --- |

(155)

Toisin kuin La Poste -päätöksessä tarkoitetussa uudistuksessa, johon Ranskan tasavalta ja France Télécom vetoavat, France Télécomin virkamieshenkilöstön eläkkeiden rahoitusjärjestelyjä koskeva uudistus on toteutettu juuri ennen kuin unionin tasolla avattiin markkinat, joilla France Télécom voi toimia.

| (156) | Näyttää lisäksi siltä, että France Télécom on hyötynyt markkinoiden vapautumisesta, sillä se on päässyt muiden jäsenvaltioiden markkinoille ei vain siksi, että se on muuttunut osakeyhtiöksi, vaan osittain myös siksi, että sen taseesta poistettiin eläkekustannuksia koskevat sitoumukset ja että sen mahdolliset tulevat kustannukset vähenivät uudistuksen vuoksi. Näiden taseeseen sisältyvien sitoumusten vähenemisen vuoksi France Télécom on voinut kasvattaa vakavaraisuuttaan ja lainavalmiuksiaan. Kantelijoiden huomautuksissa esitetyistä velkaantuneisuusluvuista, joiden määriä Ranskan tasavalta ei ole kiistänyt, käy ilmi, että France Télécomin nettorahoitusvelka kasvoi 19,2 miljardista eurosta vuonna 1997 83 miljardiin euroon vuonna 2002. |
| --- | --- |

(156)

Näyttää lisäksi siltä, että France Télécom on hyötynyt markkinoiden vapautumisesta, sillä se on päässyt muiden jäsenvaltioiden markkinoille ei vain siksi, että se on muuttunut osakeyhtiöksi, vaan osittain myös siksi, että sen taseesta poistettiin eläkekustannuksia koskevat sitoumukset ja että sen mahdolliset tulevat kustannukset vähenivät uudistuksen vuoksi. Näiden taseeseen sisältyvien sitoumusten vähenemisen vuoksi France Télécom on voinut kasvattaa vakavaraisuuttaan ja lainavalmiuksiaan. Kantelijoiden huomautuksissa esitetyistä velkaantuneisuusluvuista, joiden määriä Ranskan tasavalta ei ole kiistänyt, käy ilmi, että France Télécomin nettorahoitusvelka kasvoi 19,2 miljardista eurosta vuonna 1997 83 miljardiin euroon vuonna 2002.

| (157) | On totta, että markkinoiden vapautumisen mahdollistamat aktiiviset investointitoimet, joiden tavoitteena oli toiminnan laajentaminen muiden jäsenvaltioiden markkinoilla, saattavat olla syynä tämän rahoitusvelan erittäin huomattavaan kasvuun. Myös tarvittavien varojen saaminen oli mahdollista osittain siksi, että eläkekustannukset vähenivät nettomääräisesti [...] miljardia euroa, jotka siirrettiin Ranskan valtiolle vuonna 1996. Siksi teleoperaattorin huomautukset, joissa pyritään osoittamaan, tosin epäsuorasti, että France Télécom olisi tuen avulla pystynyt rahoittamaan kansainvälisen laajentumisensa (johdanto-osan 68 kappaleessa esitetyt huomautukset), eivät ole täysin perusteettomia. |
| --- | --- |

(157)

On totta, että markkinoiden vapautumisen mahdollistamat aktiiviset investointitoimet, joiden tavoitteena oli toiminnan laajentaminen muiden jäsenvaltioiden markkinoilla, saattavat olla syynä tämän rahoitusvelan erittäin huomattavaan kasvuun. Myös tarvittavien varojen saaminen oli mahdollista osittain siksi, että eläkekustannukset vähenivät nettomääräisesti [...] miljardia euroa, jotka siirrettiin Ranskan valtiolle vuonna 1996. Siksi teleoperaattorin huomautukset, joissa pyritään osoittamaan, tosin epäsuorasti, että France Télécom olisi tuen avulla pystynyt rahoittamaan kansainvälisen laajentumisensa (johdanto-osan 68 kappaleessa esitetyt huomautukset), eivät ole täysin perusteettomia.

| (158) | Sitä vastoin koko postimarkkinoita, joilla Ranskan La Poste voi toimia unionissa, ei ole vielä avattu kokonaan kilpailulle, eikä niitä avata ennen vuotta 2012 eli kuusi vuotta La Posten eläkkeiden rahoitusuudistuksen jälkeen (66). France Télécomille myönnetyn tuen kilpailua rajoittava vaikutus täysin avoimilla markkinoilla on siis merkittävämpi kuin La Posten tuen vaikutus. Sen vuoksi tuen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset eivät ole täysin vertailukelpoiset, koska kyse on erilaisista kilpailutilanteista markkinoilla, joiden avaamisen merkitys unionin tasolla ja vaikutus niiden talouden kilpailukykyyn olivat myös erilaiset. Siitä johtuu, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua yleistä etua koskevaa ehtoa ei tarvitse välttämättä arvioida samalla tavalla näissä kahdessa tapauksessa. |
| --- | --- |

(158)

Sitä vastoin koko postimarkkinoita, joilla Ranskan La Poste voi toimia unionissa, ei ole vielä avattu kokonaan kilpailulle, eikä niitä avata ennen vuotta 2012 eli kuusi vuotta La Posten eläkkeiden rahoitusuudistuksen jälkeen (66). France Télécomille myönnetyn tuen kilpailua rajoittava vaikutus täysin avoimilla markkinoilla on siis merkittävämpi kuin La Posten tuen vaikutus. Sen vuoksi tuen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset eivät ole täysin vertailukelpoiset, koska kyse on erilaisista kilpailutilanteista markkinoilla, joiden avaamisen merkitys unionin tasolla ja vaikutus niiden talouden kilpailukykyyn olivat myös erilaiset. Siitä johtuu, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua yleistä etua koskevaa ehtoa ei tarvitse välttämättä arvioida samalla tavalla näissä kahdessa tapauksessa.

| (159) | La Posten rahoitustilannetta ja siten sen laajentumisvalmiuksia ulkopuolisille markkinoille tai valmiuksia vahvistaa asemaansa Ranskan markkinoilla ei voida verrata France Télécomiin. Kuten La Poste -päätöksessä korostettiin, ilman vuoden 2006 uudistusta La Posten olisi pitänyt tehdä uusiin tilinpitostandardeihin siirtymisen vuoksi kirjanpitoonsa varaus valtiolle eläkesitoumuksista, jotka olivat siihen asti olleet taseen ulkopuolisia ja joiden arvo oli ollut 76 miljardia euroa (67). Toisin kuin La Poste, France Télécom kuitenkin perusti varauksia vastatakseen tuleviin sitoumuksiin ilman uudistusta, minkä vuoksi yritysten rahoitustilanteet olivat selkeästi erilaiset. |
| --- | --- |

(159)

La Posten rahoitustilannetta ja siten sen laajentumisvalmiuksia ulkopuolisille markkinoille tai valmiuksia vahvistaa asemaansa Ranskan markkinoilla ei voida verrata France Télécomiin. Kuten La Poste -päätöksessä korostettiin, ilman vuoden 2006 uudistusta La Posten olisi pitänyt tehdä uusiin tilinpitostandardeihin siirtymisen vuoksi kirjanpitoonsa varaus valtiolle eläkesitoumuksista, jotka olivat siihen asti olleet taseen ulkopuolisia ja joiden arvo oli ollut 76 miljardia euroa (67). Toisin kuin La Poste, France Télécom kuitenkin perusti varauksia vastatakseen tuleviin sitoumuksiin ilman uudistusta, minkä vuoksi yritysten rahoitustilanteet olivat selkeästi erilaiset.

| (160) | Vastaavasti France Télécomia koskevan uudistuksen puuttuminen ja vuoden 1990 lain nojalla laaditun järjestelmän noudattaminen olisivat merkinneet eläkekustannusten kasvua, joka olisi ollut huomattavaa vuosista 2005–2007 alkaen johdanto-osan 30 kappaleessa esitettyjen, tuolloin laadittujen ennusteiden mukaisesti, minkä taulukossa 3 esitetyt myöhemmät tulokset vahvistavat. Uudistuksen aikaan La Posteen sovellettavan lain nojalla laaditun järjestelmän noudattaminen tarkoitti kuitenkin välittömästi noin [...] miljoonan euron vuotuisia lisäkustannuksia La Postelle (68). |
| --- | --- |

(160)

Vastaavasti France Télécomia koskevan uudistuksen puuttuminen ja vuoden 1990 lain nojalla laaditun järjestelmän noudattaminen olisivat merkinneet eläkekustannusten kasvua, joka olisi ollut huomattavaa vuosista 2005–2007 alkaen johdanto-osan 30 kappaleessa esitettyjen, tuolloin laadittujen ennusteiden mukaisesti, minkä taulukossa 3 esitetyt myöhemmät tulokset vahvistavat. Uudistuksen aikaan La Posteen sovellettavan lain nojalla laaditun järjestelmän noudattaminen tarkoitti kuitenkin välittömästi noin [...] miljoonan euron vuotuisia lisäkustannuksia La Postelle (68).

| (161) | Siksi ei ole osoitettu, että näiden kahden yrityksen tilanne niihin ennen uudistuksia sovelletun lain nojalla ja siten uudistusten vaikutukset kilpailuun olisivat olleet samanlaiset. Tosiseikat osoittavat päinvastaista. Ei ole myöskään mahdollista, että tutkimus johtaisi molemmissa tapauksissa samanlaisiin päätelmiin. |
| --- | --- |

(161)

Siksi ei ole osoitettu, että näiden kahden yrityksen tilanne niihin ennen uudistuksia sovelletun lain nojalla ja siten uudistusten vaikutukset kilpailuun olisivat olleet samanlaiset. Tosiseikat osoittavat päinvastaista. Ei ole myöskään mahdollista, että tutkimus johtaisi molemmissa tapauksissa samanlaisiin päätelmiin.

| (162) | Lisäksi La Poste -päätöksessä oli riittävästi syitä katsoa, että poikkeuksellista kiinteämääräistä maksu voitaisiin tulevaisuudessa katsoa ennakkomaksuksi tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavaan muutettuun maksuosuuteen liittyvistä maksuista. Tällaisia syitä ei ole tässä tapauksessa. Itse asiassa ehto, jolla säädetään La Posten poikkeuksellisen maksun uudelleensoveltamisesta, vahvistettiin sen jälkeen, kun komissio oli aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn ja kyseenalaistanut tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden aikaansaamiseksi tarvittavan, muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksun aliarvioinnin. |
| --- | --- |

(162)

Lisäksi La Poste -päätöksessä oli riittävästi syitä katsoa, että poikkeuksellista kiinteämääräistä maksu voitaisiin tulevaisuudessa katsoa ennakkomaksuksi tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavaan muutettuun maksuosuuteen liittyvistä maksuista. Tällaisia syitä ei ole tässä tapauksessa. Itse asiassa ehto, jolla säädetään La Posten poikkeuksellisen maksun uudelleensoveltamisesta, vahvistettiin sen jälkeen, kun komissio oli aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn ja kyseenalaistanut tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden aikaansaamiseksi tarvittavan, muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksun aliarvioinnin.

| (163) | Vaikka Ranskan viranomaiset eivät tunnustaneet sitä yksiselitteisesti, kyseisen poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun soveltaminen La Poste -päätöksessä johtui siis suurelta osin komission ja jäsenvaltion välisistä neuvotteluista, joiden tarkoituksena oli taata tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden takaavan, muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksun maksaminen. Asiassa järjestettiin ensimmäinen yhteydenpito joulukuussa 2005, ja 23 päivänä kesäkuuta 2006 antamassaan ilmoituksessa Ranskan viranomaiset asettivat neuvottelujen lähtökohdaksi sen, että La Postelle säädetty poikkeuksellinen maksu ei ollut tarpeen kilpailun tasapuolisuuden vuoksi toisin kuin vuotuista maksua koskeva suunniteltu uudistus. |
| --- | --- |

(163)

Vaikka Ranskan viranomaiset eivät tunnustaneet sitä yksiselitteisesti, kyseisen poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun soveltaminen La Poste -päätöksessä johtui siis suurelta osin komission ja jäsenvaltion välisistä neuvotteluista, joiden tarkoituksena oli taata tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden takaavan, muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksun maksaminen. Asiassa järjestettiin ensimmäinen yhteydenpito joulukuussa 2005, ja 23 päivänä kesäkuuta 2006 antamassaan ilmoituksessa Ranskan viranomaiset asettivat neuvottelujen lähtökohdaksi sen, että La Postelle säädetty poikkeuksellinen maksu ei ollut tarpeen kilpailun tasapuolisuuden vuoksi toisin kuin vuotuista maksua koskeva suunniteltu uudistus.

| (164) | Komission päätöksen tarkoituksena ei siis ollut vahvistaa jo voimaan tullutta uudistusta, kuten France Télécom näyttää väittävän. Itse asiassa ilmoitus ja 12 päivänä lokakuuta 2006 tehty päätös menettelyn aloittamisesta edelsivät poikkeuksellisen maksun määrän vahvistamista 30 päivänä joulukuuta 2006 annetulla lailla nro 2006-1771 (vuoden 2006 lisätalousarviosta annettu laki). Kyseisissä neuvotteluissa käsiteltiin monia uudistuksen näkökulmia ja erityisesti sen edun huomioon ottamista, joka ilmoitetusta uudistuksesta olisi aiemmin voitu saada, suunnitellun maksuosuuden laskennan laajuutta ja postipankin erityisominaisuuden huomioon ottamista koskevia ehtoja postitoiminnan ja asiaankuuluvan henkilöstön osalta. Näitä neuvotteluja jatkettiin ja vasta 8 päivänä kesäkuuta 2007 antamissaan huomautuksissa Ranskan viranomaiset hyväksyivät poikkeuksellisen maksun soveltamisehdot uudistusta koskevan yleisen sopimuksen puitteissa ja tarkistivat poikkeuksellista maksua ja tulevien vuotuisten maksujen laskentatapaa koskevaan kantaansa. |
| --- | --- |

(164)

Komission päätöksen tarkoituksena ei siis ollut vahvistaa jo voimaan tullutta uudistusta, kuten France Télécom näyttää väittävän. Itse asiassa ilmoitus ja 12 päivänä lokakuuta 2006 tehty päätös menettelyn aloittamisesta edelsivät poikkeuksellisen maksun määrän vahvistamista 30 päivänä joulukuuta 2006 annetulla lailla nro 2006-1771 (vuoden 2006 lisätalousarviosta annettu laki). Kyseisissä neuvotteluissa käsiteltiin monia uudistuksen näkökulmia ja erityisesti sen edun huomioon ottamista, joka ilmoitetusta uudistuksesta olisi aiemmin voitu saada, suunnitellun maksuosuuden laskennan laajuutta ja postipankin erityisominaisuuden huomioon ottamista koskevia ehtoja postitoiminnan ja asiaankuuluvan henkilöstön osalta. Näitä neuvotteluja jatkettiin ja vasta 8 päivänä kesäkuuta 2007 antamissaan huomautuksissa Ranskan viranomaiset hyväksyivät poikkeuksellisen maksun soveltamisehdot uudistusta koskevan yleisen sopimuksen puitteissa ja tarkistivat poikkeuksellista maksua ja tulevien vuotuisten maksujen laskentatapaa koskevaan kantaansa.

| (165) | Toisaalta toisin kuin vuoden 1997 talousarviolain säännöksissä, joiden nojalla perustettiin France Télécomin maksusta vastaava julkinen laitos ja laadittiin tiukat säännöt valtiolle maksettavista vuotuisista maksuista, La Posten maksusta vastaavaan julkiseen laitokseen ei sovellettu erityisiä sääntöjä (69). Koska kyse oli poikkeuksellisesta maksusta, joka oli maksettava ja jota ei ollut osoitettu tiettyyn tarkoitukseen, komissio katsoi, että Ranskan tasavalta olisi voinut pienentää maksun määrää ja nostaa samanaikaisesti La Posten vuotuista maksuosuutta. |
| --- | --- |

(165)

Toisaalta toisin kuin vuoden 1997 talousarviolain säännöksissä, joiden nojalla perustettiin France Télécomin maksusta vastaava julkinen laitos ja laadittiin tiukat säännöt valtiolle maksettavista vuotuisista maksuista, La Posten maksusta vastaavaan julkiseen laitokseen ei sovellettu erityisiä sääntöjä (69). Koska kyse oli poikkeuksellisesta maksusta, joka oli maksettava ja jota ei ollut osoitettu tiettyyn tarkoitukseen, komissio katsoi, että Ranskan tasavalta olisi voinut pienentää maksun määrää ja nostaa samanaikaisesti La Posten vuotuista maksuosuutta.

| (166) | Lisäksi on todettava, että vuoden 1996 lain ehdoissa määritetään valtiolle virkamieshenkilöstön eläkkeistä vastineena maksettavan vuotuisen maksun laskennan laajuus ottamatta huomioon virkamiesten ja yksityisoikeudellisen henkilöstön muita kuin yhteisiä riskejä. Unionin yleinen tuomioistuin ja unionin tuomioistuin ovat täsmentäneet France Télécomilta perittävän elinkeinoveron osalta, että kustannusten vähentämistä ei voida korvata erilaisella erityismaksulla siksi, että jäsenvaltio, tässä tapauksessa Ranskan tasavalta, ei pysty osoittamaan, että aiemmat kustannukset olisi laadittu ennakoiden pienempiä tulevia kustannuksia erilaisessa sääntelyjärjestelmässä (70). |
| --- | --- |

(166)

Lisäksi on todettava, että vuoden 1996 lain ehdoissa määritetään valtiolle virkamieshenkilöstön eläkkeistä vastineena maksettavan vuotuisen maksun laskennan laajuus ottamatta huomioon virkamiesten ja yksityisoikeudellisen henkilöstön muita kuin yhteisiä riskejä. Unionin yleinen tuomioistuin ja unionin tuomioistuin ovat täsmentäneet France Télécomilta perittävän elinkeinoveron osalta, että kustannusten vähentämistä ei voida korvata erilaisella erityismaksulla siksi, että jäsenvaltio, tässä tapauksessa Ranskan tasavalta, ei pysty osoittamaan, että aiemmat kustannukset olisi laadittu ennakoiden pienempiä tulevia kustannuksia erilaisessa sääntelyjärjestelmässä (70).

| (167) | Komissio ei voi olla ottamatta huomioon, että jo vuonna 1997 maksetun erityisen kiinteämääräisen maksun tavoite oli, kuten vuoden 1996 lain 6 pykälässä yksiselitteisesti todetaan, korvata Ranskan valtiolle osittain rahoituskustannukset, jotka se otti vastuulleen vuoden 1996 lain nojalla. |
| --- | --- |

(167)

Komissio ei voi olla ottamatta huomioon, että jo vuonna 1997 maksetun erityisen kiinteämääräisen maksun tavoite oli, kuten vuoden 1996 lain 6 pykälässä yksiselitteisesti todetaan, korvata Ranskan valtiolle osittain rahoituskustannukset, jotka se otti vastuulleen vuoden 1996 lain nojalla.

| (168) | Lisäksi johdanto-osan 27 kappaleessa mainitun senaatin mietinnön sisällöstä käy ilmi, että äänestäessään poikkeuksellista maksua koskevasta periaatteesta lainsäätäjä ei pyrkinyt ottamaan huomioon eikä etenkään korvaamaan France Télécomin vuotuisten maksujen ja kilpailijoiden suhteellisesti suurempien vuotuisten maksujen eroa. Sitä vastoin lainsäätäjä on tarkoituksellisesti määrännyt France Télécomille vuotuiset maksut, jotka eivät kata kahden henkilöstöryhmän (virkamiehet ja muut kuin virkamiehet) muita kuin yhteisiä riskejä, yhdistämättä mitenkään tätä valintaa ja vuonna 1997 maksettavaksi määrättyä poikkeuksellista maksua. |
| --- | --- |

(168)

Lisäksi johdanto-osan 27 kappaleessa mainitun senaatin mietinnön sisällöstä käy ilmi, että äänestäessään poikkeuksellista maksua koskevasta periaatteesta lainsäätäjä ei pyrkinyt ottamaan huomioon eikä etenkään korvaamaan France Télécomin vuotuisten maksujen ja kilpailijoiden suhteellisesti suurempien vuotuisten maksujen eroa. Sitä vastoin lainsäätäjä on tarkoituksellisesti määrännyt France Télécomille vuotuiset maksut, jotka eivät kata kahden henkilöstöryhmän (virkamiehet ja muut kuin virkamiehet) muita kuin yhteisiä riskejä, yhdistämättä mitenkään tätä valintaa ja vuonna 1997 maksettavaksi määrättyä poikkeuksellista maksua.

| (169) | France Télécomin kiinteämääräinen maksu maksettiin valtion talousarvioon yleisinä tuloina, jotka osoitettiin sen hallinnasta vastaavalle julkiselle laitokselle ja käytettiin. Näissä olosuhteissa komissio ei voi siis osoittaa uudelleen teoreettisesti ja jälkikäteen, joko kokonaan tai osittain, jo käytettyä poikkeuksellista kiinteämääräistä maksua täysin Ranskan viranomaisten osoittamasta kohteesta poikkeavaan kohteeseen, josta ei ole säädetty lailla, eli sen korvaamiseen, että yksityisoikeudellisten työntekijöiden ja valtion virkamiesten muita kuin yhteisiä riskejä ei ole otettu huomioon. Tätä kiinteämääräistä maksua ei siis ole laadittu sitä varten, että France Télécomin vuotuiset kustannukset voitaisiin erilaisessa lainsäädäntö- ja sääntelyjärjestelmässä yhtenäistää täydellisesti sen kilpailijoiden kustannusten kanssa. |
| --- | --- |

(169)

France Télécomin kiinteämääräinen maksu maksettiin valtion talousarvioon yleisinä tuloina, jotka osoitettiin sen hallinnasta vastaavalle julkiselle laitokselle ja käytettiin. Näissä olosuhteissa komissio ei voi siis osoittaa uudelleen teoreettisesti ja jälkikäteen, joko kokonaan tai osittain, jo käytettyä poikkeuksellista kiinteämääräistä maksua täysin Ranskan viranomaisten osoittamasta kohteesta poikkeavaan kohteeseen, josta ei ole säädetty lailla, eli sen korvaamiseen, että yksityisoikeudellisten työntekijöiden ja valtion virkamiesten muita kuin yhteisiä riskejä ei ole otettu huomioon. Tätä kiinteämääräistä maksua ei siis ole laadittu sitä varten, että France Télécomin vuotuiset kustannukset voitaisiin erilaisessa lainsäädäntö- ja sääntelyjärjestelmässä yhtenäistää täydellisesti sen kilpailijoiden kustannusten kanssa.

| (170) | Samasta syystä vuodesta 1997 alkaen talousarviolaissa tarkoitettujen ja tähän asti sovellettujen, hallintaa ja talousarvioon takaisin maksamista koskevien sääntöjen vuoksi Ranskan tasavallan väitteitä ja laskelmia, joilla pyritään osoittamaan, että vuoden 1996 uudistus on tuottanut tähän mennessä huomattavan tulojen ylijäämän valtiolle, ei pitäisi ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(170)

Samasta syystä vuodesta 1997 alkaen talousarviolaissa tarkoitettujen ja tähän asti sovellettujen, hallintaa ja talousarvioon takaisin maksamista koskevien sääntöjen vuoksi Ranskan tasavallan väitteitä ja laskelmia, joilla pyritään osoittamaan, että vuoden 1996 uudistus on tuottanut tähän mennessä huomattavan tulojen ylijäämän valtiolle, ei pitäisi ottaa huomioon.

| (171) | Kun otetaan huomioon France Télécomin poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun hallinta- ja käyttöehdot, joita sovelletaan toimivaltaiseen julkiseen laitokseen, sellaisena kuin ne on vahvistettu talousarviolaissa, ja Ranskan tasavallan toimittamat, johdanto-osan 36 ja 37 kappaleessa ja taulukossa 3 esitetyt vuodesta 1997 alkaen todella maksettuja maksuja koskevat luvut, on todettava, että tuloja, joihin Ranskan tasavalta haluaa vedota, tai 7 prosentin koron tuottavaa sijoitusta ei ole koskaan ollut.
  [...]. Väite ei myöskään kerro Ranskan viranomaisten todellisesta käyttäytymisestä. Kun otetaan huomioon kyseisen julkisen laitoksen perustamisesta alkaen sovelletut talousarviolaeissa vahvistetut hallintasäännöt, laitos ei ole tuottanut kyseisiä tuloja, eikä tällaisia tuloja myöskään ole ennakoitu eivätkä ne ole tuottaneet korkoja. Laitoksen varat olisi päinvastoin pitänyt käyttää kokonaan 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä. Se olisi tapahtunut jo aiemmin, jos ne olisi liitetty vuoden 1996 uudistuksen rahoitukseen – minkä Ranskan tasavalta sitä paitsi kiistää – myös silloin, jos niihin olisi sisällytetty yritysveron tulojen ylijäämä, kuten Ranskan viranomaiset väittävät. Yritysveron tulojen ylijäämän huomioon ottaminen ei myöskään ole perusteltua, koska se aiheuttaa hämmennystä valtion eri tehtävistä. Ranskan viranomaisten esittämää yhteyttä näiden eri tehtävien välillä ei voida vahvistaa, ja on säilytettävä ero toisaalta sen välillä, että valtio myöntää tukea France Télécomille rahoittamalla virkamiesten eläkkeiden maksun kehittääkseen ansioihin perustuvaa kilpailumenettelyä, ja toisaalta France Télécomin osakkaana olevan valtion ja lopuksi verotusoikeuttaan käyttävän ja julkista valtaa edustavan valtion välillä. |
| --- | --- |

(171)

Kun otetaan huomioon France Télécomin poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun hallinta- ja käyttöehdot, joita sovelletaan toimivaltaiseen julkiseen laitokseen, sellaisena kuin ne on vahvistettu talousarviolaissa, ja Ranskan tasavallan toimittamat, johdanto-osan 36 ja 37 kappaleessa ja taulukossa 3 esitetyt vuodesta 1997 alkaen todella maksettuja maksuja koskevat luvut, on todettava, että tuloja, joihin Ranskan tasavalta haluaa vedota, tai 7 prosentin koron tuottavaa sijoitusta ei ole koskaan ollut.

[...]. Väite ei myöskään kerro Ranskan viranomaisten todellisesta käyttäytymisestä. Kun otetaan huomioon kyseisen julkisen laitoksen perustamisesta alkaen sovelletut talousarviolaeissa vahvistetut hallintasäännöt, laitos ei ole tuottanut kyseisiä tuloja, eikä tällaisia tuloja myöskään ole ennakoitu eivätkä ne ole tuottaneet korkoja. Laitoksen varat olisi päinvastoin pitänyt käyttää kokonaan 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä. Se olisi tapahtunut jo aiemmin, jos ne olisi liitetty vuoden 1996 uudistuksen rahoitukseen – minkä Ranskan tasavalta sitä paitsi kiistää – myös silloin, jos niihin olisi sisällytetty yritysveron tulojen ylijäämä, kuten Ranskan viranomaiset väittävät. Yritysveron tulojen ylijäämän huomioon ottaminen ei myöskään ole perusteltua, koska se aiheuttaa hämmennystä valtion eri tehtävistä. Ranskan viranomaisten esittämää yhteyttä näiden eri tehtävien välillä ei voida vahvistaa, ja on säilytettävä ero toisaalta sen välillä, että valtio myöntää tukea France Télécomille rahoittamalla virkamiesten eläkkeiden maksun kehittääkseen ansioihin perustuvaa kilpailumenettelyä, ja toisaalta France Télécomin osakkaana olevan valtion ja lopuksi verotusoikeuttaan käyttävän ja julkista valtaa edustavan valtion välillä.

| (172) | Lisäksi on pantava merkille, että Ranskan tasavallan ja France Télécomin pyyntö ottaa huomioon poikkeuksellinen maksu uudistuksen soveltuvuuden tutkimisessa on ristiriidassa niiden huomautusten kanssa, jotka Ranskan tasavalta on esittänyt 17 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyssä kirjeessään ja joiden mukaan ”26 päivänä heinäkuuta 1996 annetun lain 6 pykälässä tarkoitettua poikkeuksellista kiinteämääräistä maksua ei siis pitäisi analysoida oletetun ”edun” korvauksena. Sen määrän analysointi ei ole asiaankuuluvaa etenkään valtiontukisääntöjen osalta” koska tämä määrä oli ”yrityksen ainoalle osakkaalle [Ranskan valtio] maksettu poikkeuksellinen maksu, joka voidaan rinnastaa poikkeukselliseen osinkoon, joka jaetaan ennen pääoman avaamista yksityisille sijoittajille.” |
| --- | --- |

(172)

Lisäksi on pantava merkille, että Ranskan tasavallan ja France Télécomin pyyntö ottaa huomioon poikkeuksellinen maksu uudistuksen soveltuvuuden tutkimisessa on ristiriidassa niiden huomautusten kanssa, jotka Ranskan tasavalta on esittänyt 17 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyssä kirjeessään ja joiden mukaan ”26 päivänä heinäkuuta 1996 annetun lain 6 pykälässä tarkoitettua poikkeuksellista kiinteämääräistä maksua ei siis pitäisi analysoida oletetun ”edun” korvauksena. Sen määrän analysointi ei ole asiaankuuluvaa etenkään valtiontukisääntöjen osalta” koska tämä määrä oli ”yrityksen ainoalle osakkaalle [Ranskan valtio] maksettu poikkeuksellinen maksu, joka voidaan rinnastaa poikkeukselliseen osinkoon, joka jaetaan ennen pääoman avaamista yksityisille sijoittajille.”

| (173) | Ranskan valtion aikanaan esittämän väitteen taustalla olevissa perusteluissa on tiettyä talouteen ja rahoitukseen liittyvää logiikkaa. On järkevää, että ennen pääoman avaamista muille sijoittajille yrityksen ainoa osakas ottaa omaan käyttöönsä mahdollisuuksien mukaan yrityksessä ennen pääoman avaamista saatavilla olevat varat, mikäli näin ei vaaranneta sijoituksen houkuttelevuutta. Tämä näkökohta on otettu huomioon France Télécomin tilikauden aloittavan taseen rahoitusluvuissa, jotka vaikuttavat epäsuorasti poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun määrään, kuten parlamentissa vuonna 1996 todettiin. Siksi ainoana osakkaana olevan valtion kannalta oli täysin johdonmukaista nostaa mahdollisimman suuri määrä poikkeuksellista osinkoa, Ranskan tasavallan määritelmän mukaan, sen sijaan, että se olisi jättänyt varat yritykseen, josta se ei vuonna 1997 tapahtuneen pääoman avaamisen jälkeen saisi enää kuin määräsuhteessa lasketun osuutensa olemassa olevasta pääomasta. |
| --- | --- |

(173)

Ranskan valtion aikanaan esittämän väitteen taustalla olevissa perusteluissa on tiettyä talouteen ja rahoitukseen liittyvää logiikkaa. On järkevää, että ennen pääoman avaamista muille sijoittajille yrityksen ainoa osakas ottaa omaan käyttöönsä mahdollisuuksien mukaan yrityksessä ennen pääoman avaamista saatavilla olevat varat, mikäli näin ei vaaranneta sijoituksen houkuttelevuutta. Tämä näkökohta on otettu huomioon France Télécomin tilikauden aloittavan taseen rahoitusluvuissa, jotka vaikuttavat epäsuorasti poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun määrään, kuten parlamentissa vuonna 1996 todettiin. Siksi ainoana osakkaana olevan valtion kannalta oli täysin johdonmukaista nostaa mahdollisimman suuri määrä poikkeuksellista osinkoa, Ranskan tasavallan määritelmän mukaan, sen sijaan, että se olisi jättänyt varat yritykseen, josta se ei vuonna 1997 tapahtuneen pääoman avaamisen jälkeen saisi enää kuin määräsuhteessa lasketun osuutensa olemassa olevasta pääomasta.

| (174) | Ranskan tasavalta vaati alun perin, että 5,7 miljardin euron maksun määrän analysointia ei otettaisi mitenkään huomioon arvioitaessa uudistusta valtiontukisääntöjen nojalla. Ranskan perusteluja tukivat myös sen menettelyn aikana esittämät huomautukset. Kun Ranskan tasavalta ilmoitti, että korvauksen määrän tasaamista ei tehty valtion arvioimien uudistuksen kustannusten tai France Télécomin saamien etujen perusteella vaan yrityksen maksukyvyn perusteella, se antoi ymmärtää, että maksun määrä johtui enemmän kyseisen ainoan osakkaan toiminnasta kuin sääntelyviranomaisena toimivasta valtiosta, joka huolehti uudistuksen nojalla vastattavikseen tulevien eläkekustannusten tasapainosta. |
| --- | --- |

(174)

Ranskan tasavalta vaati alun perin, että 5,7 miljardin euron maksun määrän analysointia ei otettaisi mitenkään huomioon arvioitaessa uudistusta valtiontukisääntöjen nojalla. Ranskan perusteluja tukivat myös sen menettelyn aikana esittämät huomautukset. Kun Ranskan tasavalta ilmoitti, että korvauksen määrän tasaamista ei tehty valtion arvioimien uudistuksen kustannusten tai France Télécomin saamien etujen perusteella vaan yrityksen maksukyvyn perusteella, se antoi ymmärtää, että maksun määrä johtui enemmän kyseisen ainoan osakkaan toiminnasta kuin sääntelyviranomaisena toimivasta valtiosta, joka huolehti uudistuksen nojalla vastattavikseen tulevien eläkekustannusten tasapainosta.

| (175) | Jos noudatettaisiin kyseistä perustelua, komission ei pitäisi, kuten Ranskan tasavalta aikoinaan vaati, ottaa poikkeuksellista kiinteämääräistä maksua huomioon analysoidessaan uudistuksen yhdenmukaisuutta valtiontukisääntöjen kanssa. Siitä seuraa, että olisi otettava huomioon vain France Télécomin vuosimaksujen vähentäminen kilpailijoiden maksujen tason alapuolelle, mikä on ollut uudistuksen tavoitteena vuodesta 1997 alkaen. |
| --- | --- |

(175)

Jos noudatettaisiin kyseistä perustelua, komission ei pitäisi, kuten Ranskan tasavalta aikoinaan vaati, ottaa poikkeuksellista kiinteämääräistä maksua huomioon analysoidessaan uudistuksen yhdenmukaisuutta valtiontukisääntöjen kanssa. Siitä seuraa, että olisi otettava huomioon vain France Télécomin vuosimaksujen vähentäminen kilpailijoiden maksujen tason alapuolelle, mikä on ollut uudistuksen tavoitteena vuodesta 1997 alkaen.

| (176) | Samoista syistä komissio ei voi hyväksyä kantelijoiden huomautuksia, joissa vaaditaan ottamaan käyttöön mekanismit vuonna 1997 maksetun poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun ja France Télécomin vuotuisen työnantajamaksun mukauttamiseksi ja siten uudistuksen rahoitusvaikutusten puolueettomuuden takaamiseksi. Se merkitsisi myös valtion talousarvioon vuonna 1997 maksetun poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun tai sen osan uutta laskentaa ja jälkikäteen tehtävää teoreettista uudelleenkohdentamista. Lisäksi mainittu mekanismi merkitsisi jälkikäteen vuosittain suoritettavaa valvontaa, ja sen tavoitteena ei olisi myönnetyn avun oikeasuhteisuuden varmistaminen, vaikka siitä vähennettäisiinkin vuoden 1997 poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu, vaan kaiken tuen poistaminen uudistuksesta. |
| --- | --- |

(176)

Samoista syistä komissio ei voi hyväksyä kantelijoiden huomautuksia, joissa vaaditaan ottamaan käyttöön mekanismit vuonna 1997 maksetun poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun ja France Télécomin vuotuisen työnantajamaksun mukauttamiseksi ja siten uudistuksen rahoitusvaikutusten puolueettomuuden takaamiseksi. Se merkitsisi myös valtion talousarvioon vuonna 1997 maksetun poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun tai sen osan uutta laskentaa ja jälkikäteen tehtävää teoreettista uudelleenkohdentamista. Lisäksi mainittu mekanismi merkitsisi jälkikäteen vuosittain suoritettavaa valvontaa, ja sen tavoitteena ei olisi myönnetyn avun oikeasuhteisuuden varmistaminen, vaikka siitä vähennettäisiinkin vuoden 1997 poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu, vaan kaiken tuen poistaminen uudistuksesta.

| (177) | Sitä vastoin on tutkittava, voidaanko poikkeuksellisen maksun maksaminen ottaa huomioon arvioitaessa tukitoimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille ja soveltaa tätä maksua koskevaa perustelua sellaisena kuin se on esitetty vuoden 1996 laissa. |
| --- | --- |

(177)

Sitä vastoin on tutkittava, voidaanko poikkeuksellisen maksun maksaminen ottaa huomioon arvioitaessa tukitoimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille ja soveltaa tätä maksua koskevaa perustelua sellaisena kuin se on esitetty vuoden 1996 laissa.

| (178) | Vuoden 1996 lain nojalla vuoden 1997 poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu maksettiin vastineeksi siitä, että Ranskan valtio vastaa eläkkeistä. Näissä olosuhteissa on otettava huomioon sen vaikutukset vuoden 1996 lailla, sellaisena kuin sitä on sovellettu tähän asti, käyttöönotetun uudistuksen koko rahoitusvaikutukseen. On otettava huomioon jakso, jonka aikana eläkemaksujen kustannukset on katettu poikkeuksellisella kiinteämääräisellä maksulla. |
| --- | --- |

(178)

Vuoden 1996 lain nojalla vuoden 1997 poikkeuksellinen kiinteämääräinen maksu maksettiin vastineeksi siitä, että Ranskan valtio vastaa eläkkeistä. Näissä olosuhteissa on otettava huomioon sen vaikutukset vuoden 1996 lailla, sellaisena kuin sitä on sovellettu tähän asti, käyttöönotetun uudistuksen koko rahoitusvaikutukseen. On otettava huomioon jakso, jonka aikana eläkemaksujen kustannukset on katettu poikkeuksellisella kiinteämääräisellä maksulla.

| (179) | Jotta voidaan verrata France Télécomin tietylle ajalle jaettuja rahoitusvirtoja eli vuonna 1997 maksettua poikkeuksellista maksua ja vuoden 1996 laista sen jälkeen johtuneita pienempiä vuotuisia maksuja, määrät on muutettava nykyarvoiksi. Poikkeuksellista maksua maksettiin vuoden 1997 aikana useassa erässä lokakuuhun 1997 asti, vaikka maksun rahoittaminen lainalla itse asiassa lykkäsi France Télécomin rahoituskustannuksia. Toisaalta muista maksuvelvoitteista vapauttavaa maksua maksettiin vuoden 1997 alusta alkaen. Diskonttokoron on periaatteessa oltava diskonttokoroista annetun komission tiedonannon (71) mukainen eli esimerkiksi lokakuussa 1997 5,53 prosentin korko. On tutkittava, onko tässä tapauksessa asianmukaista soveltaa muuta kuin kyseisen tiedonannon mukaan määräytyvää korkoa ja siten poikettava komission antamista ja jäsenvaltioille ilmoittamista säännöistä, joita sen on sovellettava lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja poikkeuksia. |
| --- | --- |

(179)

Jotta voidaan verrata France Télécomin tietylle ajalle jaettuja rahoitusvirtoja eli vuonna 1997 maksettua poikkeuksellista maksua ja vuoden 1996 laista sen jälkeen johtuneita pienempiä vuotuisia maksuja, määrät on muutettava nykyarvoiksi. Poikkeuksellista maksua maksettiin vuoden 1997 aikana useassa erässä lokakuuhun 1997 asti, vaikka maksun rahoittaminen lainalla itse asiassa lykkäsi France Télécomin rahoituskustannuksia. Toisaalta muista maksuvelvoitteista vapauttavaa maksua maksettiin vuoden 1997 alusta alkaen. Diskonttokoron on periaatteessa oltava diskonttokoroista annetun komission tiedonannon (71) mukainen eli esimerkiksi lokakuussa 1997 5,53 prosentin korko. On tutkittava, onko tässä tapauksessa asianmukaista soveltaa muuta kuin kyseisen tiedonannon mukaan määräytyvää korkoa ja siten poikettava komission antamista ja jäsenvaltioille ilmoittamista säännöistä, joita sen on sovellettava lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja poikkeuksia.

| (180) | Tältä osin Ranskan hallituksen aktuaarin vuoden 1996 uudistuksen rahoitusvirtojen diskonttaamiseksi vuoteen 2043 valitsema 7 prosentin korko ei olisi perusteltu, [...] koska tämä analyysi koskee lyhyempää jaksoa ilmoitetun maksuaikataulun vuoksi. Kyseinen 7 prosentin korko on myös huomattavasti suurempi kuin keskimääräinen vuotuinen 4,4 prosentin diskonttokorko, jota Ranskan tasavalta on vuosien 1997–2010 osalta käyttänyt huomautuksissaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, tai vuonna 1998 La Posten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistusta varten käytetty [...] prosentin diskonttokorko (72). |
| --- | --- |

(180)

Tältä osin Ranskan hallituksen aktuaarin vuoden 1996 uudistuksen rahoitusvirtojen diskonttaamiseksi vuoteen 2043 valitsema 7 prosentin korko ei olisi perusteltu, [...] koska tämä analyysi koskee lyhyempää jaksoa ilmoitetun maksuaikataulun vuoksi. Kyseinen 7 prosentin korko on myös huomattavasti suurempi kuin keskimääräinen vuotuinen 4,4 prosentin diskonttokorko, jota Ranskan tasavalta on vuosien 1997–2010 osalta käyttänyt huomautuksissaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, tai vuonna 1998 La Posten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistusta varten käytetty [...] prosentin diskonttokorko (72).

| (181) | Ranskan tasavallan 15 vuoden OAT-obligaatioille vuonna 1996 käyttämää noin 7 prosentin korkoa ei voida myöskään soveltaa. Koron on perustuttava vuoteen 1997 eikä vuoden 1996 keskiarvoon. Lisäksi 15 vuoden kesto on liian pitkä niiden vuotuisten maksuvirtojen osalta, jotka poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun olisi teoriassa pitänyt kattaa jakson aikana ja joiden osalta pelkästään korot eivät olisi riittäneet. Vaihtoehtoisesti voitaisiin käyttää yhdistelmäkorkoa, joka koostuu poikkeuksellisen maksun sijoittamisen optimointia koskevista eri koroista, jotta voidaan käsitellä vuoden 1996 uudistuksesta johtuvaa virtojen määräaikaa Ranskan valtion kannalta. Sen lisäksi, että kyseinen noin 5,5 prosentin korko ei eroaisi huomattavasti komission lokakuun 1997 viitekorosta, valinnassa ei otettaisi huomioon, että analyysi tehdään France Télécomin näkökulmasta (73). |
| --- | --- |

(181)

Ranskan tasavallan 15 vuoden OAT-obligaatioille vuonna 1996 käyttämää noin 7 prosentin korkoa ei voida myöskään soveltaa. Koron on perustuttava vuoteen 1997 eikä vuoden 1996 keskiarvoon. Lisäksi 15 vuoden kesto on liian pitkä niiden vuotuisten maksuvirtojen osalta, jotka poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun olisi teoriassa pitänyt kattaa jakson aikana ja joiden osalta pelkästään korot eivät olisi riittäneet. Vaihtoehtoisesti voitaisiin käyttää yhdistelmäkorkoa, joka koostuu poikkeuksellisen maksun sijoittamisen optimointia koskevista eri koroista, jotta voidaan käsitellä vuoden 1996 uudistuksesta johtuvaa virtojen määräaikaa Ranskan valtion kannalta. Sen lisäksi, että kyseinen noin 5,5 prosentin korko ei eroaisi huomattavasti komission lokakuun 1997 viitekorosta, valinnassa ei otettaisi huomioon, että analyysi tehdään France Télécomin näkökulmasta (73).

| (182) | Lopuksi, Ranskan valtion France Télécomin obligaatiolainojen osalta vuosina 1991–1997 käyttämä 7 prosentin viitekorko kattaa kuuden vuoden jakson kauan ennen tutkimuksen kohteena olevia tapahtumia. Itse asiassa France Télécom rahoitti poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun vuonna 1996 pääasiassa lyhyen aikavälin liikkeeseenlaskulla ja vähemmässä määrin obligaatioiden liikkeeseenlaskulla. France Télécomin vuonna 1996 ottamista uusista lainoista maksamista koroista johtuva diskonttokorko kuitenkin nousi 4,8 prosenttiin sen 31 päivän joulukuuta 1996 taseen perusteella (74). Kyseinen korko vastaa France Télécomille kyseisenä aikana poikkeuksellisen maksun rahoittamisesta aiheutuneita todellisia kustannuksia. Vaikuttaa kuitenkin asianmukaiselta olla käyttämättä yrityksen aikanaan valitsemaa diskonttokorkoa vaan käyttää sen sijaan diskonttokorkoon sovellettavassa komission tiedonannossa käytettyä puolueetonta viitekorkoa (75). |
| --- | --- |

(182)

Lopuksi, Ranskan valtion France Télécomin obligaatiolainojen osalta vuosina 1991–1997 käyttämä 7 prosentin viitekorko kattaa kuuden vuoden jakson kauan ennen tutkimuksen kohteena olevia tapahtumia. Itse asiassa France Télécom rahoitti poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun vuonna 1996 pääasiassa lyhyen aikavälin liikkeeseenlaskulla ja vähemmässä määrin obligaatioiden liikkeeseenlaskulla. France Télécomin vuonna 1996 ottamista uusista lainoista maksamista koroista johtuva diskonttokorko kuitenkin nousi 4,8 prosenttiin sen 31 päivän joulukuuta 1996 taseen perusteella (74). Kyseinen korko vastaa France Télécomille kyseisenä aikana poikkeuksellisen maksun rahoittamisesta aiheutuneita todellisia kustannuksia. Vaikuttaa kuitenkin asianmukaiselta olla käyttämättä yrityksen aikanaan valitsemaa diskonttokorkoa vaan käyttää sen sijaan diskonttokorkoon sovellettavassa komission tiedonannossa käytettyä puolueetonta viitekorkoa (75).

| (183) | Yleisesti tässä asiassa ei ole asianmukaista käyttää erilaista viitekorkoa kuin kyseisessä komission tiedonannossa ja poiketa komission antamista, jäsenvaltioille ilmoitetuista säännöistä.

  Taulukko 5


  Vuoden 1996 uudistuksesta France Télécomille johtuvat rahoitusvirrat (1997–2011)













  miljoonaa euroa |
| --- | --- |
| Vuosi | Maksetut eläkkeet
  (A) | Korvaus ja liikakorvaus
  (B) | Vuotuiset maksut
  (C) | FT:n saama etu
  (D)
  (A + B – C) (76) | Korvaus 1.1.
  (E) | Korko
  (F) | Korvaus 31.12.
  (E + F – D) |
| 1997
   (77) | (...) | (...) | (...) | 122,3 | 5 716,8 | 184,4 | 5 777,9 |
| 1998 | (...) | (...) | (...) | 188,2 | 5 777,9 | 319,5 | 5 909,2 |
| 1999 | (...) | (...) | (...) | 189,8 | 5 909,2 | 326,8 | 6 046,2 |
| 2000 | (...) | (...) | (...) | 298,3 | 6 046,2 | 334,4 | 6 082,2 |
| 2001 | (...) | (...) | (...) | 302,9 | 6 082,2 | 336,3 | 6 115,6 |
| 2002 | (...) | (...) | (...) | 305,9 | 6 115,6 | 338,2 | 6 148,0 |
| 2003 | (...) | (...) | (...) | 364,7 | 6 148,0 | 340,0 | 6 123,3 |
| 2004 | (...) | (...) | (...) | 477,4 | 6 123,3 | 338,6 | 5 984,5 |
| 2005 | (...) | (...) | (...) | 619,1 | 5 984,5 | 330,9 | 5 696,3 |
| 2006 | (...) | (...) | (...) | 744,4 | 5 696,3 | 315,0 | 5 266,9 |
| 2007 | (...) | (...) | (...) | 909,9 | 5 266,9 | 291,3 | 4 648,2 |
| 2008 | (...) | (...) | (...) | 1 101,0 | 4 648,2 | 257,0 | 3 804,3 |
| 2009 | (...) | (...) | (...) | 1 255,8 | 3 804,3 | 210,4 | 2 758,9 |
| 2010 | (...) | (...) | (...) | 1 386,6 | 2 758,9 | 152,6 | 1 524,8 |
| 2011



  (arvio) | (...) | (...) | (...) | 1 497,5 | 1 524,8 | 84,3 | 111,6 |

(183)

Yleisesti tässä asiassa ei ole asianmukaista käyttää erilaista viitekorkoa kuin kyseisessä komission tiedonannossa ja poiketa komission antamista, jäsenvaltioille ilmoitetuista säännöistä.

Taulukko 5

Vuoden 1996 uudistuksesta France Télécomille johtuvat rahoitusvirrat (1997–2011)

miljoonaa euroa

Vuosi

Maksetut eläkkeet

(A)

Korvaus ja liikakorvaus

(B)

Vuotuiset maksut

(C)

FT:n saama etu

(D)

(A + B – C) (76)

Korvaus 1.1.

(E)

Korko

(F)

Korvaus 31.12.

(E + F – D)

1997
   (77)

(...)

(...)

(...)

122,3

5 716,8

184,4

5 777,9

1998

(...)

(...)

(...)

188,2

5 777,9

319,5

5 909,2

1999

(...)

(...)

(...)

189,8

5 909,2

326,8

6 046,2

2000

(...)

(...)

(...)

298,3

6 046,2

334,4

6 082,2

2001

(...)

(...)

(...)

302,9

6 082,2

336,3

6 115,6

2002

(...)

(...)

(...)

305,9

6 115,6

338,2

6 148,0

2003

(...)

(...)

(...)

364,7

6 148,0

340,0

6 123,3

2004

(...)

(...)

(...)

477,4

6 123,3

338,6

5 984,5

2005

(...)

(...)

(...)

619,1

5 984,5

330,9

5 696,3

2006

(...)

(...)

(...)

744,4

5 696,3

315,0

5 266,9

2007

(...)

(...)

(...)

909,9

5 266,9

291,3

4 648,2

2008

(...)

(...)

(...)

1 101,0

4 648,2

257,0

3 804,3

2009

(...)

(...)

(...)

1 255,8

3 804,3

210,4

2 758,9

2010

(...)

(...)

(...)

1 386,6

2 758,9

152,6

1 524,8

2011

(arvio)

(...)

(...)

(...)

1 497,5

1 524,8

84,3

111,6

| (184) | Korvaus on kapitalisoitu 5,53 prosentin diskonttokoron mukaan, ja sen huomioon ottamisella olisi korvattava vuoden 2012 ensimmäiseen neljännekseen asti (78) vuotuisten maksujen vähentäminen, josta France Télécom on saanut hyötyä vuoden 1996 uudistuksen täytäntöönpanon takia. |
| --- | --- |

(184)

Korvaus on kapitalisoitu 5,53 prosentin diskonttokoron mukaan, ja sen huomioon ottamisella olisi korvattava vuoden 2012 ensimmäiseen neljännekseen asti (78) vuotuisten maksujen vähentäminen, josta France Télécom on saanut hyötyä vuoden 1996 uudistuksen täytäntöönpanon takia.

| (185) | Uudistuksen vaikutuksen poistavan korvauksen määräaika päättyi lisäksi muutama kuukausi ennen France Télécomin poikkeuksellisen maksun hallinnasta vastaavan julkisen laitoksen varojen päättymistä, joka oli suunniteltu 31 päiväksi joulukuuta 2011. Diskonttausanalyysi liittyy myös siihen, että joka tapauksessa poikkeuksellinen maksu oli käytetty. Siten jäljelle ei jäisi valtion talousarvioon maksamattomia määriä, joita voitaisiin osoittaa uudelleen muuten kuin sovellettavassa talousarviolaissa säädetään. |
| --- | --- |

(185)

Uudistuksen vaikutuksen poistavan korvauksen määräaika päättyi lisäksi muutama kuukausi ennen France Télécomin poikkeuksellisen maksun hallinnasta vastaavan julkisen laitoksen varojen päättymistä, joka oli suunniteltu 31 päiväksi joulukuuta 2011. Diskonttausanalyysi liittyy myös siihen, että joka tapauksessa poikkeuksellinen maksu oli käytetty. Siten jäljelle ei jäisi valtion talousarvioon maksamattomia määriä, joita voitaisiin osoittaa uudelleen muuten kuin sovellettavassa talousarviolaissa säädetään.

| (186) | Siksi on perusteltua, että tämän vuonna 1997 maksetun poikkeuksellisen maksun vuoksi France Télécomin ei tarvitse maksaa ylimääräistä vuotuista maksua ajanjaksolla, joka alkaa 1 päivästä tammikuuta 1997 ja päättyy myöhemmin määritettävänä, 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeisenä päivämääränä. Siltä osin kuin taulukossa 5 esitetyt vuoden 2011 luvut ja korvausten ja liikakorvausten kustannuksia koskevat luvut johtuvat arvioista, Ranskan tasavallan on määrättävä täsmällinen päivämäärä maksettujen maksujen lopullisten päivämäärien, maksettujen etuuksien lopullisten määrien sekä pienempien maksujen ja muiden France Télécomille vuoden 1996 laista johtuvien etujen perusteella taulukossa 5 esitettyjen laskentaperiaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(186)

Siksi on perusteltua, että tämän vuonna 1997 maksetun poikkeuksellisen maksun vuoksi France Télécomin ei tarvitse maksaa ylimääräistä vuotuista maksua ajanjaksolla, joka alkaa 1 päivästä tammikuuta 1997 ja päättyy myöhemmin määritettävänä, 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeisenä päivämääränä. Siltä osin kuin taulukossa 5 esitetyt vuoden 2011 luvut ja korvausten ja liikakorvausten kustannuksia koskevat luvut johtuvat arvioista, Ranskan tasavallan on määrättävä täsmällinen päivämäärä maksettujen maksujen lopullisten päivämäärien, maksettujen etuuksien lopullisten määrien sekä pienempien maksujen ja muiden France Télécomille vuoden 1996 laista johtuvien etujen perusteella taulukossa 5 esitettyjen laskentaperiaatteiden mukaisesti.

| (187) | Sitä vastoin poikkeuksellisen maksun vaikutusten poistumisen ja valtiolle maksettujen varojen loppumisen jälkeen France Télécomille vuonna 1996 myönnetyn tuen vaikutukset näkyvät täysimääräisesti ja antavat France Télécomille edun sen kilpailijoihin verrattuna. Tuki voidaan siksi perustella vain soveltamalla France Télécomiin todelliset tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden perusteella laskettua muista maksuvelvoitteista vapauttavaa maksua. Jos siis vuoden 1990 lain säännökset, sellaisina kuin ne ovat muutettuina vuoden 1996 lailla, sekä sovellettavat johdetut säädökset pysyisivät muuttumattomina sen osalta, mitä niissä säädetään muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksuosuuden laskemisesta siten, että sillä yhtenäistetään France Télécomin ja sosiaaliturvamaksujen yhteisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien televiestintäalan muiden yritysten pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen taso ja rajoitetaan laskenta riskeihin, jotka ovat yhteisiä yksityisoikeudellisille työntekijöille ja valtion virkamiehille, tuki, jota France Télécomille on myönnetty Ranskan valtion vastuulla France Télécomin sijasta vuoden 1996 lain nojalla olevien rahoitusvelvoitteiden loppumiseen asti, ei täyttäisi oikeasuhteisuuden periaatetta. |
| --- | --- |

(187)

Sitä vastoin poikkeuksellisen maksun vaikutusten poistumisen ja valtiolle maksettujen varojen loppumisen jälkeen France Télécomille vuonna 1996 myönnetyn tuen vaikutukset näkyvät täysimääräisesti ja antavat France Télécomille edun sen kilpailijoihin verrattuna. Tuki voidaan siksi perustella vain soveltamalla France Télécomiin todelliset tasapuoliset kilpailuedellytykset varmistavan maksuosuuden perusteella laskettua muista maksuvelvoitteista vapauttavaa maksua. Jos siis vuoden 1990 lain säännökset, sellaisina kuin ne ovat muutettuina vuoden 1996 lailla, sekä sovellettavat johdetut säädökset pysyisivät muuttumattomina sen osalta, mitä niissä säädetään muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksuosuuden laskemisesta siten, että sillä yhtenäistetään France Télécomin ja sosiaaliturvamaksujen yhteisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien televiestintäalan muiden yritysten pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen taso ja rajoitetaan laskenta riskeihin, jotka ovat yhteisiä yksityisoikeudellisille työntekijöille ja valtion virkamiehille, tuki, jota France Télécomille on myönnetty Ranskan valtion vastuulla France Télécomin sijasta vuoden 1996 lain nojalla olevien rahoitusvelvoitteiden loppumiseen asti, ei täyttäisi oikeasuhteisuuden periaatetta.

| (188) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetun, yleisen edun vastaavuutta koskevan kriteerin täyttämiseksi tuen soveltuvuus edellyttää siis tässä päätöksessä esitettyjen ehtojen noudattamista. |
| --- | --- |

(188)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetun, yleisen edun vastaavuutta koskevan kriteerin täyttämiseksi tuen soveltuvuus edellyttää siis tässä päätöksessä esitettyjen ehtojen noudattamista.

7.   TULEVAT SOVELTUVUUSEHDOT

| (189) | Siksi on välttämätöntä, että Ranskan tasavalta muuttaa France Télécomin maksaman muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksun vahvistamiseen, laskemiseen ja perintään sovellettavia lakeja ja asetuksia siten, että France Télécomin ja yleisen sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien televiestintäalan muiden yritysten palkkasidonnaisten pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen tasot yhtenäistetään. Lisäksi laskentatavat ja -muuttujat on laadittava avoimesti ja puolueettomasti, ja niihin on voitava soveltaa valvontaa ja muutoksenhakua. |
| --- | --- |

(189)

Siksi on välttämätöntä, että Ranskan tasavalta muuttaa France Télécomin maksaman muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksun vahvistamiseen, laskemiseen ja perintään sovellettavia lakeja ja asetuksia siten, että France Télécomin ja yleisen sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien televiestintäalan muiden yritysten palkkasidonnaisten pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen tasot yhtenäistetään. Lisäksi laskentatavat ja -muuttujat on laadittava avoimesti ja puolueettomasti, ja niihin on voitava soveltaa valvontaa ja muutoksenhakua.

| (190) | Ranskan tasavallan on muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksuosuuden laskennan aikana yhtenäistettävä tosiasiallisesti France Télécomin ja yleisen sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien televiestintäalan muiden yritysten palkkasidonnaisten pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen tasot ottaen huomioon myös France Télécomin yksityisoikeudellisiin työntekijöihin ja virkamiehiin liittyvät muut kuin yhteiset riskit. |
| --- | --- |

(190)

Ranskan tasavallan on muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksuosuuden laskennan aikana yhtenäistettävä tosiasiallisesti France Télécomin ja yleisen sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien televiestintäalan muiden yritysten palkkasidonnaisten pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen tasot ottaen huomioon myös France Télécomin yksityisoikeudellisiin työntekijöihin ja virkamiehiin liittyvät muut kuin yhteiset riskit.

| (191) | Ranskan tasavallan huomautuksissa, jotka on esitetty yksityiskohtaisemmin päivitetyissä liitteissä III ja V, Ranskan viranomaiset ovat esittäneet arvioita siitä, mikä France Télécomin muista maksuvelvoitteista vapauttava maksuosuus olisi ollut vuodesta 1997 alkaen (katso taulukko 4), jos muut kuin yhteiset riskit olisi sisällytetty laskentatapaan (jäljempänä ’muutettu osuus’). Muutettu osuus kattaa työttömyysmaksut ja palkanmaksun takaavan vakuutusmaksun, jotka nostavat maksuosuutta, sekä erityismaksut, joita France Télécomin kilpailijat eivät maksa, kuten 1 prosentin solidaarisuusveron ja työstä poissaoloa koskevat käteismaksut, jotka France Télécom on itse vakuuttanut ja jotka vähentävät maksuosuutta. Tuloksena on maksuosuus, joka on noin 7 prosenttiyksikköä suurempi kuin tällä hetkellä sovellettava osuus. |
| --- | --- |

(191)

Ranskan tasavallan huomautuksissa, jotka on esitetty yksityiskohtaisemmin päivitetyissä liitteissä III ja V, Ranskan viranomaiset ovat esittäneet arvioita siitä, mikä France Télécomin muista maksuvelvoitteista vapauttava maksuosuus olisi ollut vuodesta 1997 alkaen (katso taulukko 4), jos muut kuin yhteiset riskit olisi sisällytetty laskentatapaan (jäljempänä ’muutettu osuus’). Muutettu osuus kattaa työttömyysmaksut ja palkanmaksun takaavan vakuutusmaksun, jotka nostavat maksuosuutta, sekä erityismaksut, joita France Télécomin kilpailijat eivät maksa, kuten 1 prosentin solidaarisuusveron ja työstä poissaoloa koskevat käteismaksut, jotka France Télécom on itse vakuuttanut ja jotka vähentävät maksuosuutta. Tuloksena on maksuosuus, joka on noin 7 prosenttiyksikköä suurempi kuin tällä hetkellä sovellettava osuus.

| (192) | Kyseisellä osuudella taataan aidosti tasapuoliset kilpailuedellytykset verrattuna vuoden 1996 lailla aikaansaatuun vain osittaiseen tasapuolisuuteen, ja siinä otetaan huomioon France Télécomin erityiset sosiaaliturvamaksut. Komissio ei siis kiistä periaatteita, määräytymisperusteita ja laskentatapoja, joita Ranskan tasavalta on noudattanut määrätessään muutetun muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksuosuuden yhtenäistääkseen France Télécomin ja yleisen sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien televiestintäalan muiden yritysten palkkasidonnaisten pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen tasot ja jotka esitetään huomautuksissa, jotka Ranskan tasavalta on päivittänyt ja joita on kuvattu yksityiskohtaisesti kyseisten huomautusten liitteissä III ja V. |
| --- | --- |

(192)

Kyseisellä osuudella taataan aidosti tasapuoliset kilpailuedellytykset verrattuna vuoden 1996 lailla aikaansaatuun vain osittaiseen tasapuolisuuteen, ja siinä otetaan huomioon France Télécomin erityiset sosiaaliturvamaksut. Komissio ei siis kiistä periaatteita, määräytymisperusteita ja laskentatapoja, joita Ranskan tasavalta on noudattanut määrätessään muutetun muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksuosuuden yhtenäistääkseen France Télécomin ja yleisen sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien televiestintäalan muiden yritysten palkkasidonnaisten pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen tasot ja jotka esitetään huomautuksissa, jotka Ranskan tasavalta on päivittänyt ja joita on kuvattu yksityiskohtaisesti kyseisten huomautusten liitteissä III ja V.

| (193) | Siksi Ranskan tasavallan on kilpailuedellytykset yhtenäistävää vuotuista maksuosuutta määrittäessään noudatettava muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksun laskennan periaatteita, määräytymisperusteita ja tapoja, jotka esitetään johdanto-osan 191 kappaleessa tarkoitetuissa huomautuksissa. Muutettu osuus kattaa erityisesti työttömyysmaksut ja palkanmaksun takaavan vakuutusmaksun sekä erityismaksut, joita France Télécomin kilpailijat eivät maksa, kuten 1 prosentin solidaarisuusveron ja työstä poissaoloa koskevat käteismaksut, jotka France Télécom on itse vakuuttanut. |
| --- | --- |

(193)

Siksi Ranskan tasavallan on kilpailuedellytykset yhtenäistävää vuotuista maksuosuutta määrittäessään noudatettava muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksun laskennan periaatteita, määräytymisperusteita ja tapoja, jotka esitetään johdanto-osan 191 kappaleessa tarkoitetuissa huomautuksissa. Muutettu osuus kattaa erityisesti työttömyysmaksut ja palkanmaksun takaavan vakuutusmaksun sekä erityismaksut, joita France Télécomin kilpailijat eivät maksa, kuten 1 prosentin solidaarisuusveron ja työstä poissaoloa koskevat käteismaksut, jotka France Télécom on itse vakuuttanut.

| (194) | Tällä yhtenäistämisellä taataan France Télécomin ja sen kilpailijoiden todelliset tasapuoliset kilpailuedellytykset ja varmistetaan vuonna 1996 täytäntöönpannun tuen oikeasuhteisuus ja soveltuvuus sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(194)

Tällä yhtenäistämisellä taataan France Télécomin ja sen kilpailijoiden todelliset tasapuoliset kilpailuedellytykset ja varmistetaan vuonna 1996 täytäntöönpannun tuen oikeasuhteisuus ja soveltuvuus sisämarkkinoille.

8.   PÄÄTELMÄT

| (195) | Komissio toteaa, että Ranskan tasavalta on myöntänyt sääntöjenvastaisesti France Télécomille sen palveluksessa olevien valtion virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjä koskevan vuoden 1996 lain nojalla käyttöön otettua valtiontukea, joka on voimaantulostaan alkaen ollut ristiriidassa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

(195)

Komissio toteaa, että Ranskan tasavalta on myöntänyt sääntöjenvastaisesti France Télécomille sen palveluksessa olevien valtion virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjä koskevan vuoden 1996 lain nojalla käyttöön otettua valtiontukea, joka on voimaantulostaan alkaen ollut ristiriidassa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan kanssa.

| (196) | Tämän tuen täytäntöönpanolla on voitu vuodesta 1997 alkaen vähentää France Télécomille johtuvia vuotuisia sosiaaliturvamaksuja. Tämä vaikutus on kuitenkin poistettu ainakin vuoteen 2010 asti kyseisessä uudistuksessa tarkoitetun poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun maksamisella. Tällä poistamisella voidaan perustella se, että ehtoja, joilla luotaisiin todelliset tasapuoliset edellytykset France Télécomin ja sen kilpailijoiden välille kyseisten kustannusten osalta ja joiden ansiosta kyseinen tuki soveltuisi sisämarkkinoille, sovelletaan myöhemmin määrättävästä, 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeisestä päivämäärästä alkaen. |
| --- | --- |

(196)

Tämän tuen täytäntöönpanolla on voitu vuodesta 1997 alkaen vähentää France Télécomille johtuvia vuotuisia sosiaaliturvamaksuja. Tämä vaikutus on kuitenkin poistettu ainakin vuoteen 2010 asti kyseisessä uudistuksessa tarkoitetun poikkeuksellisen kiinteämääräisen maksun maksamisella. Tällä poistamisella voidaan perustella se, että ehtoja, joilla luotaisiin todelliset tasapuoliset edellytykset France Télécomin ja sen kilpailijoiden välille kyseisten kustannusten osalta ja joiden ansiosta kyseinen tuki soveltuisi sisämarkkinoille, sovelletaan myöhemmin määrättävästä, 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeisestä päivämäärästä alkaen.

| (197) | Siltä osin kuin Ranskan tasavalta ottaa France Télécomin maksaman muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksun laskennassa huomioon France Télécomin ja yleisen sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien televiestintäalan muiden yritysten palkkasidonnaisten pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen tasot sekä yksityisoikeudellisten työntekijöiden ja valtion virkamiesten yhteiset ja muut kuin yhteiset riskit, vuoden 1996 lain nojalla käyttöön otettu uudistus voidaan katsoa soveltuvaksi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Ranskan tasavallan on siksi ryhdyttävä erityisesti tarvittaviin sääntelytoimenpiteisiin täyttääkseen tässä johdanto-osan kappaleessa mainitun ehdon, |
| --- | --- |

(197)

Siltä osin kuin Ranskan tasavalta ottaa France Télécomin maksaman muista maksuvelvoitteista vapauttavan maksun laskennassa huomioon France Télécomin ja yleisen sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien televiestintäalan muiden yritysten palkkasidonnaisten pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen tasot sekä yksityisoikeudellisten työntekijöiden ja valtion virkamiesten yhteiset ja muut kuin yhteiset riskit, vuoden 1996 lain nojalla käyttöön otettu uudistus voidaan katsoa soveltuvaksi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Ranskan tasavallan on siksi ryhdyttävä erityisesti tarvittaviin sääntelytoimenpiteisiin täyttääkseen tässä johdanto-osan kappaleessa mainitun ehdon,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, joka johtuu sen vastineen vähentämisestä, joka valtiolle on maksettava siksi, että se maksaa siviili- ja sotilashallinnon virkamiesten eläkkeistä annetun lain mukaisesti France Télécomin virkamiehille myönnetyt eläkkeet ja toimii niistä vastaavana laitoksena posti- ja televiestintäalan julkisen palvelun järjestämisestä 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain nro 90-568 muuttamisesta ja kansallisesta yrityksestä France Télécomista 26 päivänä heinäkuuta 1996 annetun lain nro 96-660 nojalla, soveltuu sisämarkkinoille 2 artiklassa tarkoitettujen ehtojen mukaisesti.

2 artikla

Posti- ja televiestintäalan julkisen palvelun järjestämisestä 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain nro 90-568 30 pykälän c momentin nojalla France Télécomin maksettavaksi lankeava muista maksuvelvoitteista vapauttava työnantajamaksu lasketaan ja peritään siten, että France Télécomin ja yleisen sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien televiestintäalan muiden yritysten kaikkien palkkasidonnaisten pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen tasot yhtenäistetään.

Tämän ehdon täyttämiseksi Ranskan tasavallan on viimeistään seitsemän kuukauden kuluttua tämän päätöksen tiedoksiantamisesta

| a) | muutettava posti- ja televiestintäalan julkisen palvelun järjestämisestä 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain nro 90-568 30 pykälää ja sen soveltamiseksi annettuja säädöksiä ja muita tekstejä siten, että France Télécomin maksettavaksi lankeavan muista maksuvelvoitteista vapauttavan työnantajamaksun laskentaperusteet ja perintä eivät rajoitu ainoastaan yksityisoikeudellisten työntekijöiden ja valtion virkamiesten yhteisiin riskeihin vaan ne sisältävät myös muut kuin yhteiset riskit; |
| --- | --- |

a)

muutettava posti- ja televiestintäalan julkisen palvelun järjestämisestä 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain nro 90-568 30 pykälää ja sen soveltamiseksi annettuja säädöksiä ja muita tekstejä siten, että France Télécomin maksettavaksi lankeavan muista maksuvelvoitteista vapauttavan työnantajamaksun laskentaperusteet ja perintä eivät rajoitu ainoastaan yksityisoikeudellisten työntekijöiden ja valtion virkamiesten yhteisiin riskeihin vaan ne sisältävät myös muut kuin yhteiset riskit;

| b) | perittävä France Télécomilta siitä päivästä alkaen, jolloin asiassa sovellettavan, viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun komission tiedonannon mukaisesti määräytyvän diskonttokoron mukaan diskontatun, 26 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla lailla nro 96-660 vahvistetun poikkeuksellisen maksun määrät ovat samat kuin maksut ja kustannukset, joita France Télécom olisi edelleen maksanut 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain nro 90-568 30 pykälän alkuperäisen version nojalla, a alakohdassa täsmennettyjen ehtojen mukaan laskettu muista maksuvelvoitteista vapauttava työnantajamaksu ottaen huomioon yksityisoikeudellisten työntekijöiden ja valtion virkamiesten yhteiset ja muut kuin yhteiset riskit. |
| --- | --- |

b)

perittävä France Télécomilta siitä päivästä alkaen, jolloin asiassa sovellettavan, viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun komission tiedonannon mukaisesti määräytyvän diskonttokoron mukaan diskontatun, 26 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla lailla nro 96-660 vahvistetun poikkeuksellisen maksun määrät ovat samat kuin maksut ja kustannukset, joita France Télécom olisi edelleen maksanut 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain nro 90-568 30 pykälän alkuperäisen version nojalla, a alakohdassa täsmennettyjen ehtojen mukaan laskettu muista maksuvelvoitteista vapauttava työnantajamaksu ottaen huomioon yksityisoikeudellisten työntekijöiden ja valtion virkamiesten yhteiset ja muut kuin yhteiset riskit.

3 artikla

1.   Ranskan tasavallan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka se on jo toteuttanut ja aikoo toteuttaa tämän päätöksen noudattamiseksi. Se tiedottaa komissiolle erityisesti

| a) | 2 artiklassa tarkoitettujen lakien ja asetusten muuttamisen etenemisestä; |
| --- | --- |

a)

2 artiklassa tarkoitettujen lakien ja asetusten muuttamisen etenemisestä;

| b) | vuoden 2011 korvausten ja maksujen lopullisista määristä ja tarvittaessa vuodelle 2012 suunniteltujen korvausten ja maksujen määristä ja erityisesti poikkeuksellisen maksun kapitalisoitujen määrien lopullisesta taseesta; |
| --- | --- |

b)

vuoden 2011 korvausten ja maksujen lopullisista määristä ja tarvittaessa vuodelle 2012 suunniteltujen korvausten ja maksujen määristä ja erityisesti poikkeuksellisen maksun kapitalisoitujen määrien lopullisesta taseesta;

| c) | 2 artiklassa täsmennettyjen ehtojen mukaan tulevien määräaikojen osalta lasketun, muista maksuvelvoitteista vapauttavan työnantajamaksun määristä ennen lainsäädännön muutosta; |
| --- | --- |

c)

2 artiklassa täsmennettyjen ehtojen mukaan tulevien määräaikojen osalta lasketun, muista maksuvelvoitteista vapauttavan työnantajamaksun määristä ennen lainsäädännön muutosta;

| d) | työnantajamaksuista, jotka on maksettava sen jälkeen, kun asiassa sovellettavan, viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun komission tiedonannon mukaisesti määräytyvän diskonttokoron mukaan diskontatun, 26 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla lailla nro 96-660 perustetun poikkeuksellisen maksun määrät eivät enää mitätöi vuoden 1996 uudistuksen vaikutuksia. |
| --- | --- |

d)

työnantajamaksuista, jotka on maksettava sen jälkeen, kun asiassa sovellettavan, viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun komission tiedonannon mukaisesti määräytyvän diskonttokoron mukaan diskontatun, 26 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla lailla nro 96-660 perustetun poikkeuksellisen maksun määrät eivät enää mitätöi vuoden 1996 uudistuksen vaikutuksia.

2.   Ranskan tasavallan on tiedotettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettujen kansallisten toimenpiteiden etenemisestä. Sen on toimitettava välittömästi komission pyynnöstä kaikki tiedot toimenpiteistä, jotka on toteutettu ja joita on suunniteltu tämän päätöksen noudattamiseksi.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2011.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta on tullut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tässä päätöksessä pidettävä soveltuvin osin viittauksina perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

1

(2)  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  EUVL C 213, 21.8.2008, s. 11.

3

(4)  Ks. alaviite 3.

4

(5)  Yhdistetyt asiat T-254/00, T-270/00 ja T-277/00, Hotel Cipriani SpA ym. v. komissio, tuomio 28.11.2008, Kok., s. II-3269.

5

(6)  Komission päätös 2009/703/EY, tehty 11 päivänä helmikuuta 2009, valtiontuesta C 55/07 – valtiontakaus BT plc:lle (EUVL L 242, 15.9.2009, s. 21).

6

(7)  Laki nro 90-568, annettu 2.7.1990, postin ja televiestinnän julkisen palvelun järjestämisestä, Ranskan tasavallan virallinen lehti nro 157, 8.7.1990, s. 8069.

7

(8)  Luvut on pyöristetty.

8

(9)  France Télécom, vuosikertomus 1996, s. 35, 60 ja 64, ja Ranskan viranomaisten 17.3.2004 päivätty vastaus, 4 kohdan 1 alakohdan a luetelmakohta.

9

(10)  Laki nro 96-660 kansallisesta yrityksestä France Télécomista, 26.7.1996, Ranskan tasavallan virallinen lehti nro 174, 27.7.1996, s. 11398.

10

(11)  Rahoitusmarkkinaviranomaiselle toimitettu France Télécomin vuoden 2008 viiteasiakirja, s. 18.

11

(12)  Senaatti, Gérard Larcherin talousasioiden valiokunnan puolesta ja kansalliseen yritykseen France Télécomiin liittyvää lakiluonnosta koskevasta suunnitelmasta laatima mietintö nro 406, s. 17.

12

(13)  Hakasuluissa [...] olevat luvut tai lausekkeet ovat luottamuksellisia tai liikesalaisuuden piiriin kuuluvia tietoja.

13

(14)  Senaatti, edellä mainittu Gérard Larcherin mietintö nro 406, s. 15.

14

(15)  Kansalliskokous, 26.6.1996 käydyn keskustelun pöytäkirja, s. 4–6 ja 20. Senaatti, 10.6.1996 pidetyn istunnon pöytäkirja, s. 6.

15

(16)  France Télécom, vuosikertomus 1996, s. 56.

16

(17)  France Télécom, vuosikertomus 1996, s. 35, 60 ja 64.

17

(18)  France Télécom, vuosikertomus 1996, s. 70–73. Kirjanpidon huomautuksessa nro 15 huomautetaan lyhyt- ja pitkäaikaisten velkojen kasvamisesta. Lyhytaikaiset velat ovat kasvaneet 6,2 miljardista Ranskan frangista 30,8 miljardiin Ranskan frangiin ja pitkäaikaiset velat 66,9 miljardista Ranskan frangista 74,2 miljardiin Ranskan frangiin, eli kasvu on tilikaudella 1996 ollut yhteensä 31,8 miljardia Ranskan frangia. Yrityksen velkojen kasvu vuonna 1996, josta lähes kolme neljännestä toteutettiin lisäämällä yritystodistuksia lyhyellä aikavälillä, johtui tilintarkastajien mukaan Ranskan valtiolle maksettavan 37,5 miljardin Ranskan frangin poikkeuksellisen maksun rahoittamisesta. France Télécomin lainaan 31 päivänä joulukuuta 1996 sovellettu keskimääräinen korko oli 4,33 prosenttia lyhytaikaisen ja 6,57 prosenttia pitkäaikaisen velan osalta.

18

(19)  Vuoden 1997 talousarviolain nro 96-1181 46 pykälä, Ranskan tasavallan virallinen lehti nro 304, 31.12.1996, s. 19490.

19

(20)  Philippe Aubergerin kansalliskokoukselle vuoden 1997 talousarviolain ehdotuksesta laatima mietintö nro 3030, s. 453.

20

(21)  Vuonna 2006 laitoksen vuotuista maksua korotettiin 1 miljardi euroa, koska eläkkeiden jakotiliä varten tarvittiin käyttöpääomaa. Vuotuiselle maksulle asetetusta 10 prosentin ylärajasta on poikettu vuodesta 2006 lähtien myös muissa tapauksissa, kun eläkkeiden jakotiliä varten on tarvittu enemmän rahoitusta, jolloin on sovellettu suurempia vuotuisia maksuja, katso liite 37 sosiaali- ja eläkejärjestelmistä ”Les Régimes Sociaux et de Retraite – Pensions”, nro 1198 (luku II-2 B-3) kansalliskokoukselle vuoden 2008 talousarviolakia koskevasta ehdotuksesta laaditussa mietinnössä nro 1127 (laatinut Gilles Carrez). Katso myös rahoitustarkastuslaitoksen raportti M2007-005-02 ”La gestion pluriannuelle des finances publiques”, huhtikuu 2007, liite VI, s. 9.

21

(22)  Vuoden 2011 talousarviolaki nro 2010-1657, annettu 29.12.2010, liitteenä olevat säädökset III, erityisvarausten tilit, eläkkeet, budjettikohta 60, Ranskan tasavallan virallinen lehti nro 0302, 30.12.2010, s. 23033. Liitteessä 37 sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmistä ”Les Régimes Sociaux et de Retraite – Pensions”, nro 1198, lainsäätäjä sääti vuonna 2008, että 252 miljoonan euron maksulla tasattaisiin julkisen laitoksen 31 päivänä joulukuuta 2011 saatavilla olevat varat, jos vuoden 2010 vuotuinen maksu olisi 626 miljoonaa euroa. Sen sijaan todellinen maksu vuonna 2010 oli 635,8 miljoonaa euroa. Tämän kymmenen miljoonan euron eron katsotaan selittävän vuoden 2011 talousarviolaissa säädetyn 243 miljoonan euron maksun.

22

(23)  36,9 miljardin euron (242 miljardin Ranskan frangin) määrä vastaa tulevien sitoumusten todennäköistä arvoa 1 päivänä tammikuuta 1997. Se on siis erilainen ja soveltuu paremmin kyseessä olevien toimenpiteiden arviointiin kuin tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen 24 kohdassa mainittu 35,7 miljardin euron (234 miljardin Ranskan frangin) määrä, joka vastaa tulevien sitoumusten todennäköistä arvoa 1 päivänä tammikuuta 1996 eli ennen vuoden 1996 lain voimaantuloa.

23

(24)  Tällainen arvio, joka kattaa koko jakson siihen asti, kun Ranskan valtion taloudelliset velvoitteet eläkkeellä olevia virkamiehiä ja näiden edunsaajia kohtaan loppuvat, perustuu tietysti moniin olettamuksiin, jotka koskevat muun muassa kyseessä olevan väestön avioliittoa, syntymiä sekä irtisanoutumis- ja kuolinpäiviä, ja se riippuu myös sovelletusta diskonttokorosta, joka on kyseisessä tapauksessa 7 prosenttia. Ranskan hallituksen valtuuttama aktuaaritoimisto JWA katsoi, että kyseinen korko vaikutti korkealta, koska noin 2 prosentin inflaation perusteella tehdyn arvonalennuksen jälkeen nettonykyarvosta jäi 5 prosenttia, joka on ”arvo, jota on verrattava esimerkiksi Ranskan valtion elinkorkovirtojen diskonttauksessa sallittuun 3,5 prosentin enimmäisarvoon”. Katso JWA:n raportti Ranskan viranomaisten 17.3.2004 päivätyn kirjeen liitteessä 2, s. 6 ja 13–15.

24

(25)  Ranskan valtion 9.12.2010 ja France Télécomin 18.10.2010 (JWA-raportti) esittämät huomautukset.

25

(26)  EYVL L 131, 27.5.1988, s. 73.

26

(27)  EYVL L 192, 24.7.1990, s. 10.

27

(28)  EYVL L 74, 22.3.1996, s. 13.

28

(29)  Katso France Télécomin vuosikertomus 1997 ja televiestintäalan sääntelyviranomaisen raportti vuosilta 1997 ja 2002, jotka ovat saatavilla sivustolla http://www.arcep.fr/index.php?id=2105

29

(30)  France Télécom, vuosikertomus 1997.

30

(31)  Kansalliskokous, 26.6.1996 käydyn keskustelun pöytäkirja, s. 3.

31

(32)  Katso tämän osalta France Télécomin vuoden 2008 viiteasiakirja, joka on toimitettu rahoitusmarkkinaviranomaiselle, ja erityisesti toimien kuvausta koskeva osio, s. 25–122.

32

(33)  Komission 10.10.2007 asiassa C-43/06 tekemä päätös (EUVL L 63, 7.3.2008, s. 16).

33

(34)  Komission päätös 2005/709/EY, tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3061 (EUVL L 269, 14.10.2005, s. 30).

34

(35)  Asia C-441/06, komissio v. Ranska, tuomio 18.10.2007, Kok., s. I-8887.

35

(36)  Asia T-157/01, Danske Busvognmænd v. komissio (Combus), tuomio 16.3.2004, Kok., s. II-917, 57 kohta.

36

(37)  Yhdistetyt asiat T-254/00, T-270/00 ja T-277/00, Hotel Cipriani SpA ym. v. komissio, tuomio 28.11.2008, Kok., s. II-3269, 181, 185, 186, 189, 192 ja 193 kohta.

37

(38)  Katso alaviite 32.

38

(39)  Katso alaviite 32.

39

(40)  Vuoden 1996 lailla keskeytettyjen maksujen jatkaminen olisi johtanut korvausmaksuun, jonka suuruus olisi ollut noin [...] prosenttia vuonna 1997 maksetuista eläkkeistä ja joka olisi sen jälkeen laskenut [...] prosenttia vuodessa. France Télécomin 18.10.2010 esittämät huomautukset, taulukko s. 4.

40

(41)  Katso alaviite 33.

41

(42)  Määrä lasketaan vähentämällä France Télécomin virkamiesten eläkkeitä koskevan diskontatun kokonaislainan määrästä (38,1 miljardia euroa) muista maksuvelvoitteista vapauttavien työnantajamaksujen diskontattu määrä vuodesta 1996 alkaen (15,2 miljardia euroa), vuonna 1996 määritetty kiinteämääräinen maksu (5,7 miljardia euroa) ja asiaankuuluvat työntekijämaksut (4,9 miljardia euroa, ei diskontattu) eli yhteensä 12,3 miljardia euroa tai joka tapauksessa 9,9 miljardia euroa, jos France Télécomin virkamiesten eläkkeiden diskontattu kokonaismäärä arvioidaan 35,7 miljardiksi euroksi, kuten tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan.

42

(43)  Katso alaviite 32.

43

(44)  Teksti on saatavilla seuraavalla verkkosivulla: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=1_38233

44

(45)  Asia C-421/10, Deggendorf, tuomio 6.10.2011, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa.

45

(46)  Katso alaviite 32.

46

(47)  Asia C-237/04, Enirisorse, tuomio 23.3.2006, Kok., s. I-2843.

47

(48)  Asia T-157/01, Danske Busvognmænd v. komissio (Combus), tuomio 16.3.2004, Kok., s. II-917.

48

(49)  Komission 25.7.1995 tekemä päätös, Sabena/Swissair – Valtiontuen näkökulma.

49

(50)  Katso alaviite 32.

50

(51)  Katso alaviite 32.

51

(52)  Tämä 9,1 miljardin euron määrä kattaisi 5,7 miljardin euron korvauksen sekä 3,4 miljardin euron ylijäämän. Kyseinen ylijäämä johtuisi toisaalta valtiolle uudistuksesta jakson aikana koituneista todellisista kuluista, joiksi arvioitiin 2,37 miljardia euroa, ja toisaalta 4,9 miljardin euron koroista, jotka saataisiin 7 prosentin korolla sijoitetusta poikkeuksellisesta maksusta, sekä France Télécomin vuotuisten maksujen vähenemistä seuraavasta 840 miljoonan euron suuruisesta yritysverotulojen kasvusta.

52

(53)  Katso alaviite 33.

53

(54)  Komission tiedonanto ”Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa” (2007/C 272/05) (EUVL C 272, 15.11.2007, s. 4).

54

(55)  Komission päätös, tehty 16 päivänä joulukuuta 2003, valtiontuista, jotka Ranska on myöntänyt EDF:lle sekä sähkö- ja kaasutoimialalle (K(2003) 4637 lopullinen), 2 artikla (EUVL L 49, 22.2.2005, s. 9).

55

(56)  Komission päätös 2009/703/EY, tehty 11 päivänä helmikuuta 2009, valtiontuesta C 55/07 BT plc:lle, 80 kohta (EUVL L 242, 15.9.2009, s. 21).

56

(57)  Tällainen arvio on pätevä ainoastaan, mikäli sen taustalla olevat monet olettamukset osoittautuvat oikeiksi. Lisäksi France Télécomin eläkkeitä varten määrätty 7 prosentin diskonttokorko on esimerkiksi paljon suurempi kuin 3 prosentin diskonttokorko, jota Ranskan tasavalta on käyttänyt – tosin tässä tapauksessa jälkikäteen – sähkö- ja kaasutoimialan eläkejärjestelmien uudistuksia koskevissa tapauksissa, joista komissio teki päätöksen 16 päivänä joulukuuta 2003 (edellä mainittu komission päätös valtiontuista, jotka Ranska on myöntänyt EDF:lle sekä sähkö- ja kaasutoimialalle (K(2003) 4637 lopullinen).

57

(58)  Asia T-187/99, Agrana Zucker und Stärke AG v. komissio, tuomio 7.6.2001, Kok., s. II-1587, 74 kohta.

58

(59)  Katso alaviite 33.

59

(60)  Yhdistetyt asiat T-427/04 ja T-17/05, Ranskan tasavalta ja France Télécom SA v. komissio, tuomio 30.11.2009, Kok., s. II-4315. Asia T-81/10 P, France Télécom v. komissio, tuomio 8.12.2011 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).

60

(61)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/21/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä (puitedirektiivi) (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/19/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä (käyttöoikeusdirektiivi) (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 7); komission direktiivi 2002/77/EY, annettu 16 päivänä syyskuuta 2002, kilpailusta sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen markkinoilla (EYVL L 249, 17.9.2002. s. 21).

61

(62)  Komission näkemykset Ranskan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisen (ARCEP) vuodesta 2003 alkaen ilmoittamista sääntelyluonnoksista ovat saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://circa.europa.eu/Public/irc/infso/ecctf/library?l=/commissionsdecisions&vm=detailed&sb=Title.

62

Komission 16 päivänä heinäkuuta 2003 asiassa COMP-38.233 tekemä päätös, jonka nojalla silloista France Télécomin tytäryritystä Wanadoota rangaistaan määräävän aseman väärinkäytöstä, on saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=1_38233. Euroopan unionin tuomioistuin epäsi muutoksenhakuoikeuden ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksestä 2.4.2009 asiassa C-202/07 P, France Télécom v. komissio, Kok., s. I-2369.

(63)  Komission päätös 2008/722/EY, tehty 10 päivänä toukokuuta 2007, valtiontuesta C 2/06 OTE:ta varten (EUVL L 243, 11.9.2008, s. 7), 137 kohta. Edellä mainittu komission päätös 2009/703/EY, tehty 11 päivänä helmikuuta 2009, valtiontuesta C 55/07 BT plc:tä varten, 72, 81, 82 ja 98 kohta.

63

(64)  Katso erityisesti unionin yleisen tuomioistuimen asiassa T-171/02, Regione autonoma Sardegna v. komissio, 15.6.2005 antama tuomio, 177 kohta.

64

(65)  Katso alaviite 32.

65

(66)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/6/EY, annettu 20 päivänä helmikuuta 2008, direktiivin 97/67/EY muuttamisesta yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden täysimääräisen toteuttamisen osalta (EUVL L 52, 27.2.2008, s. 3). Osa markkinoista on ollut avoinna 30 päivästä joulukuuta 2010 alkaen.

66

(67)  La Poste -päätös, alaviite 32; 35, 36, 167 ja 169 kohta.

67

(68)  La Poste -päätös, edellä mainittu alaviite 32, 169 kohta.

68

(69)  Katso liite 37 sosiaali- ja eläkejärjestelmistä ”Les Régimes Sociaux et de Retraite – Pensions”, nro 1198 (luku II-2 B-3) kansalliskokoukselle vuoden 2008 talousarviolakia koskevasta ehdotuksesta laaditussa mietinnössä nro 1127 (laatinut Gilles Carrez).

69

(70)  Yhdistetyt asiat T-427/04 ja T-17/05, Ranskan tasavalta ja France Télécom SA v. komissio, tuomio 30.11.2009, Kok., s. II-4315, 215 ja 217 kohta. Unionin tuomioistuin hylkäsi tuomiota koskevan muutoksenhaun (asia C-81/10 P, France Télécom, tuomio 8.12.2011, katso erityisesti 43 kohta ja sitä seuraavat kohdat).

70

(71)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämismenetelmästä (EYVL C 232, 10.8.1996, s. 10) ja komission tiedonanto voimassa olevista 15 jäsenvaltiota koskevista valtion tuen takaisinperinnässä sovellettavista koroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1.1.2005 alkaen sekä aiemmista 1.8.1997 lähtien sovelletuista koroista (EUVL C 88, 12.4.2005, s. 5).

71

(72)  La Poste -päätös, edellä mainittu alaviite 32.

72

(73)  Tässä menettelytavassa sijoitettaisiin kuvitteellisesti poikkeuksellisen maksun osia maturiteetiltaan erilaisiin rahoitusvälineisiin (esimerkiksi x prosenttia vuodessa, y prosenttia kolmessa vuodessa, z prosenttia kymmenessä vuodessa) maksuvirtojen määräaikojen mukaisesti (niiden suoritusten vuotuinen tase, joita ei kateta maksuilla). Vuoden 1997 toisella puoliskolla kymmenen vuoden OAT-obligaatioiden keskikorko oli 5,49 prosenttia, ja maturiteetiltaan lyhyemmät korot olivat alle tämän arvon.

73

(74)  Katso alaviite 17. Diskonttokorko perustuu France Télécomin lyhyt- ja pitkäaikaisten lainojen keskimääräiseen korkoon 31 päivänä joulukuuta 1996, ja sitä on painotettu vuonna 1996 otettujen uusien lyhyt- ja pitkäaikaisten lainojen määrillä, jotka tilintarkastajien mukaan käytettiin pääasiassa Ranskan valtiolle maksettavaan poikkeukselliseen maksuun. Miltei kolme neljäsosaa (72 prosenttia) tästä kasvusta johtui lyhytaikaisista välineistä (yritystodistukset), joiden keskimääräinen vuosikorko oli 4,33 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 1996.

74

(75)  Katso alaviite 69.

75

(76)  Tässä sarakkeessa esitetään France Télécomin vuoden 1996 lain mukainen pienin vuotuinen maksu, joka on saatu vähentämällä maksetuista työnantaja- ja työntekijämaksuista maksettujen etuuksien ja niiden korvausten ja liikakorvausten kustannukset, joita France Télécom olisi edelleen maksanut ilman uudistusta, siten kuin France Télécom on ne arvioinut ja kuten niitä on korjattu Ranskan tasavallan laskelmilla, joiden mukaan kustannuksista on vähennetty 165 miljoonaa euroa vuosilta 1997–2010.

76

(77)  Vuonna 1997, jolloin poikkeuksellista maksua maksettiin erissä lokakuuhun asti, Ranskan tasavalta on katsonut maksupäiväksi 4 päivän kesäkuuta 1997. Korot on laskettu kyseisenä päivänä.

77

(78)  Tämä on ohjeellinen arvio.

78

---

| 12.10.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 279/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 279/30

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 22 päivänä helmikuuta 2012,

Kreikan Enomeni Klostoyfantourgia A.E.:lle myöntämästä valtiontuesta SA.26534 – C 27/10 (ex NN 6/09)

(tiedoksiannettu numerolla C(2011) 9385)

(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/541/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komissiolle oli ilmoitettu, että Kreikka aikoi myöntää 35 miljoonan euron takuut Enomeni Klostoyfantourgia (United Textiles) -yhtiön pääoman lisäämiseksi otettaville uusille lainoille. Sen vuoksi komissio pyysi 11 päivänä syyskuuta 2008, 14 päivänä lokakuuta 2008, 20 päivänä lokakuuta 2008, 18 päivänä marraskuuta 2008 ja 4 päivänä joulukuuta 2008 päivätyillä kirjeillä Kreikan viranomaisia esittämään huomionsa kyseisestä toimenpiteestä. Kreikan viranomaiset toimittivat epätäydellisiä vastauksia 15 päivänä lokakuuta 2008 ja 10 päivänä marraskuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(1)

Komissiolle oli ilmoitettu, että Kreikka aikoi myöntää 35 miljoonan euron takuut Enomeni Klostoyfantourgia (United Textiles) -yhtiön pääoman lisäämiseksi otettaville uusille lainoille. Sen vuoksi komissio pyysi 11 päivänä syyskuuta 2008, 14 päivänä lokakuuta 2008, 20 päivänä lokakuuta 2008, 18 päivänä marraskuuta 2008 ja 4 päivänä joulukuuta 2008 päivätyillä kirjeillä Kreikan viranomaisia esittämään huomionsa kyseisestä toimenpiteestä. Kreikan viranomaiset toimittivat epätäydellisiä vastauksia 15 päivänä lokakuuta 2008 ja 10 päivänä marraskuuta 2008 päivätyillä kirjeillä.

| (2) | Tämän vuoksi komissio vaati 3 päivänä maaliskuuta 2009 tietojen toimittamista Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan (2) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 10 artiklan 3 kohdan nojalla. Komissio pyysi kirjeessään Kreikkaa toimittamaan kaikki tiedot, joiden avulla se voi arvioida, oliko Enomeni Klostoyfantourgia saanut valtiontukea ja soveltuiko tuki sisämarkkinoille. Kreikka toimitti pyydetyt tiedot 11 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Tämän vuoksi komissio vaati 3 päivänä maaliskuuta 2009 tietojen toimittamista Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan (2) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 10 artiklan 3 kohdan nojalla. Komissio pyysi kirjeessään Kreikkaa toimittamaan kaikki tiedot, joiden avulla se voi arvioida, oliko Enomeni Klostoyfantourgia saanut valtiontukea ja soveltuiko tuki sisämarkkinoille. Kreikka toimitti pyydetyt tiedot 11 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä.

| (3) | Komissio pyysi johdanto-osan 1 kappaleessa tarkoitetusta toimenpiteestä sekä muista Enomeni Klostoyfantourgia -yhtiötä ja sitä luotottavia pankkeja koskevista toimenpiteistä lisätietoja 20 päivänä maaliskuuta 2009, 8 päivänä helmikuuta 2010, 17 päivänä maaliskuuta 2010, 19 päivänä heinäkuuta 2010 ja 23 päivänä elokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Kreikan viranomaiset vastasivat 7 päivänä huhtikuuta 2009, 25 päivänä helmikuuta 2010, 26 päivänä maaliskuuta 2010, 13 päivänä elokuuta 2010 ja 30 päivänä elokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi johdanto-osan 1 kappaleessa tarkoitetusta toimenpiteestä sekä muista Enomeni Klostoyfantourgia -yhtiötä ja sitä luotottavia pankkeja koskevista toimenpiteistä lisätietoja 20 päivänä maaliskuuta 2009, 8 päivänä helmikuuta 2010, 17 päivänä maaliskuuta 2010, 19 päivänä heinäkuuta 2010 ja 23 päivänä elokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Kreikan viranomaiset vastasivat 7 päivänä huhtikuuta 2009, 25 päivänä helmikuuta 2010, 26 päivänä maaliskuuta 2010, 13 päivänä elokuuta 2010 ja 30 päivänä elokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä.

| (4) | Kreikan viranomaisten pyynnöstä suullinen kuuleminen pidettiin 7 päivänä heinäkuuta 2010. Tällöin esitettiin Enomeni Klostoyfantourgia -yhtiölle uusi rakenneuudistussuunnitelma. Yhtiö myönsi, ettei suunnitelma liittynyt aiempiin vuonna 2007 toteutettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin, jotka olivat epäonnistuneet. |
| --- | --- |

(4)

Kreikan viranomaisten pyynnöstä suullinen kuuleminen pidettiin 7 päivänä heinäkuuta 2010. Tällöin esitettiin Enomeni Klostoyfantourgia -yhtiölle uusi rakenneuudistussuunnitelma. Yhtiö myönsi, ettei suunnitelma liittynyt aiempiin vuonna 2007 toteutettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin, jotka olivat epäonnistuneet.

| (5) | Komissio ilmoitti 27 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Kreikalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely seuraavista toimenpiteistä:






  a) | toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu |
| --- | --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti 27 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Kreikalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely seuraavista toimenpiteistä:

a)

toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu

| b) | sosiaaliturvamaksuja varten vuonna 2009 tehty velkojen uudelleenjärjestely |
| --- | --- |

b)

sosiaaliturvamaksuja varten vuonna 2009 tehty velkojen uudelleenjärjestely

| c) | kesäkuussa 2010 myönnetty valtiontakuu. |
| --- | --- |

c)

kesäkuussa 2010 myönnetty valtiontakuu.

| (6) | Kreikka toimitti 31 päivänä joulukuuta 2010 huomautuksensa komission päätöksestä aloittaa kyseinen menettely. |
| --- | --- |

(6)

Kreikka toimitti 31 päivänä joulukuuta 2010 huomautuksensa komission päätöksestä aloittaa kyseinen menettely.

| (7) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti kaikkia asianosaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(7)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti kaikkia asianosaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä.

| (8) | Komissio vastaanotti Enomeni Klostoyfantourgia -yhtiön huomautukset 7 ja 9 päivänä helmikuuta 2011. Huomautukset toimitettiin Kreikan viranomaisille, joille annettiin mahdollisuus tarkastella niitä. Kreikan huomautukset saatiin 4 päivänä toukokuuta 2011. |
| --- | --- |

(8)

Komissio vastaanotti Enomeni Klostoyfantourgia -yhtiön huomautukset 7 ja 9 päivänä helmikuuta 2011. Huomautukset toimitettiin Kreikan viranomaisille, joille annettiin mahdollisuus tarkastella niitä. Kreikan huomautukset saatiin 4 päivänä toukokuuta 2011.

| (9) | Komissio pyysi Kreikan viranomaisilta täydentäviä tietoja 28 päivänä heinäkuuta 2011. Kreikka toimitti tiedot 30 päivänä elokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(9)

Komissio pyysi Kreikan viranomaisilta täydentäviä tietoja 28 päivänä heinäkuuta 2011. Kreikka toimitti tiedot 30 päivänä elokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.

| (10) | Kreikan viranomaisten pyynnöstä suullinen kuuleminen pidettiin 4 päivänä huhtikuuta 2011. Kreikan viranomaiset esittivät tässä tilaisuudessa huomioitaan väitetyistä tukitoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(10)

Kreikan viranomaisten pyynnöstä suullinen kuuleminen pidettiin 4 päivänä huhtikuuta 2011. Kreikan viranomaiset esittivät tässä tilaisuudessa huomioitaan väitetyistä tukitoimenpiteistä.

II   VÄITETYN TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

II a   Todennäköiset edunsaajat

| (11) | Enomeni Klostoyfantourgia on Ateenan pörssissä noteerattu suuri kreikkalainen tekstiilialan yritys. Vuonna 2008 sen myynnistä 45 % toteutui Kreikassa (38 % vuonna 2007), 54 % muissa EU-maissa (60 % vuonna 2007) ja yksi prosentti kolmansissa maissa (2 % vuonna 2007). |
| --- | --- |

(11)

Enomeni Klostoyfantourgia on Ateenan pörssissä noteerattu suuri kreikkalainen tekstiilialan yritys. Vuonna 2008 sen myynnistä 45 % toteutui Kreikassa (38 % vuonna 2007), 54 % muissa EU-maissa (60 % vuonna 2007) ja yksi prosentti kolmansissa maissa (2 % vuonna 2007).

| (12) | Vuonna 2009 sen kokonaisvarat (vastaavaa) olivat 201,7 miljoonaa euroa ja liikevaihto 4,5 miljoonaa euroa (varaston rajoitettu myynti). Aikaisempien vuosien myynnin arvo oli 30,6 miljoonaa euroa vuonna 2008 ja 74,7 miljoonaa euroa vuonna 2007. Vuoden 2009 lopussa yrityksellä oli 839 työntekijää. Yhtiöllä on neljä tytäryhtiötä kolmessa maassa: Bulgariassa, Albaniassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. Sen pääosakas on mauritiuslainen European Textiles Investments Ltd. |
| --- | --- |

(12)

Vuonna 2009 sen kokonaisvarat (vastaavaa) olivat 201,7 miljoonaa euroa ja liikevaihto 4,5 miljoonaa euroa (varaston rajoitettu myynti). Aikaisempien vuosien myynnin arvo oli 30,6 miljoonaa euroa vuonna 2008 ja 74,7 miljoonaa euroa vuonna 2007. Vuoden 2009 lopussa yrityksellä oli 839 työntekijää. Yhtiöllä on neljä tytäryhtiötä kolmessa maassa: Bulgariassa, Albaniassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. Sen pääosakas on mauritiuslainen European Textiles Investments Ltd.

| (13) | Enomeni Klostoyfantourgian liiketoiminta on vaatteiden, lankojen ja kankaiden tuotanto. Se harjoittaa sekä tukku- että vähittäismyyntiä. Yhtiöllä on 12 tuotantoyksikköä Kreikan eri alueilla. Nämä tuotantoyksiköt eivät ole olleet toiminnassa vuoden 2008 jälkeen, eivätkä myöskään johdanto-osan 12 kappaleessa mainitut tytäryhtiöiden tuotantoyksiköt. Syy on käyttöpääoman puute. |
| --- | --- |

(13)

Enomeni Klostoyfantourgian liiketoiminta on vaatteiden, lankojen ja kankaiden tuotanto. Se harjoittaa sekä tukku- että vähittäismyyntiä. Yhtiöllä on 12 tuotantoyksikköä Kreikan eri alueilla. Nämä tuotantoyksiköt eivät ole olleet toiminnassa vuoden 2008 jälkeen, eivätkä myöskään johdanto-osan 12 kappaleessa mainitut tytäryhtiöiden tuotantoyksiköt. Syy on käyttöpääoman puute.

| (14) | Yrityksen tilanne on jatkuvasti huonontunut ainakin vuodesta 2004 lähtien. Myynti on laskenut asteittain. Vuodesta 2008 sekä liiketoimintatulos ennen veroja että oma pääoma ovat olleet negatiiviset. Tämän vuoksi yhtiö voidaan Kreikan lain mukaan asettaa konkurssiin (5). |
| --- | --- |

(14)

Yrityksen tilanne on jatkuvasti huonontunut ainakin vuodesta 2004 lähtien. Myynti on laskenut asteittain. Vuodesta 2008 sekä liiketoimintatulos ennen veroja että oma pääoma ovat olleet negatiiviset. Tämän vuoksi yhtiö voidaan Kreikan lain mukaan asettaa konkurssiin (5).

| (15) | Yhtiön vuosikertomusten mukaan luotottavien pankkien tuki yhtiölle on vuodesta 2001 alkaen ollut rajoitettua, ja luottojärjestelyjen ja lainojen määrä on vähentynyt. Vuoden 2008 kesäkuusta lähtien suuri osa yhtiön toiminnoista lakkasi. Vuoden 2009 maaliskuusta lähtien tuotanto loppui lähes kokonaan. Heinäkuussa 2008 yrityksen pääosakkeenomistaja päätti olla osallistumatta suunniteltuun pääoman korotukseen. Melkein kaikki yrityksen pankkilainat ovat olleet maksamatta vuodesta 2008. Helmikuusta 2010 kaupankäynti yhtiön osakkeilla lopetettiin Ateenan pörssissä. Yhtiön ilmoitusten mukaan, kuten sen verkkosivuilta (6) ja Ateenan pörssin verkkosivuilta (7) käy ilmi, vuoden 2010 tilinpäätöstä ei julkistettu töiden lopettamisen takia, ja 29 päivänä elokuuta 2011 annettiin viimeisin käytettävissä oleva ilmoitus. |
| --- | --- |

(15)

Yhtiön vuosikertomusten mukaan luotottavien pankkien tuki yhtiölle on vuodesta 2001 alkaen ollut rajoitettua, ja luottojärjestelyjen ja lainojen määrä on vähentynyt. Vuoden 2008 kesäkuusta lähtien suuri osa yhtiön toiminnoista lakkasi. Vuoden 2009 maaliskuusta lähtien tuotanto loppui lähes kokonaan. Heinäkuussa 2008 yrityksen pääosakkeenomistaja päätti olla osallistumatta suunniteltuun pääoman korotukseen. Melkein kaikki yrityksen pankkilainat ovat olleet maksamatta vuodesta 2008. Helmikuusta 2010 kaupankäynti yhtiön osakkeilla lopetettiin Ateenan pörssissä. Yhtiön ilmoitusten mukaan, kuten sen verkkosivuilta (6) ja Ateenan pörssin verkkosivuilta (7) käy ilmi, vuoden 2010 tilinpäätöstä ei julkistettu töiden lopettamisen takia, ja 29 päivänä elokuuta 2011 annettiin viimeisin käytettävissä oleva ilmoitus.

| (16) | Kreikkalaiset pankit, jotka ovat luotottaneet Enomeni Klostoyfantourgiaa ja liittyvät siten tutkittavana oleviin valtiontukitoimiin, ovat Kreikan pankki, Emboriki trapeza, Agrotiki trapeza tis Ellados, Alpha Bank ja Eurobank. Ne ovat kaikki liikepankkeja, jotka tarjoavat laajan valikoiman rahoitustuotteita ja –palveluja. Pankeilla on tytäryhtiöitä kaikissa EU-maissa ja erityisesti Bulgariassa, Kyproksessa, Ranskassa, Saksassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Puolassa, Romaniassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (8). |
| --- | --- |

(16)

Kreikkalaiset pankit, jotka ovat luotottaneet Enomeni Klostoyfantourgiaa ja liittyvät siten tutkittavana oleviin valtiontukitoimiin, ovat Kreikan pankki, Emboriki trapeza, Agrotiki trapeza tis Ellados, Alpha Bank ja Eurobank. Ne ovat kaikki liikepankkeja, jotka tarjoavat laajan valikoiman rahoitustuotteita ja –palveluja. Pankeilla on tytäryhtiöitä kaikissa EU-maissa ja erityisesti Bulgariassa, Kyproksessa, Ranskassa, Saksassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Puolassa, Romaniassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (8).

II b   Tarkasteltavana olevat toimenpiteet

| (17) | Vuosina 2007–2010 Enomeni Klostoyfantourgian hyväksi toteutettiin kolme valtion toimenpidettä, jotka saattavat sisältää johdanto-osan 18–23 kappaleessa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(17)

Vuosina 2007–2010 Enomeni Klostoyfantourgian hyväksi toteutettiin kolme valtion toimenpidettä, jotka saattavat sisältää johdanto-osan 18–23 kappaleessa tarkoitettua valtiontukea.

Toimenpide 1:   toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu

| (18) | Kreikan pankille, joka on antanut lainaa Enomeni Klostoyfantourgialle, myönnettiin 30 päivänä toukokuuta 2007 valtiontakuu uudelle lainalle, joka koski a) vanhan, 7,5 miljoonan euron lainan uudelleenjärjestelyä ja b) uutta 12,5 miljoonan euron lainaa. Valtiontakuu kattoi 80 prosenttia lainasta. Uuden lainan korko oli kuuden kuukauden euribor, johon lisättiin 1,85 prosentin marginaali (9), jolloin korko 30 päivänä toukokuuta 2007 oli 6,10 prosenttia. Valtiolle ei tarvinnut maksaa takausmaksua. Lainan uudelleenjärjestelysopimuksen mukaisesti olemassa olevalle lainalle on kiinteään omaisuuteen liittyvä kiinnitys. Lisäksi Enomeni Klostoyfantourgian vuosia 2007, 2008 ja 2009 koskevissa kertomuksissa mainitaan, että kyseiselle lainalle oli pääosakkeenomistajan takuu. Oli myös tarkoitus, että lainalla olisi omaisuuseriin liittyvät vakuutukset, mutta tällaisista vakuutuksista ei ole mitään näyttöä. |
| --- | --- |

(18)

Kreikan pankille, joka on antanut lainaa Enomeni Klostoyfantourgialle, myönnettiin 30 päivänä toukokuuta 2007 valtiontakuu uudelle lainalle, joka koski a) vanhan, 7,5 miljoonan euron lainan uudelleenjärjestelyä ja b) uutta 12,5 miljoonan euron lainaa. Valtiontakuu kattoi 80 prosenttia lainasta. Uuden lainan korko oli kuuden kuukauden euribor, johon lisättiin 1,85 prosentin marginaali (9), jolloin korko 30 päivänä toukokuuta 2007 oli 6,10 prosenttia. Valtiolle ei tarvinnut maksaa takausmaksua. Lainan uudelleenjärjestelysopimuksen mukaisesti olemassa olevalle lainalle on kiinteään omaisuuteen liittyvä kiinnitys. Lisäksi Enomeni Klostoyfantourgian vuosia 2007, 2008 ja 2009 koskevissa kertomuksissa mainitaan, että kyseiselle lainalle oli pääosakkeenomistajan takuu. Oli myös tarkoitus, että lainalla olisi omaisuuseriin liittyvät vakuutukset, mutta tällaisista vakuutuksista ei ole mitään näyttöä.

| (19) | Takuu perustui 26 päivänä tammikuuta 2007 tehtyyn ministeriön päätökseen 2/75172/0025/26.01.2007. Päätöksen mukaan valtiontakuita voitaisiin myöntää sellaisten yritysten olemassa oleville lainoille, jotka toimivat teollisuus-, kaivos-, karjatalous- ja hotellialalla ja jotka ovat sijoittautuneet Imathian hallintoalueelle (jossa osaa Enomeni Klostoyfantourgian toiminnasta harjoitetaan). Tukijärjestelmää voitiin soveltaa myös vaikeuksissa oleviin yrityksiin, eikä valtiontakuista maksettu palkkiota. Järjestelmässä ei määrätty mitään objektiivisia arviointiperusteita tuensaajayritysten valitsemiseen. Komissio toteaa, ettei tukijärjestelmää ollut annettu tiedoksi SEUT-sopimuksen 108 artiklan mukaisesti. Sen vuoksi komissiolla on oikeus tutkia kaikkia valtiontukitoimenpiteitä, joita epäillään myönnetyn kyseisen tukijärjestelmän nojalla. |
| --- | --- |

(19)

Takuu perustui 26 päivänä tammikuuta 2007 tehtyyn ministeriön päätökseen 2/75172/0025/26.01.2007. Päätöksen mukaan valtiontakuita voitaisiin myöntää sellaisten yritysten olemassa oleville lainoille, jotka toimivat teollisuus-, kaivos-, karjatalous- ja hotellialalla ja jotka ovat sijoittautuneet Imathian hallintoalueelle (jossa osaa Enomeni Klostoyfantourgian toiminnasta harjoitetaan). Tukijärjestelmää voitiin soveltaa myös vaikeuksissa oleviin yrityksiin, eikä valtiontakuista maksettu palkkiota. Järjestelmässä ei määrätty mitään objektiivisia arviointiperusteita tuensaajayritysten valitsemiseen. Komissio toteaa, ettei tukijärjestelmää ollut annettu tiedoksi SEUT-sopimuksen 108 artiklan mukaisesti. Sen vuoksi komissiolla on oikeus tutkia kaikkia valtiontukitoimenpiteitä, joita epäillään myönnetyn kyseisen tukijärjestelmän nojalla.

| (20) | Lainasopimukset allekirjoitettiin takuiden perusteella 11 päivänä lokakuuta 2007. |
| --- | --- |

(20)

Lainasopimukset allekirjoitettiin takuiden perusteella 11 päivänä lokakuuta 2007.

Toimenpide 2:   Sosiaaliturvamaksuihin liittyvien velkojen uudelleenjärjestely

| (21) | Kreikan viranomaiset järjestelivät 25 päivänä toukokuuta 2009 uudelleen vuosilta 2004–2009 olevat yhtiön sosiaaliturvavelat, joiden määrä oli 14,57 miljoonaa euroa. Ne piti maksaa 96 erässä, joista kukin on 0,19 miljoonaa euroa. Uudelleenjärjestely perustui lakiin 3762/2009 (10). Uudelleenjärjestelyssä oli mukana velkoja, jotka olivat sisältyneet aiempiin velkojen uudelleenjärjestelyihin, joita ei kuitenkaan ollut noudatettu. Toimitettujen tietojen perusteella näyttää siltä, ettei Enomeni Klostoyfantourgia ole tähän mennessä maksanut mitään. |
| --- | --- |

(21)

Kreikan viranomaiset järjestelivät 25 päivänä toukokuuta 2009 uudelleen vuosilta 2004–2009 olevat yhtiön sosiaaliturvavelat, joiden määrä oli 14,57 miljoonaa euroa. Ne piti maksaa 96 erässä, joista kukin on 0,19 miljoonaa euroa. Uudelleenjärjestely perustui lakiin 3762/2009 (10). Uudelleenjärjestelyssä oli mukana velkoja, jotka olivat sisältyneet aiempiin velkojen uudelleenjärjestelyihin, joita ei kuitenkaan ollut noudatettu. Toimitettujen tietojen perusteella näyttää siltä, ettei Enomeni Klostoyfantourgia ole tähän mennessä maksanut mitään.

Toimenpide 3:   Lokakuussa 2009 ja kesäkuussa 2010 myönnetty valtiontakuu

| (22) | Kreikan valtio myönsi 30 päivänä kesäkuuta 2010 ministeriön päätöksellä 2/35129/0025 takuun Enomeni Klostoyfantourgiaa luotottaville pankeille. Nämä pankit ovat Kreikan pankki, Emboriki trapeza, Agrotiki trapeza tis Ellados, Alpha Bank ja Eurobank. Takuu kattoi uuden aiotun 63,6 miljoonan euron konsortiolainan, joka jaetaan kolmeen osaan seuraaviin tarkoituksiin:






  a) | 36,6 miljoonaa euroa niiden lainojen uudelleenjärjestelyyn, joita luotottavat pankit olivat yhtiölle myöntäneet elokuun 2008 ja syyskuun 2009 välisenä aikana. Saatavilla olevien tietojen mukaan lainojen korot perustuivat 3–6 kuukauden euriborkorkoon, johon lisättiin 1,25–3 prosenttiyksikön marginaali. Saatavilla olevien tietojen mukaan lainoilla ei myöskään ollut aluksi valtiontakuuta, |
| --- | --- | --- |

(22)

Kreikan valtio myönsi 30 päivänä kesäkuuta 2010 ministeriön päätöksellä 2/35129/0025 takuun Enomeni Klostoyfantourgiaa luotottaville pankeille. Nämä pankit ovat Kreikan pankki, Emboriki trapeza, Agrotiki trapeza tis Ellados, Alpha Bank ja Eurobank. Takuu kattoi uuden aiotun 63,6 miljoonan euron konsortiolainan, joka jaetaan kolmeen osaan seuraaviin tarkoituksiin:

a)

36,6 miljoonaa euroa niiden lainojen uudelleenjärjestelyyn, joita luotottavat pankit olivat yhtiölle myöntäneet elokuun 2008 ja syyskuun 2009 välisenä aikana. Saatavilla olevien tietojen mukaan lainojen korot perustuivat 3–6 kuukauden euriborkorkoon, johon lisättiin 1,25–3 prosenttiyksikön marginaali. Saatavilla olevien tietojen mukaan lainoilla ei myöskään ollut aluksi valtiontakuuta,

| b) | 15 miljoonaa euroa niiden erääntyneiden ja maksamattomien vastuiden rahoittamiseen, jotka yhtiö oli velkaa valtiolle, tavarantoimittajille ja työntekijöille, |
| --- | --- |

b)

15 miljoonaa euroa niiden erääntyneiden ja maksamattomien vastuiden rahoittamiseen, jotka yhtiö oli velkaa valtiolle, tavarantoimittajille ja työntekijöille,

| c) | 12 miljoonaa euroa investointien ja toimintakulujen rahoittamiseen. |
| --- | --- |

c)

12 miljoonaa euroa investointien ja toimintakulujen rahoittamiseen.

| (23) | Konsortiolaina myönnettiin yhdeksäksi vuodeksi. Ministeriön päätöksessä 2/35129/0025, jolla takuu myönnettiin, ei määrätty niiden lainojen koroista, jotka oli tarkoitus taata. Päätöksessä sanottiin vain, että lainojen on oltava markkinakorkoisia. Valtiontakuu kattoi 80 prosenttia lainasta. Valtiolle piti maksaa vuosittain 2 prosentin maksu keskimääräisestä vuosittain jäljellä olevasta lainamäärästä. Luotottavat pankit saavat valtiontakuun lisäksi vakuuksia uudelle lainalle pantattujen yhtiön osakkeiden muodossa, joiden määrä on vähintään 25,9 prosenttia osakkeiden kokonaismäärästä, sekä etuoikeutettuja kiinnityksiä yhtiön kiinteään omaisuuteen. Valtio ei saanut takuilleen vakuuksia, mutta jos takuuta vaadittaisiin, lainan vakuudet siirrettäisiin valtiolle. |
| --- | --- |

(23)

Konsortiolaina myönnettiin yhdeksäksi vuodeksi. Ministeriön päätöksessä 2/35129/0025, jolla takuu myönnettiin, ei määrätty niiden lainojen koroista, jotka oli tarkoitus taata. Päätöksessä sanottiin vain, että lainojen on oltava markkinakorkoisia. Valtiontakuu kattoi 80 prosenttia lainasta. Valtiolle piti maksaa vuosittain 2 prosentin maksu keskimääräisestä vuosittain jäljellä olevasta lainamäärästä. Luotottavat pankit saavat valtiontakuun lisäksi vakuuksia uudelle lainalle pantattujen yhtiön osakkeiden muodossa, joiden määrä on vähintään 25,9 prosenttia osakkeiden kokonaismäärästä, sekä etuoikeutettuja kiinnityksiä yhtiön kiinteään omaisuuteen. Valtio ei saanut takuilleen vakuuksia, mutta jos takuuta vaadittaisiin, lainan vakuudet siirrettäisiin valtiolle.

| (24) | Takuu, joka myönnettiin kesäkuussa 2010 ministeriön päätöksellä 2/35129/0025, korvasi (peruutetun) aiemman takuun, joka oli myönnetty 2 päivänä lokakuuta 2009 ministeriön päätöksellä 2/71055/0025. Kyseinen takuu oli myönnetty uudelle 40 miljoonan euron lainalle, joka oli myös määrä käyttää sellaisten lainojen uudelleenjärjestelyyn, joita yhtiölle oli myönnetty elokuusta 2008 helmikuuhun 2009 (ks. johdanto-osan 22 kappaleen a kohta). Tätä 40 miljoonan euron lainaa ei kuitenkaan koskaan otettu eikä siten lokakuussa 2009 myönnettyä takuuta käytetty. Sen sijaan kyseinen takuu korvattiin kesäkuussa 2010 myönnetyllä uudella takuulla, joka kattoi 63,6 miljoonan euron konsortiolainan. Kreikan viranomaisten mukaan syynä tähän oli se, ettei 40 miljoonan euron laina riittänyt yhtiön likviditeettitarpeisiin. |
| --- | --- |

(24)

Takuu, joka myönnettiin kesäkuussa 2010 ministeriön päätöksellä 2/35129/0025, korvasi (peruutetun) aiemman takuun, joka oli myönnetty 2 päivänä lokakuuta 2009 ministeriön päätöksellä 2/71055/0025. Kyseinen takuu oli myönnetty uudelle 40 miljoonan euron lainalle, joka oli myös määrä käyttää sellaisten lainojen uudelleenjärjestelyyn, joita yhtiölle oli myönnetty elokuusta 2008 helmikuuhun 2009 (ks. johdanto-osan 22 kappaleen a kohta). Tätä 40 miljoonan euron lainaa ei kuitenkaan koskaan otettu eikä siten lokakuussa 2009 myönnettyä takuuta käytetty. Sen sijaan kyseinen takuu korvattiin kesäkuussa 2010 myönnetyllä uudella takuulla, joka kattoi 63,6 miljoonan euron konsortiolainan. Kreikan viranomaisten mukaan syynä tähän oli se, ettei 40 miljoonan euron laina riittänyt yhtiön likviditeettitarpeisiin.

| (25) | Takuusta huolimatta lainaa ei koskaan myönnetty. Yhtiön vaikeiden ongelmien vuoksi pankit eivät allekirjoittaneet lainasopimusta, eikä lainaa annettu. |
| --- | --- |

(25)

Takuusta huolimatta lainaa ei koskaan myönnetty. Yhtiön vaikeiden ongelmien vuoksi pankit eivät allekirjoittaneet lainasopimusta, eikä lainaa annettu.

III   SYYT VIRALLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (26) | Komissio esitti menettelyn aloittamisesta 27 päivänä lokakuuta 2010 tekemässään päätöksessä epäilynsä siitä, olivatko vuonna 2007 myönnetyn valtiontakuun (toimenpide 1) ja vuonna 2010 myönnetyn valtiontakuun (toimenpide 3) ehdot markkinaehtoja ja EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (11), jäljempänä ’valtiontakuita koskeva tiedonanto’, mukaisia. |
| --- | --- |

(26)

Komissio esitti menettelyn aloittamisesta 27 päivänä lokakuuta 2010 tekemässään päätöksessä epäilynsä siitä, olivatko vuonna 2007 myönnetyn valtiontakuun (toimenpide 1) ja vuonna 2010 myönnetyn valtiontakuun (toimenpide 3) ehdot markkinaehtoja ja EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (11), jäljempänä ’valtiontakuita koskeva tiedonanto’, mukaisia.

| (27) | Mitä tulee erääntyneiden sosiaaliturvavelkojen uudelleenjärjestelyä koskevaan toimenpiteeseen (toimenpide 2), komissio esitti menettelyn aloittamisesta 27 päivänä lokakuuta 2010 tekemässään päätöksessä epäilynsä siitä, olisiko yksityinen luotonantaja kyseisissä olosuhteissa hyväksynyt minkäänlaista velkojen uudelleenjärjestelyä. Vaikutti epätodennäköiseltä, että velat olisi maksettu myöhemmin takaisin, sillä Enomeni Klostoyfantourgialla oli jo vakavia taloudellisia vaikeuksia, ja se oli lopettanut suurimman osan tuotantoaan. |
| --- | --- |

(27)

Mitä tulee erääntyneiden sosiaaliturvavelkojen uudelleenjärjestelyä koskevaan toimenpiteeseen (toimenpide 2), komissio esitti menettelyn aloittamisesta 27 päivänä lokakuuta 2010 tekemässään päätöksessä epäilynsä siitä, olisiko yksityinen luotonantaja kyseisissä olosuhteissa hyväksynyt minkäänlaista velkojen uudelleenjärjestelyä. Vaikutti epätodennäköiseltä, että velat olisi maksettu myöhemmin takaisin, sillä Enomeni Klostoyfantourgialla oli jo vakavia taloudellisia vaikeuksia, ja se oli lopettanut suurimman osan tuotantoaan.

| (28) | Tämän jälkeen komissio tarkasteli sitä, olivatko tarkasteltavana olevat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sääntöjenvastaista tukea ja missä määrin ne olivat yhteensopivia SEUT-sopimuksen kanssa. |
| --- | --- |

(28)

Tämän jälkeen komissio tarkasteli sitä, olivatko tarkasteltavana olevat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sääntöjenvastaista tukea ja missä määrin ne olivat yhteensopivia SEUT-sopimuksen kanssa.

IV   KREIKAN JA TUENSAAJAN HUOMAUTUKSET

| (29) | Yhteenveto tiedoista, jotka Kreikan viranomaiset ja Enomeni Klostoyfantourgia (tuensaaja) toimittivat tarkasteltavina olevista toimenpiteistä: |
| --- | --- |

(29)

Yhteenveto tiedoista, jotka Kreikan viranomaiset ja Enomeni Klostoyfantourgia (tuensaaja) toimittivat tarkasteltavina olevista toimenpiteistä:

IV a   Toimenpide 1: Toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu

| (30) | Koska Kreikan ja tuensaajan huomautukset toimenpiteestä 1 olivat suureksi osaksi yhteneviä, komissio esittää ne yhdessä seuraavasti: |
| --- | --- |

(30)

Koska Kreikan ja tuensaajan huomautukset toimenpiteestä 1 olivat suureksi osaksi yhteneviä, komissio esittää ne yhdessä seuraavasti:

| (31) | Kreikka ja tuensaaja toteavat, että takuun myöntämisajankohtana vuonna 2007 yhtiö oli vaikeuksissa väitteidensä mukaan halvan kustannustason maiden kansainvälisen kilpailun vuoksi. Kreikka tunnustaa myöntäneensä edellä mainitut takuut. |
| --- | --- |

(31)

Kreikka ja tuensaaja toteavat, että takuun myöntämisajankohtana vuonna 2007 yhtiö oli vaikeuksissa väitteidensä mukaan halvan kustannustason maiden kansainvälisen kilpailun vuoksi. Kreikka tunnustaa myöntäneensä edellä mainitut takuut.

| (32) | Kreikan viranomaisten ja tuensaajan mukaan vuonna 2007 myönnetty takuu ei ole valtiontukea, koska se ei ollut erityisesti Enomeni Klostoyfantourgialle osoitettua tukea. Takuu myönnettiin ministeriön päätöksellä, joka ei koskenut ainoastaan Enomeni Klostoyfantourgiaa vaan myös muita yrityksiä. |
| --- | --- |

(32)

Kreikan viranomaisten ja tuensaajan mukaan vuonna 2007 myönnetty takuu ei ole valtiontukea, koska se ei ollut erityisesti Enomeni Klostoyfantourgialle osoitettua tukea. Takuu myönnettiin ministeriön päätöksellä, joka ei koskenut ainoastaan Enomeni Klostoyfantourgiaa vaan myös muita yrityksiä.

| (33) | Kreikka ja tuensaaja toteavat myös, että vuoden 2007 takuu myönnettiin Kreikan lain 2322/1995 nojalla, joka mahdollisti sen, että valtiovarainministeriö voi myöntää valtiontakuita pankeille sellaisia lainoja varten, joilla järjestellään uudelleen velkoja tai joilla myönnetään uutta käyttöpääomaa. |
| --- | --- |

(33)

Kreikka ja tuensaaja toteavat myös, että vuoden 2007 takuu myönnettiin Kreikan lain 2322/1995 nojalla, joka mahdollisti sen, että valtiovarainministeriö voi myöntää valtiontakuita pankeille sellaisia lainoja varten, joilla järjestellään uudelleen velkoja tai joilla myönnetään uutta käyttöpääomaa.

| (34) | Lisäksi Kreikan ja tuensaajan mukaan yritys oli ennen takuun myöntämistä toimittanut Kreikan viranomaisille rakenneuudistussuunnitelman, johon kuului pankkirahoitusta ilman valtiontukea. Rakenneuudistussuunnitelmaa ei koskaan toimitettu virallisesti komissiolle. |
| --- | --- |

(34)

Lisäksi Kreikan ja tuensaajan mukaan yritys oli ennen takuun myöntämistä toimittanut Kreikan viranomaisille rakenneuudistussuunnitelman, johon kuului pankkirahoitusta ilman valtiontukea. Rakenneuudistussuunnitelmaa ei koskaan toimitettu virallisesti komissiolle.

| (35) | Kreikan mielestä vuoden 2007 takuu myönnettiin Euroopan unionin voimassa olevien valtiontukisääntöjen mukaisesti. Kreikan mukaan tuki kattoi enintään 80 prosenttia lainasta, ja sitä myönnettiin vain lainoille, joiden korot olivat markkinakorkoja. Kreikan mukaan lainalla oli kauppatavaroihin ja osakkaiden henkilökohtaisiin takuisiin perustuvat vakuudet, ja se oli myönnetty tiettyä liiketointa varten ja tietyksi ajaksi. |
| --- | --- |

(35)

Kreikan mielestä vuoden 2007 takuu myönnettiin Euroopan unionin voimassa olevien valtiontukisääntöjen mukaisesti. Kreikan mukaan tuki kattoi enintään 80 prosenttia lainasta, ja sitä myönnettiin vain lainoille, joiden korot olivat markkinakorkoja. Kreikan mukaan lainalla oli kauppatavaroihin ja osakkaiden henkilökohtaisiin takuisiin perustuvat vakuudet, ja se oli myönnetty tiettyä liiketointa varten ja tietyksi ajaksi.

| (36) | Kreikka ja tuensaaja toteavat myös, että tuensaaja on yksi Kreikan tärkeimmistä tekstiilialan yrityksistä, sen palkkalistoilla on runsaasti työntekijöitä ja se toimii etupäässä rajaseuduilla. |
| --- | --- |

(36)

Kreikka ja tuensaaja toteavat myös, että tuensaaja on yksi Kreikan tärkeimmistä tekstiilialan yrityksistä, sen palkkalistoilla on runsaasti työntekijöitä ja se toimii etupäässä rajaseuduilla.

| (37) | Kreikan ja tuensaajan mukaan Kreikan pankki (luotonantaja) suostui luopumaan valtiontakuusta ja hyväksyi sen sijaan kiinnityksen Enomeni Klostoyfantourgian kiinteään omaisuuteen, mikä tekee takuun tarpeettomaksi. |
| --- | --- |

(37)

Kreikan ja tuensaajan mukaan Kreikan pankki (luotonantaja) suostui luopumaan valtiontakuusta ja hyväksyi sen sijaan kiinnityksen Enomeni Klostoyfantourgian kiinteään omaisuuteen, mikä tekee takuun tarpeettomaksi.

| (38) | Kreikka ja tuensaaja toteavat, että kyseinen takuu on sisällytetty vuonna 2010 myönnettyyn takuuseen, joten yrityksen velkoja käsitellään yhdessä. |
| --- | --- |

(38)

Kreikka ja tuensaaja toteavat, että kyseinen takuu on sisällytetty vuonna 2010 myönnettyyn takuuseen, joten yrityksen velkoja käsitellään yhdessä.

IV b   Toimenpide 2: Erääntyneiden maksamattomien sosiaaliturvavelkojen uudelleenjärjestely

| (39) | Kreikan ja tuensaajan mukaan kyseinen toimenpide perustuu lakiin 3762/2009, joka on yleislaki, jota sovelletaan kaikkiin yrityksiin, joilla on erääntyneitä tai maksamattomia sosiaaliturvavastuita. Toimenpide ei siis ole valikoiva. |
| --- | --- |

(39)

Kreikan ja tuensaajan mukaan kyseinen toimenpide perustuu lakiin 3762/2009, joka on yleislaki, jota sovelletaan kaikkiin yrityksiin, joilla on erääntyneitä tai maksamattomia sosiaaliturvavastuita. Toimenpide ei siis ole valikoiva.

IV c   Toimenpide 3: Kesäkuussa 2010 myönnetty valtiontakuu

| (40) | Kreikka tunnustaa myöntäneensä takuun vuonna 2010 siksi, ettei aiemmin vuonna 2009 myönnetty takuu (jota ei käytetty) riittänyt täysin yrityksen likviditeettitarpeiden kattamiseen, ja vuoden 2009 takuu yhdistettiin vuoden 2010 takuuseen. |
| --- | --- |

(40)

Kreikka tunnustaa myöntäneensä takuun vuonna 2010 siksi, ettei aiemmin vuonna 2009 myönnetty takuu (jota ei käytetty) riittänyt täysin yrityksen likviditeettitarpeiden kattamiseen, ja vuoden 2009 takuu yhdistettiin vuoden 2010 takuuseen.

| (41) | Kreikka toteaa, että vuoden 2010 takuu oli komission tiedonannon Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (12), jäljempänä ’pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, mukainen eikä siksi merkitse Enomeni Klostoyfantourgialle myönnettyä etua. Kreikan mukaan myös pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kertaluontoisuuden vaatimus täyttyy, koska vuoden 2010 takuu korvaa vuoden 2009 takuun ja siinä muutetaan useita vuoden 2007 takuun määräyksiä (ks. toimenpide 1 johdanto-osan 18 kappaleessa). Siten vuoden 2010 takuuta koskeva teksti ja sen säännökset käsittävät kaikki yrityksen lainoja koskevat säännöt. Kreikka toteaa myös, ettei takuu ole vielä voimassa, koska toimivaltainen viranomainen ei ole vielä hyväksynyt sitä. |
| --- | --- |

(41)

Kreikka toteaa, että vuoden 2010 takuu oli komission tiedonannon Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (12), jäljempänä ’pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, mukainen eikä siksi merkitse Enomeni Klostoyfantourgialle myönnettyä etua. Kreikan mukaan myös pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kertaluontoisuuden vaatimus täyttyy, koska vuoden 2010 takuu korvaa vuoden 2009 takuun ja siinä muutetaan useita vuoden 2007 takuun määräyksiä (ks. toimenpide 1 johdanto-osan 18 kappaleessa). Siten vuoden 2010 takuuta koskeva teksti ja sen säännökset käsittävät kaikki yrityksen lainoja koskevat säännöt. Kreikka toteaa myös, ettei takuu ole vielä voimassa, koska toimivaltainen viranomainen ei ole vielä hyväksynyt sitä.

| (42) | Kreikka ilmoitti myös komissiolle, ettei vuoden 2010 takuuta ole vielä käytetty, koska yritys ei ole allekirjoittanut mitään lainasopimusta pankin kanssa, eikä lainaa ole otettu. Kreikan viranomaiset kiinnittivät komission huomion siihen, että takuun myöntämistä koskevassa ministeriön päätöksessä 2/35129/0025/28.06.2010 määrätään, että kaksi ensimmäistä lainerää (36,6 miljoonaa euroa ja 15 miljoonaa euroa) oli maksettava lainaottajalle 28 päivään heinäkuuta 2010 mennessä; tämä määräaika on ohitettu, joten takuuta ei voi enää käyttää. |
| --- | --- |

(42)

Kreikka ilmoitti myös komissiolle, ettei vuoden 2010 takuuta ole vielä käytetty, koska yritys ei ole allekirjoittanut mitään lainasopimusta pankin kanssa, eikä lainaa ole otettu. Kreikan viranomaiset kiinnittivät komission huomion siihen, että takuun myöntämistä koskevassa ministeriön päätöksessä 2/35129/0025/28.06.2010 määrätään, että kaksi ensimmäistä lainerää (36,6 miljoonaa euroa ja 15 miljoonaa euroa) oli maksettava lainaottajalle 28 päivään heinäkuuta 2010 mennessä; tämä määräaika on ohitettu, joten takuuta ei voi enää käyttää.

| (43) | Enomeni Klostoyfantourgia toteaa, että lainasopimusta ei ole vielä allekirjoitettu, eikä siksi myöskään korkoa ole vahvistettu. Kun sopimus allekirjoitetaan, korko tulee vastaamaan markkinakorkoa. |
| --- | --- |

(43)

Enomeni Klostoyfantourgia toteaa, että lainasopimusta ei ole vielä allekirjoitettu, eikä siksi myöskään korkoa ole vahvistettu. Kun sopimus allekirjoitetaan, korko tulee vastaamaan markkinakorkoa.

| (44) | Enomeni Klostoyfantourgia toteaa vuonna 2010 tehdystä rakenneuudistussuunnitelmasta (ks. johdanto-osan 4 kappale), että sen mukaan yrityksen tuotantoa vähennetään huomattavasti, joten yrityksen elinkelpoisuuden palautuminen ei vääristäisi kilpailua. |
| --- | --- |

(44)

Enomeni Klostoyfantourgia toteaa vuonna 2010 tehdystä rakenneuudistussuunnitelmasta (ks. johdanto-osan 4 kappale), että sen mukaan yrityksen tuotantoa vähennetään huomattavasti, joten yrityksen elinkelpoisuuden palautuminen ei vääristäisi kilpailua.

V   TUEN ARVIOINTI

| (45) | Komissio arvioi tässä tarkasteltavana olevia toimenpiteitä edellä mainittujen tosiseikkojen sekä Kreikan ja Enomeni Klostoyfantourgian väittämien pohjalta. Ensiksi komissio arvioi Enomeni Klostoyfantourgian tilanteen tarkasteltavana olevien toimenpiteiden toteutushetkellä voidakseen päätellä, oliko yritys vaikeuksissa vai ei (V a kohta). Sitten komissio arvioi sen, onko tarkasteltavana olevissa toimenpiteissä tukea, voidakseen päätellä, onko kyseessä valtiontuki (V b kohta). Sen jälkeen, jos jokin toimenpide todella on tukea, komissio arvioi, soveltuuko toimenpide sisämarkkinoille (V c kohta). |
| --- | --- |

(45)

Komissio arvioi tässä tarkasteltavana olevia toimenpiteitä edellä mainittujen tosiseikkojen sekä Kreikan ja Enomeni Klostoyfantourgian väittämien pohjalta. Ensiksi komissio arvioi Enomeni Klostoyfantourgian tilanteen tarkasteltavana olevien toimenpiteiden toteutushetkellä voidakseen päätellä, oliko yritys vaikeuksissa vai ei (V a kohta). Sitten komissio arvioi sen, onko tarkasteltavana olevissa toimenpiteissä tukea, voidakseen päätellä, onko kyseessä valtiontuki (V b kohta). Sen jälkeen, jos jokin toimenpide todella on tukea, komissio arvioi, soveltuuko toimenpide sisämarkkinoille (V c kohta).

V a   Yrityksen tila

| (46) | Kuten johdanto-osan 14 ja 15 kappaleessa todetaan ja kuten jäljempänä olevassa taulukossa 1 esitetään, yrityksen liiketoiminta ja taloudellinen suorituskyky heikkenivät merkittävästi vuosina 2004–2009.

  Taulukko 1


  Enomeni Klostoyfantourgian tärkeimmät talouden tunnusluvut (miljoonaa euroa) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikevaihto | 154,3 | 97,5 | 64,6 | 74,7 (13) | 30,6 | 4,5 |
| Tulos ennen veroja | –89,6 | –61,3 | –49,3 | –38,5 | –62,4 | –60,6 |
| Kumulatiiviset tappiot | 264,1 | 316 | 378,3 | 418,7 | 481 | 520,3 (14) |
| Merkitty pääoma | 276,3 | 283,3 | 280,8 | 288,9 | 290,4 | 290,4 (14) |
| Omat varat | 95,2 | 35,7 | 32,9 | 4,6 | –49,1 | – 111,5 |
| Velat / omat varat | 281 % | 692 % | 829 % | 6 243 % | – 561 % | – 280 % |
| Tiedot tilinpäätöksistä vuosina 2004–2009. |

(46)

Kuten johdanto-osan 14 ja 15 kappaleessa todetaan ja kuten jäljempänä olevassa taulukossa 1 esitetään, yrityksen liiketoiminta ja taloudellinen suorituskyky heikkenivät merkittävästi vuosina 2004–2009.

Taulukko 1

Enomeni Klostoyfantourgian tärkeimmät talouden tunnusluvut (miljoonaa euroa)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Liikevaihto

154,3

97,5

64,6

74,7 (13)

30,6

4,5

Tulos ennen veroja

–89,6

–61,3

–49,3

–38,5

–62,4

–60,6

Kumulatiiviset tappiot

264,1

316

378,3

418,7

481

520,3 (14)

Merkitty pääoma

276,3

283,3

280,8

288,9

290,4

290,4 (14)

Omat varat

95,2

35,7

32,9

4,6

–49,1

– 111,5

Velat / omat varat

281 %

692 %

829 %

6 243 %

– 561 %

– 280 %

Tiedot tilinpäätöksistä vuosina 2004–2009.

| (47) | Näiden talouden tunnuslukujen perusteella komissio päättelee, että yritys oli pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys silloin kun siihen kohdistettiin tarkasteltavana olevia toimenpiteitä (vuosina 2007–2010). Komissio katsoo, että yritys on myös nyt vaikeuksissa. |
| --- | --- |

(47)

Näiden talouden tunnuslukujen perusteella komissio päättelee, että yritys oli pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys silloin kun siihen kohdistettiin tarkasteltavana olevia toimenpiteitä (vuosina 2007–2010). Komissio katsoo, että yritys on myös nyt vaikeuksissa.

| (48) | Erityisesti mitä tulee pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 a kohtaan, yrityksen merkitty pääoma, kuten käy ilmi vuosien 2004–2009 taseista, ei ollut kadonnut, vaan lisääntynyt vuosina 2004–2009. Komissio toteaa, että tänä aikana yhtiön oma pääoma kuitenkin pieneni siten, että se oli alhaisimmillaan vuonna 2007 ja negatiivinen vuosina 2008 ja 2009. Yritys ei kuitenkaan toteuttanut toimenpiteitä, joilla olisi puututtu oman pääoman pienenemiseen, niin kuin Kreikan lainsäädännössä (15) edellytetään. Tällaisia toimenpiteitä olisivat olleet joko pääoman lisäys tai tappioiden pääomittaminen, jolloin merkitty pääoma olisi pienentynyt. Ilmeisesti Enomeni Klostoyfantourgialla oli käytettävissään vain jälkimmäinen vaihtoehto, mikä johtui sen kriittisestä taloudellisesta tilasta (ks. taulukko 1) ja sen vaikeuksista saada rahoitusta (ks. johdanto-osan 15 kappale). Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että yritys oli menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan. |
| --- | --- |

(48)

Erityisesti mitä tulee pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 a kohtaan, yrityksen merkitty pääoma, kuten käy ilmi vuosien 2004–2009 taseista, ei ollut kadonnut, vaan lisääntynyt vuosina 2004–2009. Komissio toteaa, että tänä aikana yhtiön oma pääoma kuitenkin pieneni siten, että se oli alhaisimmillaan vuonna 2007 ja negatiivinen vuosina 2008 ja 2009. Yritys ei kuitenkaan toteuttanut toimenpiteitä, joilla olisi puututtu oman pääoman pienenemiseen, niin kuin Kreikan lainsäädännössä (15) edellytetään. Tällaisia toimenpiteitä olisivat olleet joko pääoman lisäys tai tappioiden pääomittaminen, jolloin merkitty pääoma olisi pienentynyt. Ilmeisesti Enomeni Klostoyfantourgialla oli käytettävissään vain jälkimmäinen vaihtoehto, mikä johtui sen kriittisestä taloudellisesta tilasta (ks. taulukko 1) ja sen vaikeuksista saada rahoitusta (ks. johdanto-osan 15 kappale). Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että yritys oli menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan.

| (49) | Lisäksi pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 c kohdan osalta voidaan todeta, että yritys täytti vuodesta 2008 Kreikan lainsäädännön edellytykset kollektiiviseen konkurssimenettelyyn asettamiselle (16). |
| --- | --- |

(49)

Lisäksi pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 c kohdan osalta voidaan todeta, että yritys täytti vuodesta 2008 Kreikan lainsäädännön edellytykset kollektiiviseen konkurssimenettelyyn asettamiselle (16).

| (50) | Pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdan mukaiset vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkit, kuten tappioiden kasvu, liikevaihdon pieneneminen ja velkojen kasautuminen, ilmenivät jo ainakin vuodesta 2004. |
| --- | --- |

(50)

Pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdan mukaiset vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkit, kuten tappioiden kasvu, liikevaihdon pieneneminen ja velkojen kasautuminen, ilmenivät jo ainakin vuodesta 2004.

V b   Onko kyseessä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (51) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(51)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

| (52) | Komissio arvioi seuraavaksi, ovatko tarkasteltavana olevat Enomeni Klostoyfantourgian hyväksi toteutetut toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea |
| --- | --- |

(52)

Komissio arvioi seuraavaksi, ovatko tarkasteltavana olevat Enomeni Klostoyfantourgian hyväksi toteutetut toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea

V b 1   Toimenpide 1: Toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu

a)   Valtion varat

| (53) | Komissio toteaa, että kyseinen valtiontakuu sisältää todella valtion varoja, koska valtio on suoraan sen myöntänyt. Päätöksen teki toimivaltainen ministeri; tämäkin todistaa, että kyseessä on valtion toimenpide. Näin ollen valtion varoja koskeva peruste täyttyy. |
| --- | --- |

(53)

Komissio toteaa, että kyseinen valtiontakuu sisältää todella valtion varoja, koska valtio on suoraan sen myöntänyt. Päätöksen teki toimivaltainen ministeri; tämäkin todistaa, että kyseessä on valtion toimenpide. Näin ollen valtion varoja koskeva peruste täyttyy.

b)   Etu

| (54) | Kreikan ja tuensaajan mukaan Kreikan pankki (luotonantaja) suostui luopumaan valtiontuesta ja hyväksyi sen sijaan kiinnityksen Enomeni Klostoyfantourgian kiinteään omaisuuteen, mikä tekee takuun tarpeettomaksi. Väitteensä tueksi Kreikka ja tuensaaja esittävät Kreikan pankin 24 päivänä joulukuuta 2010 päiväämän kirjeen (vastaus Enomeni Klostoyfantourgian 23 päivänä joulukuuta 2010 päiväämään kirjeeseen). |
| --- | --- |

(54)

Kreikan ja tuensaajan mukaan Kreikan pankki (luotonantaja) suostui luopumaan valtiontuesta ja hyväksyi sen sijaan kiinnityksen Enomeni Klostoyfantourgian kiinteään omaisuuteen, mikä tekee takuun tarpeettomaksi. Väitteensä tueksi Kreikka ja tuensaaja esittävät Kreikan pankin 24 päivänä joulukuuta 2010 päiväämän kirjeen (vastaus Enomeni Klostoyfantourgian 23 päivänä joulukuuta 2010 päiväämään kirjeeseen).

| (55) | Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Kreikan pankki toteaa kirjeessään ainoastaan, että pankki on valmis tarkastelemaan ehdotettua vakuuksien vaihtoa ehdolla, että pankki valitsee itse vakuuksiksi kelpaavat omaisuuserät ja että kakkien asianomaisten osapuolten on hyväksyttävä vaihto. Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei Kreikan pankki käytännössä hyväksynyt ehdotettua vakuuksien vaihtoa. |
| --- | --- |

(55)

Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Kreikan pankki toteaa kirjeessään ainoastaan, että pankki on valmis tarkastelemaan ehdotettua vakuuksien vaihtoa ehdolla, että pankki valitsee itse vakuuksiksi kelpaavat omaisuuserät ja että kakkien asianomaisten osapuolten on hyväksyttävä vaihto. Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei Kreikan pankki käytännössä hyväksynyt ehdotettua vakuuksien vaihtoa.

| (56) | Kreikan mielestä vuoden 2007 takuu myönnettiin Euroopan unionin voimassa olevien valtiontukisääntöjen mukaisesti. Kreikan mukaan tuki kattoi enintään 80 prosenttia lainasta, ja sitä myönnettiin vain lainoille, joiden korot olivat markkinaehtoisia. |
| --- | --- |

(56)

Kreikan mielestä vuoden 2007 takuu myönnettiin Euroopan unionin voimassa olevien valtiontukisääntöjen mukaisesti. Kreikan mukaan tuki kattoi enintään 80 prosenttia lainasta, ja sitä myönnettiin vain lainoille, joiden korot olivat markkinaehtoisia.

| (57) | Komissio ei hyväksy edellä olevia väitteitä ja katsoo, että vuonna 2007 myönnetty takuu antoi käytännössä Enomeni Klostoyfantourgialle perusteetonta etua. Valtiontakuita koskevan tiedonannon 2.2 kohdan ja 3.2 kohdan mukaan lainanottaja saa edulliset lainaehdot, jos se ei maksa takuusta markkinahintaa. Tietyissä tapauksissa lainanottaja, joka on vaikeuksissa oleva yritys, ei löytäisi rahoituslaitosta, joka olisi valmis myöntämään lainan minkäänlaisilla ehdoilla ilman valtiontakausta. |
| --- | --- |

(57)

Komissio ei hyväksy edellä olevia väitteitä ja katsoo, että vuonna 2007 myönnetty takuu antoi käytännössä Enomeni Klostoyfantourgialle perusteetonta etua. Valtiontakuita koskevan tiedonannon 2.2 kohdan ja 3.2 kohdan mukaan lainanottaja saa edulliset lainaehdot, jos se ei maksa takuusta markkinahintaa. Tietyissä tapauksissa lainanottaja, joka on vaikeuksissa oleva yritys, ei löytäisi rahoituslaitosta, joka olisi valmis myöntämään lainan minkäänlaisilla ehdoilla ilman valtiontakausta.

| (58) | Käsiteltävänä olevassa tapauksessa vuoden 2007 takuu myönnettiin vaikeuksissa olevan yrityksen ottamalle lainalle, eikä takuunantajan (valtion) ollut tarkoitus saada siitä maksua. Kun otetaan huomioon valtiontakuita koskevan tiedonannon 3.2 kohta ja 4.2 kohta, komissio huomauttaa, että yrityksen taloudellinen tilanne oli vuosina 2004–2007 heikentynyt huomattavasti, se ei ollut huolehtinut lainanmaksuista, ja luotottavat pankit olivat jo vuodesta 2001 lähtien rajoittaneet antamaansa tukea ja vähentäneet luottojärjestelyjä ja lainoja. Komission mielestä Enomeni Klostoyfantourgia on luokitettava luottokelpoisuusluokkaan ”huono”, koska se oli suurissa vaikeuksissa toimenpidettä myönnettäessä. |
| --- | --- |

(58)

Käsiteltävänä olevassa tapauksessa vuoden 2007 takuu myönnettiin vaikeuksissa olevan yrityksen ottamalle lainalle, eikä takuunantajan (valtion) ollut tarkoitus saada siitä maksua. Kun otetaan huomioon valtiontakuita koskevan tiedonannon 3.2 kohta ja 4.2 kohta, komissio huomauttaa, että yrityksen taloudellinen tilanne oli vuosina 2004–2007 heikentynyt huomattavasti, se ei ollut huolehtinut lainanmaksuista, ja luotottavat pankit olivat jo vuodesta 2001 lähtien rajoittaneet antamaansa tukea ja vähentäneet luottojärjestelyjä ja lainoja. Komission mielestä Enomeni Klostoyfantourgia on luokitettava luottokelpoisuusluokkaan ”huono”, koska se oli suurissa vaikeuksissa toimenpidettä myönnettäessä.

| (59) | Edellä mainitun lisäksi komissio huomauttaa, että yrityksen vuosien 2007, 2008 ja 2009 vuosikertomusten mukaan oli vielä tarkoitus, että takuudellisen lainan vakuudeksi käytettäisiin yrityksen kiinteää omaisuutta. Vakuutta ei kuitenkaan ollut vielä toteutettu (ks. johdanto-osan 18 kappale). Komissio toteaa myös, että Kreikan pankille (luotottava pankki) ehdotettiin joulukuussa 2010, että se luopuisi valtiontakuusta ja hyväksyisi sen sijaan kiinnityksen Enomeni Klostoyfantourgian kiinteään omaisuuteen (ks. johdanto-osan 37 kappale). Komissio katsoo, että kyseinen ehdotus on selvä osoitus siitä, että vakuutta ei ollut annettu. Kreikan viranomaisten mukaan vuoden 2007 takuu oli järjestetty panttaamalla yrityksen kauppatavaroita sekä yrityksen osakkaiden henkilökohtaisilla takuilla (ks. johdanto-osan 35 kappale), mutta todisteita on ainoastaan osakkaiden henkilökohtaisista takuista. Komissio katsoo siksi, ettei lainalla ollut vakuuksia. |
| --- | --- |

(59)

Edellä mainitun lisäksi komissio huomauttaa, että yrityksen vuosien 2007, 2008 ja 2009 vuosikertomusten mukaan oli vielä tarkoitus, että takuudellisen lainan vakuudeksi käytettäisiin yrityksen kiinteää omaisuutta. Vakuutta ei kuitenkaan ollut vielä toteutettu (ks. johdanto-osan 18 kappale). Komissio toteaa myös, että Kreikan pankille (luotottava pankki) ehdotettiin joulukuussa 2010, että se luopuisi valtiontakuusta ja hyväksyisi sen sijaan kiinnityksen Enomeni Klostoyfantourgian kiinteään omaisuuteen (ks. johdanto-osan 37 kappale). Komissio katsoo, että kyseinen ehdotus on selvä osoitus siitä, että vakuutta ei ollut annettu. Kreikan viranomaisten mukaan vuoden 2007 takuu oli järjestetty panttaamalla yrityksen kauppatavaroita sekä yrityksen osakkaiden henkilökohtaisilla takuilla (ks. johdanto-osan 35 kappale), mutta todisteita on ainoastaan osakkaiden henkilökohtaisista takuista. Komissio katsoo siksi, ettei lainalla ollut vakuuksia.

| (60) | Edellä esitetyn perusteella komissio epäilee, olisiko yksikään yksityinen taho antanut tällaista takuuta ja olisiko yksikään yksityinen pankki suostunut rahoittamaan yritystä ilman valtiontakuuta, koska yrityksellä olisi tällaisessa tilanteessa suuria vaikeuksia maksaa lainaa ja takuun antaja saattaisi joutua antamaan takuunsa käyttöön. Komissio katsoo sen vuoksi, että vuoden 2007 takuusta muodostuvan tuen määrä vastaa taatun lainan koko määrää eli 16 miljoonaa euroa (80 prosenttia 20 miljoonasta eurosta). |
| --- | --- |

(60)

Edellä esitetyn perusteella komissio epäilee, olisiko yksikään yksityinen taho antanut tällaista takuuta ja olisiko yksikään yksityinen pankki suostunut rahoittamaan yritystä ilman valtiontakuuta, koska yrityksellä olisi tällaisessa tilanteessa suuria vaikeuksia maksaa lainaa ja takuun antaja saattaisi joutua antamaan takuunsa käyttöön. Komissio katsoo sen vuoksi, että vuoden 2007 takuusta muodostuvan tuen määrä vastaa taatun lainan koko määrää eli 16 miljoonaa euroa (80 prosenttia 20 miljoonasta eurosta).

c)   Tuen valikoivuus

| (61) | Kreikan viranomaisten ja tuensaajan mukaan vuonna 2007 myönnetty takuu ei ole valtiontukea, koska se ei ollut erityisesti Enomeni Klostoyfantourgialle osoitettua tukea. Takuu myönnettiin ministeriön päätöksellä 2/75172/0025/26.01.2007, joka ei koskenut ainoastaan Enomeni Klostoyfantourgiaa vaan myös muita yrityksiä. |
| --- | --- |

(61)

Kreikan viranomaisten ja tuensaajan mukaan vuonna 2007 myönnetty takuu ei ole valtiontukea, koska se ei ollut erityisesti Enomeni Klostoyfantourgialle osoitettua tukea. Takuu myönnettiin ministeriön päätöksellä 2/75172/0025/26.01.2007, joka ei koskenut ainoastaan Enomeni Klostoyfantourgiaa vaan myös muita yrityksiä.

| (62) | Komissio huomauttaa, että ministeriön päätös, johon takuu perustuu, koski tietyn maantieteellisen alueen eli Imathian tiettyjä toimialoja. Kreikan viranomaisilla oli tässä yhteydessä paljon liikkumanvaraa takuun myöntämisessä Enomeni Klostoyfantourgialle, koska takuun myöntämiselle ei ollut objektiivisia arviointiperusteita. Koska tällaisia objektiivisia arviointiperusteita ei ollut, toimenpide oli valikoiva, sillä viranomaiset päättivät siitä harkintansa mukaan (17). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (18) toimenpidettä ei voida pitää yleisluontoisena, jos elimellä, joka myöntää taloudelliset edut, on harkintavaltaa valita toimenpiteen edunsaajat tai ehdot. Näin ollen valikoivuutta koskeva peruste täyttyy. |
| --- | --- |

(62)

Komissio huomauttaa, että ministeriön päätös, johon takuu perustuu, koski tietyn maantieteellisen alueen eli Imathian tiettyjä toimialoja. Kreikan viranomaisilla oli tässä yhteydessä paljon liikkumanvaraa takuun myöntämisessä Enomeni Klostoyfantourgialle, koska takuun myöntämiselle ei ollut objektiivisia arviointiperusteita. Koska tällaisia objektiivisia arviointiperusteita ei ollut, toimenpide oli valikoiva, sillä viranomaiset päättivät siitä harkintansa mukaan (17). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (18) toimenpidettä ei voida pitää yleisluontoisena, jos elimellä, joka myöntää taloudelliset edut, on harkintavaltaa valita toimenpiteen edunsaajat tai ehdot. Näin ollen valikoivuutta koskeva peruste täyttyy.

d)   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (63) | Enomeni Klostoyfantourgia toimii alalla, jonka tuotteilla käydään paljon kauppaa jäsenvaltioiden välillä ja jolla kilpailu on kovaa. Tukitoimenpiteiden myöntämisajankohtana Enomeni Klostoyfantourgian myynti suuntautui pääasiassa muihin jäsenvaltioihin (ks. johdanto-osan 11 kappale). Käsiteltävänä oleva toimenpide antoi myös Enomeni Klostoyfantourgialle edun sen kilpailijoihin nähden (ks. johdanto-osan 45, 46 ja 47 kappale). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (19) on katsottava, että valtiontuki vahingoittaa muita yrityksiä, kun se vahvistaa yrityksen asemaa muihin kaupan alalla toistensa kanssa kilpaileviin jäsenvaltioiden yrityksiin nähden. Näin ollen kilpailun vääristymistä ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta koskeva peruste täyttyy. |
| --- | --- |

(63)

Enomeni Klostoyfantourgia toimii alalla, jonka tuotteilla käydään paljon kauppaa jäsenvaltioiden välillä ja jolla kilpailu on kovaa. Tukitoimenpiteiden myöntämisajankohtana Enomeni Klostoyfantourgian myynti suuntautui pääasiassa muihin jäsenvaltioihin (ks. johdanto-osan 11 kappale). Käsiteltävänä oleva toimenpide antoi myös Enomeni Klostoyfantourgialle edun sen kilpailijoihin nähden (ks. johdanto-osan 45, 46 ja 47 kappale). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (19) on katsottava, että valtiontuki vahingoittaa muita yrityksiä, kun se vahvistaa yrityksen asemaa muihin kaupan alalla toistensa kanssa kilpaileviin jäsenvaltioiden yrityksiin nähden. Näin ollen kilpailun vääristymistä ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta koskeva peruste täyttyy.

| (64) | Tutkimus osoitti, ettei pankki, joka myönsi vuoden 2007 takuuseen liittyvän lainan (Kreikan pankki), hyötynyt käsiteltävänä olevasta takuusta. Takuu myönnettiin uuden lainasopimuksen yhteydessä, jonka uusi laina-aika oli 10 vuotta. Valtiontakuita koskevan tiedonannon 2.3.1 kohdan mukaan kyseessä voi olla lainanantajaan kohdistuva tuki, jos lainalle myönnetään valtiontakuu jälkikäteen ilman että kyseisen lainan ehtoja mukautetaan. Tässä tapauksessa kuitenkin entisen lainan ehtoja muutettiin, kun laina-aikaa muutettiin. Komissio katsoo sen vuoksi, ettei vuoden 2007 takuu ole luottolaitokseen kohdistuvaa tukea. |
| --- | --- |

(64)

Tutkimus osoitti, ettei pankki, joka myönsi vuoden 2007 takuuseen liittyvän lainan (Kreikan pankki), hyötynyt käsiteltävänä olevasta takuusta. Takuu myönnettiin uuden lainasopimuksen yhteydessä, jonka uusi laina-aika oli 10 vuotta. Valtiontakuita koskevan tiedonannon 2.3.1 kohdan mukaan kyseessä voi olla lainanantajaan kohdistuva tuki, jos lainalle myönnetään valtiontakuu jälkikäteen ilman että kyseisen lainan ehtoja mukautetaan. Tässä tapauksessa kuitenkin entisen lainan ehtoja muutettiin, kun laina-aikaa muutettiin. Komissio katsoo sen vuoksi, ettei vuoden 2007 takuu ole luottolaitokseen kohdistuvaa tukea.

| (65) | Vuoden 2007 takuulla oli vain se vaikutus, ettei lainan myöntänyt pankki pyrkinyt heti perimään sitä. Pankki olisi kuitenkin voinut vaatia entistä lainaansa likvidaatiomenettelyssä. Tässä yhteydessä komissio huomauttaa, että vuoden 2007 laina oli jo kiinnitetty kiinteään omaisuuteen (20). |
| --- | --- |

(65)

Vuoden 2007 takuulla oli vain se vaikutus, ettei lainan myöntänyt pankki pyrkinyt heti perimään sitä. Pankki olisi kuitenkin voinut vaatia entistä lainaansa likvidaatiomenettelyssä. Tässä yhteydessä komissio huomauttaa, että vuoden 2007 laina oli jo kiinnitetty kiinteään omaisuuteen (20).

| (66) | Edellä olevan perusteella voidaan todeta, että toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua Enomeni Klostoyfantourgialle sääntöjenvastaisesti myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(66)

Edellä olevan perusteella voidaan todeta, että toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua Enomeni Klostoyfantourgialle sääntöjenvastaisesti myönnettyä valtiontukea.

| (67) | Komissio katsoo, ettei toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu ole lainanantajapankille eli Kreikan pankille myönnettyä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(67)

Komissio katsoo, ettei toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu ole lainanantajapankille eli Kreikan pankille myönnettyä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

V b 2   Toimenpide 2: Erääntyneiden sosiaaliturvavelkojen uudelleenjärjestely

a)   Valtion varat

| (68) | Komissio toteaa, että sosiaaliturvamaksujen tarkoitus on sosiaaliturvaorganisaatioiden talousarvion rahoitus. Kyseiset organisaatiot ovat valtion valvonnassa toimivia julkisoikeudellisia oikeushenkilöitä. Näiden maksujen maksamatta jättäminen vähentää valtion varoja. Kyseinen vaatimus siis täyttyy. |
| --- | --- |

(68)

Komissio toteaa, että sosiaaliturvamaksujen tarkoitus on sosiaaliturvaorganisaatioiden talousarvion rahoitus. Kyseiset organisaatiot ovat valtion valvonnassa toimivia julkisoikeudellisia oikeushenkilöitä. Näiden maksujen maksamatta jättäminen vähentää valtion varoja. Kyseinen vaatimus siis täyttyy.

b)   Etu

| (69) | Komissio toteaa, että Enomeni Klostoyfantourgialle annettiin kahdeksan vuoden määräaika velan maksamiseen sellaisena ajankohtana, jolloin yrityksellä oli vakavia taloudellisia vaikeuksia ja oli hyvin todennäköistä, ettei se pystyisi maksamaan velkaansa. Jotta voidaan todeta, onko yritys saanut valikoivaa etua siitä, ettei velvoitteita ole tarvinnut maksaa, ja voidaanko kyseinen etu katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, on vakiintuneen oikeuskäytännön perusteella (21) varmistettava, ettei Enomeni Klostoyfantourgia olisi voinut saada tällaista etua markkinaehdoin. Tässä yhteydessä on tärkeintä selvittää, toimiiko valtio luotonantajan ominaisuudessa näissä olosuhteissa samoin kuin varovainen yksityinen luotonantaja. |
| --- | --- |

(69)

Komissio toteaa, että Enomeni Klostoyfantourgialle annettiin kahdeksan vuoden määräaika velan maksamiseen sellaisena ajankohtana, jolloin yrityksellä oli vakavia taloudellisia vaikeuksia ja oli hyvin todennäköistä, ettei se pystyisi maksamaan velkaansa. Jotta voidaan todeta, onko yritys saanut valikoivaa etua siitä, ettei velvoitteita ole tarvinnut maksaa, ja voidaanko kyseinen etu katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, on vakiintuneen oikeuskäytännön perusteella (21) varmistettava, ettei Enomeni Klostoyfantourgia olisi voinut saada tällaista etua markkinaehdoin. Tässä yhteydessä on tärkeintä selvittää, toimiiko valtio luotonantajan ominaisuudessa näissä olosuhteissa samoin kuin varovainen yksityinen luotonantaja.

| (70) | Kreikan viranomaisten mukaan Enomeni Klostoyfantourgia ei ollut noudattanut aiempia sopimuksia velkojen uudelleenjärjestelyistä. Samanaikaisesti sille annettiin kahdeksan vuotta aikaa 14,57 miljoonan euron velan maksamiseen (ks. johdanto-osan 16 kappale) sellaisena ajankohtana, jolloin yrityksellä oli vakavia taloudellisia vaikeuksia ja oli hyvin todennäköistä, ettei se pystyisi maksamaan velkojaan. Näin pitkää takaisinmaksuaikaa ei markkinaehdoilla toimiva luotonantaja olisi hyväksynyt, varsinkin kun edelliset yritykset velkojen uudelleenjärjestämiseksi olivat epäonnistuneet. |
| --- | --- |

(70)

Kreikan viranomaisten mukaan Enomeni Klostoyfantourgia ei ollut noudattanut aiempia sopimuksia velkojen uudelleenjärjestelyistä. Samanaikaisesti sille annettiin kahdeksan vuotta aikaa 14,57 miljoonan euron velan maksamiseen (ks. johdanto-osan 16 kappale) sellaisena ajankohtana, jolloin yrityksellä oli vakavia taloudellisia vaikeuksia ja oli hyvin todennäköistä, ettei se pystyisi maksamaan velkojaan. Näin pitkää takaisinmaksuaikaa ei markkinaehdoilla toimiva luotonantaja olisi hyväksynyt, varsinkin kun edelliset yritykset velkojen uudelleenjärjestämiseksi olivat epäonnistuneet.

| (71) | Edellä mainituista syistä komissio katsoo, ettei Kreikan viranomaisten käytöstä voida pitää samanlaisena kuin varovaisen yksityisen luotonantajan käytös, koska velkoja järjesteltiin myös vuonna 2009 huolimatta edellisten velkojen uudelleenjärjestely-yritysten epäonnistumisesta ja vaikka yritys oli vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa ja se oli lopettanut suurimman osan tuotantoaan, joten vaikutti epätodennäköiseltä, että se saisi velkansa maksettua. |
| --- | --- |

(71)

Edellä mainituista syistä komissio katsoo, ettei Kreikan viranomaisten käytöstä voida pitää samanlaisena kuin varovaisen yksityisen luotonantajan käytös, koska velkoja järjesteltiin myös vuonna 2009 huolimatta edellisten velkojen uudelleenjärjestely-yritysten epäonnistumisesta ja vaikka yritys oli vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa ja se oli lopettanut suurimman osan tuotantoaan, joten vaikutti epätodennäköiseltä, että se saisi velkansa maksettua.

| (72) | Niinpä komissio katsoo, että vuonna 2009 toteutettu yrityksen sosiaaliturvamaksuvelkojen uudelleenjärjestely tuotti yritykselle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua. |
| --- | --- |

(72)

Niinpä komissio katsoo, että vuonna 2009 toteutettu yrityksen sosiaaliturvamaksuvelkojen uudelleenjärjestely tuotti yritykselle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua.

c)   Tuen valikoivuus

| (73) | Kreikan viranomaisten ja tuensaajan mukaan velkojen uudelleenjärjestely toteutettiin yleisluonteisten Kreikan lain säännösten perusteella (22), jotka koskevat kaikkia kreikkalaisia yrityksiä, eikä toimenpide sen vuoksi ole luonteeltaan valikoiva. |
| --- | --- |

(73)

Kreikan viranomaisten ja tuensaajan mukaan velkojen uudelleenjärjestely toteutettiin yleisluonteisten Kreikan lain säännösten perusteella (22), jotka koskevat kaikkia kreikkalaisia yrityksiä, eikä toimenpide sen vuoksi ole luonteeltaan valikoiva.

| (74) | Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Kreikan viranomaisilla oli tässä yhteydessä paljon liikkumanvaraa Enomeni Klostoyfantourgian maksamatta jättämien sosiaaliturvavelkojen käsittelemiseksi, koska ei ollut objektiivisia arviointiperusteita, joiden perusteella voitaisiin päättää, pitääkö velat järjestää uudelleen. Koska tällaisia objektiivisia arviointiperusteita ei ollut, toimenpide oli valikoiva, sillä viranomaiset päättivät siitä harkintansa mukaan (23). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (24) toimenpidettä ei voida pitää yleisluontoisena, jos elimellä, joka myöntää taloudelliset edut, on harkintavaltaa valita toimenpiteen edunsaajat tai ehdot. Siten valikoivuutta koskeva peruste täyttyy. |
| --- | --- |

(74)

Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Kreikan viranomaisilla oli tässä yhteydessä paljon liikkumanvaraa Enomeni Klostoyfantourgian maksamatta jättämien sosiaaliturvavelkojen käsittelemiseksi, koska ei ollut objektiivisia arviointiperusteita, joiden perusteella voitaisiin päättää, pitääkö velat järjestää uudelleen. Koska tällaisia objektiivisia arviointiperusteita ei ollut, toimenpide oli valikoiva, sillä viranomaiset päättivät siitä harkintansa mukaan (23). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (24) toimenpidettä ei voida pitää yleisluontoisena, jos elimellä, joka myöntää taloudelliset edut, on harkintavaltaa valita toimenpiteen edunsaajat tai ehdot. Siten valikoivuutta koskeva peruste täyttyy.

d)   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (75) | Samalla tavalla kuin edellä johdanto-osan 63 kappaleessa täyttyy myös peruste kilpailun vääristymisestä ja vaikutuksesta liiketoimiin jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

(75)

Samalla tavalla kuin edellä johdanto-osan 63 kappaleessa täyttyy myös peruste kilpailun vääristymisestä ja vaikutuksesta liiketoimiin jäsenvaltioiden välillä.

e)   Päätelmä siitä, sisältyykö toimenpiteeseen 2 tukea

| (76) | Edellä esitettyjen huomautusten mukaisesti komissio tekee päätelmän, että vuonna 2009 toteutettu sosiaaliturvamaksuvelkojen uudelleenjärjestely on Enomeni Klostoyfantourgiaan kohdistuvaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(76)

Edellä esitettyjen huomautusten mukaisesti komissio tekee päätelmän, että vuonna 2009 toteutettu sosiaaliturvamaksuvelkojen uudelleenjärjestely on Enomeni Klostoyfantourgiaan kohdistuvaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (77) | Tuen määrä on 14,57 miljoonaa euroa, mikä on uudelleenjärjestettyjen velkojen kokonaismäärä, kun yrityksen erääntyneet maksamattomat sosiaaliturvavelat järjesteltiin uudelleen 25 päivänä toukokuuta 2009. |
| --- | --- |

(77)

Tuen määrä on 14,57 miljoonaa euroa, mikä on uudelleenjärjestettyjen velkojen kokonaismäärä, kun yrityksen erääntyneet maksamattomat sosiaaliturvavelat järjesteltiin uudelleen 25 päivänä toukokuuta 2009.

V b 3   Toimenpide 3: Kesäkuussa 2010 myönnetty valtiontakuu.

| (78) | Komissio huomauttaa myös, että yritys lopetti toimintansa jo vuonna 2009 eikä ole julkistanut tilinpäätöstään sen jälkeen (ks. johdanto-osan 15 kappale). Takuu ei ollut riittävä uuden rahoituksen vakuudeksi, eikä yritys aloittanut toimintaansa uudelleen sinä aikana, kun takuu oli voimassa. Näissä olosuhteissa komissio katsoo, ettei takuu aiheuttanut eikä uhannut aiheuttaa kilpailun vääristymistä. Tässä ei siis ole kyse valtiontuesta. |
| --- | --- |

(78)

Komissio huomauttaa myös, että yritys lopetti toimintansa jo vuonna 2009 eikä ole julkistanut tilinpäätöstään sen jälkeen (ks. johdanto-osan 15 kappale). Takuu ei ollut riittävä uuden rahoituksen vakuudeksi, eikä yritys aloittanut toimintaansa uudelleen sinä aikana, kun takuu oli voimassa. Näissä olosuhteissa komissio katsoo, ettei takuu aiheuttanut eikä uhannut aiheuttaa kilpailun vääristymistä. Tässä ei siis ole kyse valtiontuesta.

V c   Tukitoimenpiteiden soveltuvuus sisämarkkinoille

V c 1   Yleistä

| (79) | Siinä määrin kuin toimenpiteet 1 ja 2 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on tutkittava, ovatko kyseiset toimenpiteet 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen poikkeusten mukaista sisämarkkinoille soveltuvaa tukea. |
| --- | --- |

(79)

Siinä määrin kuin toimenpiteet 1 ja 2 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on tutkittava, ovatko kyseiset toimenpiteet 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen poikkeusten mukaista sisämarkkinoille soveltuvaa tukea.

V c 2   Vaikeuksissa oleva yritys

| (80) | Kuten johdanto-osan 46–50 kappaleessa todetaan, yrityksen liiketoiminta ja taloudellinen suorituskyky heikkenivät merkittävästi vuosina 2004–2009. Tämän perusteella komissio päättelee, että yritys oli pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 ja 11 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys ajankohtana, jolloin käsiteltävänä olevat toimenpiteet toteutettiin yrityksen hyväksi (vuosina 2007–2010). Tämän myöntävät sekä Kreikka että tuensaaja. Komission mielestä yritys on myös tällä hetkellä vaikeuksissa, sillä sen tilanne ei ole parantunut. |
| --- | --- |

(80)

Kuten johdanto-osan 46–50 kappaleessa todetaan, yrityksen liiketoiminta ja taloudellinen suorituskyky heikkenivät merkittävästi vuosina 2004–2009. Tämän perusteella komissio päättelee, että yritys oli pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 ja 11 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys ajankohtana, jolloin käsiteltävänä olevat toimenpiteet toteutettiin yrityksen hyväksi (vuosina 2007–2010). Tämän myöntävät sekä Kreikka että tuensaaja. Komission mielestä yritys on myös tällä hetkellä vaikeuksissa, sillä sen tilanne ei ole parantunut.

V c 3   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohtaan ja 107 artiklan 3 kohtaan perustuvat poikkeukset

| (81) | On selvää, ettei SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa ja 107 artiklan 3 kohdan d ja e alakohdassa säädettyjä poikkeuksia voi soveltaa, eivätkä Kreikan viranomaiset niihin vetoakaan. |
| --- | --- |

(81)

On selvää, ettei SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa ja 107 artiklan 3 kohdan d ja e alakohdassa säädettyjä poikkeuksia voi soveltaa, eivätkä Kreikan viranomaiset niihin vetoakaan.

| (82) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma”. Enomeni Klostoyfantourgia sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tukikelpoisella alueella, joten sille voitaisiin mahdollisesti myöntää aluetukea. |
| --- | --- |

(82)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma”. Enomeni Klostoyfantourgia sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tukikelpoisella alueella, joten sille voitaisiin mahdollisesti myöntää aluetukea.

| (83) | Alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vuosille 2007–2013 (25), jäljempänä ’aluetukia koskevat suuntaviivat’, jotka olivat voimassa sovellettaessa vuoden 2007 takuuta ja vuoden 2009 velkojen uudelleenjärjestelyä (toimenpiteet 1 ja 2), vahvistetaan edellytykset alueellisten investointitukien hyväksymiseksi. |
| --- | --- |

(83)

Alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vuosille 2007–2013 (25), jäljempänä ’aluetukia koskevat suuntaviivat’, jotka olivat voimassa sovellettaessa vuoden 2007 takuuta ja vuoden 2009 velkojen uudelleenjärjestelyä (toimenpiteet 1 ja 2), vahvistetaan edellytykset alueellisten investointitukien hyväksymiseksi.

| (84) | Vaikeuksissa olevat yritykset eivät kuulu aluetukia koskevien suuntaviivojen soveltamisalaan. Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa jo silloin kun toimenpiteet 1 ja 2 toteutettiin, eikä sille siten voitu myöntää aluetukea. Komissio tekee sen vuoksi johtopäätöksen, ettei tukea voi pitää alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisena. |
| --- | --- |

(84)

Vaikeuksissa olevat yritykset eivät kuulu aluetukia koskevien suuntaviivojen soveltamisalaan. Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa jo silloin kun toimenpiteet 1 ja 2 toteutettiin, eikä sille siten voitu myöntää aluetukea. Komissio tekee sen vuoksi johtopäätöksen, ettei tukea voi pitää alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisena.

| (85) | Komissio tarkastelee myös, soveltuvatko käsiteltävänä olevat toimenpiteet sisämarkkinoille tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (26) (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) mukaisesti. Komissio huomauttaa, etteivät vaikeuksissa oleville yrityksille myönnetyt tuet kuulu yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan. Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa jo silloin kun toimenpiteet 1 ja 2 toteutettiin, ja siten Enomeni Klostoyfantourgialle myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen perusteella. |
| --- | --- |

(85)

Komissio tarkastelee myös, soveltuvatko käsiteltävänä olevat toimenpiteet sisämarkkinoille tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (26) (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) mukaisesti. Komissio huomauttaa, etteivät vaikeuksissa oleville yrityksille myönnetyt tuet kuulu yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan. Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa jo silloin kun toimenpiteet 1 ja 2 toteutettiin, ja siten Enomeni Klostoyfantourgialle myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen perusteella.

| (86) | Komission on myös tarkasteltava, voisivatko jotkin toimenpiteet soveltua sisämarkkinoille niiden kriisin torjuntaan tarkoitettujen säännösten perusteella, jotka esitetään komission tiedonannossa Tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (27), jäljempänä ’tilapäiset puitteet’. Komissio huomauttaa kuitenkin, että Enomeni Klostoyfantourgia oli selvästi vaikeuksissa ennen 1 päivää heinäkuuta 2008, eikä sille sen vuoksi voida myöntää tukea tilapäisten puitteiden perusteella. |
| --- | --- |

(86)

Komission on myös tarkasteltava, voisivatko jotkin toimenpiteet soveltua sisämarkkinoille niiden kriisin torjuntaan tarkoitettujen säännösten perusteella, jotka esitetään komission tiedonannossa Tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (27), jäljempänä ’tilapäiset puitteet’. Komissio huomauttaa kuitenkin, että Enomeni Klostoyfantourgia oli selvästi vaikeuksissa ennen 1 päivää heinäkuuta 2008, eikä sille sen vuoksi voida myöntää tukea tilapäisten puitteiden perusteella.

| (87) | Koska Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa, kun siihen kohdistuvat tukitoimenpiteet toteutettiin, voidaan tukitoimien soveltuvuutta sisämarkkinoille tarkastella pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella eli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella |
| --- | --- |

(87)

Koska Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa, kun siihen kohdistuvat tukitoimenpiteet toteutettiin, voidaan tukitoimien soveltuvuutta sisämarkkinoille tarkastella pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella eli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella

| (88) | Ensinnäkin komissio katsoo, ettei käsiteltävänä olevia toimenpiteitä voida pitää sisämarkkinoille soveltuvina pelastustukina. Tuen kesto ei ole rajoitettu kuuteen kuukauteen, kuten pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan c alakohdassa säädetään, ja myös lainaan liittyvä velkojen uudelleenjärjestely on voimassa kauemmin kuin pelastustuille sallitut kuusi kuukautta. Toimenpiteitä ei myöskään ole rajoitettu vähimpään tarvittavaan, kuten pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan d alakohdassa säädetään. Määrä määritetään kyseisten suuntaviivojen liitteessä vahvistetun kaavan mukaan. |
| --- | --- |

(88)

Ensinnäkin komissio katsoo, ettei käsiteltävänä olevia toimenpiteitä voida pitää sisämarkkinoille soveltuvina pelastustukina. Tuen kesto ei ole rajoitettu kuuteen kuukauteen, kuten pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan c alakohdassa säädetään, ja myös lainaan liittyvä velkojen uudelleenjärjestely on voimassa kauemmin kuin pelastustuille sallitut kuusi kuukautta. Toimenpiteitä ei myöskään ole rajoitettu vähimpään tarvittavaan, kuten pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan d alakohdassa säädetään. Määrä määritetään kyseisten suuntaviivojen liitteessä vahvistetun kaavan mukaan.

| (89) | Toiseksi mitään toimenpiteistä ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana rakenneuudistussäännösten perusteella. Kreikan ja tuensaajan mukaan yritys oli ennen vuoden 2007 takuun myöntämistä toimittanut Kreikan viranomaisille rakenneuudistussuunnitelman, johon kuului pankkirahoitusta ilman valtiontukea. Rakenneuudistussuunnitelmaa ei koskaan toimitettu virallisesti komissiolle. Toimenpiteet toteutettiin ilman rakenneuudistussuunnitelmaa, joka on kuitenkin välttämätön edellytys yrityksen elinkelpoisuuden turvaamiseksi pitkällä aikavälillä. Tutkimuksessa saatujen tietojen mukaan tällaista suunnitelmaa ei ollut, ja kaikki kyseisenä ajanjaksona toteutetut rakenneuudistusyritykset olivat epäonnistuneet. Käytännössä yrityksen toiminta oli lakannut ja se oli lähtenyt pörssistä. Huolimatta rakenneuudistuksen epäonnistumisesta valtio myönsi Enomeni Klostoyfantourgialle edelleen toimintapääomaa vuoden 2007 valtiontakuun muodossa. Komissio katsoo sen vuoksi, että toimenpiteet 1 ja 2 olivat toimintatukea, johon ei liittynyt minkäänlaista uskottavaa rakenneuudistusta. |
| --- | --- |

(89)

Toiseksi mitään toimenpiteistä ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana rakenneuudistussäännösten perusteella. Kreikan ja tuensaajan mukaan yritys oli ennen vuoden 2007 takuun myöntämistä toimittanut Kreikan viranomaisille rakenneuudistussuunnitelman, johon kuului pankkirahoitusta ilman valtiontukea. Rakenneuudistussuunnitelmaa ei koskaan toimitettu virallisesti komissiolle. Toimenpiteet toteutettiin ilman rakenneuudistussuunnitelmaa, joka on kuitenkin välttämätön edellytys yrityksen elinkelpoisuuden turvaamiseksi pitkällä aikavälillä. Tutkimuksessa saatujen tietojen mukaan tällaista suunnitelmaa ei ollut, ja kaikki kyseisenä ajanjaksona toteutetut rakenneuudistusyritykset olivat epäonnistuneet. Käytännössä yrityksen toiminta oli lakannut ja se oli lähtenyt pörssistä. Huolimatta rakenneuudistuksen epäonnistumisesta valtio myönsi Enomeni Klostoyfantourgialle edelleen toimintapääomaa vuoden 2007 valtiontakuun muodossa. Komissio katsoo sen vuoksi, että toimenpiteet 1 ja 2 olivat toimintatukea, johon ei liittynyt minkäänlaista uskottavaa rakenneuudistusta.

| (90) | Myöskään ei ole toimitettu virallisesti tietoja mistään pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38–42 kohdassa tarkoitetuista korvaavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(90)

Myöskään ei ole toimitettu virallisesti tietoja mistään pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38–42 kohdassa tarkoitetuista korvaavista toimenpiteistä.

| (91) | Mitä tulee Enomeni Klostoyfantourgian kelpoisuuteen saada rakenneuudistustukea, komissio toteaa, että yritys sai toimintatukia ainakin vuodesta 2007, minä vuonna se jo oli vaikeuksissa. Komissio katsoo, että mainittu seikka puhuu kertaluonteisen tuen periaatetta vastaan. Yrityksen vaikeudet olivat jatkuvia, ja siihen kohdistuvat tukitoimet johtivat kilpailun vääristymiseen yhteisen edun vastaisella tavalla. Tuensaaja väittää lisäksi, että vuoden 2007 takuu sisällytettiin vuoden 2010 takuuseen, minkä vuoksi yrityksen lainajärjestelyjä voidaan tarkastella yhdessä. Komissio katsoo kuitenkin, ettei ole näyttöä yhdennetystä rakenneuudistuksesta, koska vuosien 2007, 2009 ja 2010 tukitoimenpiteet myönnettiin useina vuosina ilman että oli olemassa vaadittua yhtä rakenneuudistussuunnitelmaa tai -strategiaa, jolla yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus olisi voitu palauttaa. |
| --- | --- |

(91)

Mitä tulee Enomeni Klostoyfantourgian kelpoisuuteen saada rakenneuudistustukea, komissio toteaa, että yritys sai toimintatukia ainakin vuodesta 2007, minä vuonna se jo oli vaikeuksissa. Komissio katsoo, että mainittu seikka puhuu kertaluonteisen tuen periaatetta vastaan. Yrityksen vaikeudet olivat jatkuvia, ja siihen kohdistuvat tukitoimet johtivat kilpailun vääristymiseen yhteisen edun vastaisella tavalla. Tuensaaja väittää lisäksi, että vuoden 2007 takuu sisällytettiin vuoden 2010 takuuseen, minkä vuoksi yrityksen lainajärjestelyjä voidaan tarkastella yhdessä. Komissio katsoo kuitenkin, ettei ole näyttöä yhdennetystä rakenneuudistuksesta, koska vuosien 2007, 2009 ja 2010 tukitoimenpiteet myönnettiin useina vuosina ilman että oli olemassa vaadittua yhtä rakenneuudistussuunnitelmaa tai -strategiaa, jolla yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus olisi voitu palauttaa.

| (92) | Näiden huomioiden perusteella komissio katsoo, ettei tuen kertaluonteisuuden vaatimus täyty. |
| --- | --- |

(92)

Näiden huomioiden perusteella komissio katsoo, ettei tuen kertaluonteisuuden vaatimus täyty.

| (93) | Koska Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa, kun siihen kohdistuvat tukitoimenpiteet toteutettiin, komissio katsoo, ettei ole olemassa mitään muita valtiontukisääntöjä, joiden mukaan väitetyn tuen voitaisiin katsoa olevan SEUT-sopimuksen mukaista. |
| --- | --- |

(93)

Koska Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa, kun siihen kohdistuvat tukitoimenpiteet toteutettiin, komissio katsoo, ettei ole olemassa mitään muita valtiontukisääntöjä, joiden mukaan väitetyn tuen voitaisiin katsoa olevan SEUT-sopimuksen mukaista.

V c 4   Tuen soveltuvuutta koskeva päätelmä

| (94) | Edellä esitetty huomioon ottaen komissio päättelee, etteivät tukitoimenpiteet 1 ja 2 ole SEUT-sopimuksen mukaisia. |
| --- | --- |

(94)

Edellä esitetty huomioon ottaen komissio päättelee, etteivät tukitoimenpiteet 1 ja 2 ole SEUT-sopimuksen mukaisia.

VI   TAKAISINPERINTÄ

| (95) | Edellä olevan perusteella komissio päättelee, että vuoden 2007 valtiontakuu ja vuoden 2009 sosiaaliturvamaksuvelkojen uudelleenjärjestely ovat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Komissio päättelee myös, että vuonna 2010 myönnetty valtiontakuu ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(95)

Edellä olevan perusteella komissio päättelee, että vuoden 2007 valtiontakuu ja vuoden 2009 sosiaaliturvamaksuvelkojen uudelleenjärjestely ovat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Komissio päättelee myös, että vuonna 2010 myönnetty valtiontakuu ei ole valtiontukea.

| (96) | Komission asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”. |
| --- | --- |

(96)

Komission asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”.

| (97) | Koska käsiteltävänä olevat toimenpiteet on todettu sääntöjenvastaisiksi ja sisämarkkinoille soveltumattomiksi tuiksi, on tukisummat perittävä takaisin, jotta ennen tuen myöntämistä markkinoilla vallinnut tilanne palautuu. Takaisinperintää varten alkuajankohdaksi katsotaan hetki, jolloin etu myönnettiin tuensaajalle eli hetki, jolloin tuki asetettiin tuensaajan käytettäväksi. Tuensaaja maksaa perintäkorkoa tuen lopulliseen takaisinmaksuun saakka. |
| --- | --- |

(97)

Koska käsiteltävänä olevat toimenpiteet on todettu sääntöjenvastaisiksi ja sisämarkkinoille soveltumattomiksi tuiksi, on tukisummat perittävä takaisin, jotta ennen tuen myöntämistä markkinoilla vallinnut tilanne palautuu. Takaisinperintää varten alkuajankohdaksi katsotaan hetki, jolloin etu myönnettiin tuensaajalle eli hetki, jolloin tuki asetettiin tuensaajan käytettäväksi. Tuensaaja maksaa perintäkorkoa tuen lopulliseen takaisinmaksuun saakka.

| (98) | Vuonna 2007 myönnetyn valtiontakuun (toimenpide 1) sisämarkkinoille soveltumaton tukiosuus katsotaan yhtä suureksi kuin taatun lainan koko määrä. Komissio arvioi, että tällä tavoin Enomeni Klostoyfantourgialle myönnetty tuki on 16 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(98)

Vuonna 2007 myönnetyn valtiontakuun (toimenpide 1) sisämarkkinoille soveltumaton tukiosuus katsotaan yhtä suureksi kuin taatun lainan koko määrä. Komissio arvioi, että tällä tavoin Enomeni Klostoyfantourgialle myönnetty tuki on 16 miljoonaa euroa.

| (99) | Toimenpiteen 2 sisämarkkinoille soveltumaton tukiosuus katsotaan yhtä suureksi kuin uudelleenjärjestettävien velkojen koko määrä, toisin sanoen Enomeni Klostoyfantourgialle myönnetty tuki on 14,57 miljoonaa euroa. Sellaiset maksut, jotka eivät koske sopimuksen perusteella maksettuja summia, voidaan vähentää kokonaismäärästä, joka on perittävä takaisin sääntöjenvastaisena ja sisämarkkinoille soveltumattomana tukena. |
| --- | --- |

(99)

Toimenpiteen 2 sisämarkkinoille soveltumaton tukiosuus katsotaan yhtä suureksi kuin uudelleenjärjestettävien velkojen koko määrä, toisin sanoen Enomeni Klostoyfantourgialle myönnetty tuki on 14,57 miljoonaa euroa. Sellaiset maksut, jotka eivät koske sopimuksen perusteella maksettuja summia, voidaan vähentää kokonaismäärästä, joka on perittävä takaisin sääntöjenvastaisena ja sisämarkkinoille soveltumattomana tukena.

| (100) | Kreikan viranomaiset määrittävät takaisinperinnän tarkan määrän ja perittävän koron. |
| --- | --- |

(100)

Kreikan viranomaiset määrittävät takaisinperinnän tarkan määrän ja perittävän koron.

ON ANTANUT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Valtiontuki, jonka Kreikka myönsi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti Enomeni Klostoyfantourgia A.E:lle valtiontakuun muodossa vuonna 2007 ja sosiaaliturvavelkojen uudelleenjärjestelyn muodossa vuonna 2009, ei sovellu sisämarkkinoille.

2.   Vuonna 2010 myönnettyyn valtiontakuuseen ei sisälly Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

1.   Kreikan on perittävä tuensaajalta takaisin 1 artiklan 1 kohdassa mainittu tuki.

2.   Takaisinperittävään summaan sisällytetään korko, joka on kertynyt siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen takaisinperintään saakka.

3.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (28) V luvun säännösten mukaisesti.

4.   Kreikan on peruutettava kaikki 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Kreikan on varmistettava tämän päätöksen täytäntöönpano neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

4 artikla

1.   Kreikan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tukisumma ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tukisumma ja siitä perittävä korko);

| b) | yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja toteutettavista toimenpiteistä; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja toteutettavista toimenpiteistä;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Kreikan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä säännöllisesti siihen saakka, kunnes 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Jos komissio sitä pyytää, Kreikan on toimitettava viipymättä kaikki tiedot toimenpiteistä, jotka se on jo toteuttanut tai joita se suunnittelee tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 22 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 357, 30.12.2010, s. 18.

1

(2)  Myöhemmin EY:n perustamissopimuksen 88 artikla, ja 1 päivästä joulukuuta 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artikla korvattiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklalla.

2

(3)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

3

(4)  Ks. alaviite 1.

4

(5)  Kreikan lain 2190/1920 47 §:n mukaan yhtiökokouksessa on päätettävä (kuuden kuukauden kuluessa tilivuoden lopusta) yhtiön asettamisesta konkurssiin tai muista toimenpiteistä, jos oman pääoman määrä laskee alle 50 prosenttiin osakepääomasta.

5

(6)  http://www.unitedtextiles.com/Alist.asp?catid=312§ion=0.08.00.

6

(7)  http://www.ase.gr/content/gr/companies/ListedCo/Profiles/pr_press.asp?Cid=111&coname=%C5%CD%D9%CC%C5%CD%C7+%CA%CB%D9%D3%D4%CF%DB%D6%C1%CD%D4%CF%D5%D1%C3%C9%C1+%C1%2E%C5%2E

7

(8)  Pankkien talouskatsausten ja verkkosivustojen mukaan.

8

(9)  Siihen sisältyy 0,6 prosentin vero, jota Kreikassa peritään kaikista lainoista (lukuun ottamatta kiinnelainoja ja maatalouslainoja, joiden vero on 0,12 prosenttia).

9

(10)  FEK A 75, 15.5.2009.

10

(11)  EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10.

11

(12)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

12

(13)  Kasvu johtuu varojen lisäyksestä, jonka ansiosta useammat tehtaat saattoivat toimia.

13

(14)  Syyskuu 2009.

14

(15)  Ks. alaviite 4.

15

(16)  Ks. alaviite 4.

16

(17)  Ks. komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3). Ks. myös yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-241/94, Ranska v. komissio (Kimberly Clark Sopalin), 26.9.1996 antama tuomio, Kok. 1996, s. I-4551..

17

(18)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa 152/99, Hamsa v. komissio, 11.7.2001 antama tuomio, Kok. 2001, s. 3049, kohdat 156 ja 157.

18

(19)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 730/79, Philip Morris Holland v. komissio, 17.9.1980 antama tuomio, Kok. 1980, s. 2671.

19

(20)  Huomautettakoon tässä yhteydessä, että Kreikan pankit hyväksyvät yleensä vakuuksiksi vain sellaista kiinteää omaisuutta, jonka arvo kiireellisessä myynnissä (noin 75 prosenttia markkina-arvosta) on vähintään yhtä suuri kuin laina.

20

(21)  Katso esimerkiksi yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-342/96, Espanja v. komissio, 29.4.1999 antama tuomio, Kok. 1999, s. I-2459, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-152/99, Hamsa v. komissio, 11.7.2002 antama tuomio, Kok. 2002, s. II-3049, yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-256/97, DM Transport, 29.6.1999 antama tuomio, Kok. 1999, s. I-3913.

21

(22)  Laki 3762/2009, FΕΚ A 75, 15.5.2009.

22

(23)  Ks. alaviite 14.

23

(24)  Ks. alaviite 15.

24

(25)  EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13.

25

(26)  EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3.

26

(27)  EUVL C 16, 22.1.2009, s. 1, sellaisina kuin ne ovat muutettuina komission tiedonannolla valtiontukitoimenpiteistä rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä koskevien tilapäisten yhteisön puitteiden muuttamisesta, EUVL C 303, 15.12.2009, s. 6.

27

(28)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

28

---

| 12.10.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 279/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 279/40

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012,

toimenpiteestä SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N), jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa Royal Mail Groupin hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 1834)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/542/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Oltuaan epävirallisesti yhteydessä komissioon (ilmoitusta edeltävä yhteydenpito) Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, ilmoitti 10 päivänä kesäkuuta 2011 useista toimenpiteistä (ks. 2.3 kohta), jotka toteutettaisiin Royal Mail Groupin, jäljempänä ’RMG’, hyväksi. |
| --- | --- |

(1)

Oltuaan epävirallisesti yhteydessä komissioon (ilmoitusta edeltävä yhteydenpito) Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, ilmoitti 10 päivänä kesäkuuta 2011 useista toimenpiteistä (ks. 2.3 kohta), jotka toteutettaisiin Royal Mail Groupin, jäljempänä ’RMG’, hyväksi.

| (2) | Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 29 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisten toimenpiteiden osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 29 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisten toimenpiteiden osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa.

| (4) | Yhdistynyt kuningaskunta pyysi 9 päivänä elokuuta 2011 päivätyssä kirjeessään vastaamiselle asetetun määräajan pidentämistä 14 päivään syyskuuta 2011. Komissio suostui pyyntöön 11 päivänä elokuuta 2011 päivätyssä kirjeessään. Yhdistynyt kuningaskunta esitti huomautuksensa 8 päivänä syyskuuta 2011. |
| --- | --- |

(4)

Yhdistynyt kuningaskunta pyysi 9 päivänä elokuuta 2011 päivätyssä kirjeessään vastaamiselle asetetun määräajan pidentämistä 14 päivään syyskuuta 2011. Komissio suostui pyyntöön 11 päivänä elokuuta 2011 päivätyssä kirjeessään. Yhdistynyt kuningaskunta esitti huomautuksensa 8 päivänä syyskuuta 2011.

| (5) | Komissio vastaanotti asianomaisilta seuraavat huomautukset:







  — | 5 päivänä lokakuuta 2011 | UK Mail |
| --- | --- | --- | --- |
| — | 6 päivänä lokakuuta 2011 | Communication Workers Union |
| — | 6 päivänä lokakuuta 2011 | UPS |
| — | 7 päivänä lokakuuta 2011 | Deutsche Post |
| — | 7 päivänä lokakuuta 2011 | DX Group |
| — | 7 päivänä lokakuuta 2011 | Mail Competition Forum |
| — | 7 päivänä lokakuuta 2011 | TNT |
| — | 7 päivänä lokakuuta 2011 | Free Fair Post Initiative |
| — | 9 päivänä lokakuuta 2011 | Secured Mail. |

(5)

Komissio vastaanotti asianomaisilta seuraavat huomautukset:

—

5 päivänä lokakuuta 2011

UK Mail

—

6 päivänä lokakuuta 2011

Communication Workers Union

—

6 päivänä lokakuuta 2011

UPS

—

7 päivänä lokakuuta 2011

Deutsche Post

—

7 päivänä lokakuuta 2011

DX Group

—

7 päivänä lokakuuta 2011

Mail Competition Forum

—

7 päivänä lokakuuta 2011

TNT

—

7 päivänä lokakuuta 2011

Free Fair Post Initiative

—

9 päivänä lokakuuta 2011

Secured Mail.

| (6) | Asianomaisten huomautukset toimitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle 12 päivänä lokakuuta 2011. Yhdistynyt kuningaskunta otti näihin huomautuksiin kantaa 16 päivänä marraskuuta 2011 saapuneeksi kirjatussa kirjeessään. |
| --- | --- |

(6)

Asianomaisten huomautukset toimitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle 12 päivänä lokakuuta 2011. Yhdistynyt kuningaskunta otti näihin huomautuksiin kantaa 16 päivänä marraskuuta 2011 saapuneeksi kirjatussa kirjeessään.

| (7) | Komissio lähetti 22 päivänä elokuuta 2011 Yhdistyneelle kuningaskunnalle tietopyynnön, johon Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 14 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio lähetti 22 päivänä elokuuta 2011 Yhdistyneelle kuningaskunnalle tietopyynnön, johon Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 14 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.

| (8) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten, RMG:n ja sen pankkien kanssa järjestettiin 20 päivänä syyskuuta 2011 kokous, jossa jälkimmäiset esittivät tarkempia tietoja ilmoitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta. |
| --- | --- |

(8)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten, RMG:n ja sen pankkien kanssa järjestettiin 20 päivänä syyskuuta 2011 kokous, jossa jälkimmäiset esittivät tarkempia tietoja ilmoitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta.

| (9) | Lisäksi komissio järjesti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanssa kokoukset 12 päivänä lokakuuta 2011, 10 ja 23 päivänä marraskuuta 2011 ja 12 päivänä tammikuuta 2012 keskustellakseen asiasta. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja sähköpostitse tai kirjeitse 30 päivänä syyskuuta 2011, 20 päivänä lokakuuta 2011, 7, 11, 18, 20, 28 ja 30 päivänä marraskuuta 2011, 6 päivänä joulukuuta 2011 ja 14 päivänä helmikuuta 2012. |
| --- | --- |

(9)

Lisäksi komissio järjesti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanssa kokoukset 12 päivänä lokakuuta 2011, 10 ja 23 päivänä marraskuuta 2011 ja 12 päivänä tammikuuta 2012 keskustellakseen asiasta. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja sähköpostitse tai kirjeitse 30 päivänä syyskuuta 2011, 20 päivänä lokakuuta 2011, 7, 11, 18, 20, 28 ja 30 päivänä marraskuuta 2011, 6 päivänä joulukuuta 2011 ja 14 päivänä helmikuuta 2012.

| (10) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat viimeiset tarkistukset ilmoitukseen sekä selvennyksiä rakenneuudistussuunnitelmaan 17 päivänä helmikuuta 2012. |
| --- | --- |

(10)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat viimeiset tarkistukset ilmoitukseen sekä selvennyksiä rakenneuudistussuunnitelmaan 17 päivänä helmikuuta 2012.

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TOIMENPITEISTÄ

2.1   Taustaa: Yhdistyneen kuningaskunnan postialan vapauttaminen

| (11) | Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan sen ilmoittamat toimenpiteet ovat osa laajempaa postipalveluja koskevaa politiikkaa, ja se korostaa RMG:n strategista merkitystä yleisten postipalvelujen pysyvän tarjonnan kannalta. |
| --- | --- |

(11)

Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan sen ilmoittamat toimenpiteet ovat osa laajempaa postipalveluja koskevaa politiikkaa, ja se korostaa RMG:n strategista merkitystä yleisten postipalvelujen pysyvän tarjonnan kannalta.

| (12) | Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen linja käy ilmi Postal Services Act 2011 -laista (3) (jäljempänä ’vuoden 2011 postipalvelulaki’), joka sai hallitsijan vahvistuksen 13 päivänä kesäkuuta 2011. Lailla pannaan täytäntöön Richard Hooperin johdolla toteutettuun riippumattomaan tarkasteluun (4) sisältyvät suositukset muun muassa seuraavasti:






  i) | sallitaan yksityisen sektorin investoinnit RMG:hen markkinatalousperiaatteiden ja uuden pääoman tuomiseksi yritykseen; |
| --- | --- | --- |

(12)

Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen linja käy ilmi Postal Services Act 2011 -laista (3) (jäljempänä ’vuoden 2011 postipalvelulaki’), joka sai hallitsijan vahvistuksen 13 päivänä kesäkuuta 2011. Lailla pannaan täytäntöön Richard Hooperin johdolla toteutettuun riippumattomaan tarkasteluun (4) sisältyvät suositukset muun muassa seuraavasti:

i)

sallitaan yksityisen sektorin investoinnit RMG:hen markkinatalousperiaatteiden ja uuden pääoman tuomiseksi yritykseen;

| ii) | mahdollistetaan vanhan eläkejärjestelmän vajeen siirtäminen Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle, jolloin yritykselle jää pienempi mutta täysimääräisesti rahastoiva eläkejärjestelmä (jäljempänä ’eläkevajeen poistaminen’); |
| --- | --- |

ii)

mahdollistetaan vanhan eläkejärjestelmän vajeen siirtäminen Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle, jolloin yritykselle jää pienempi mutta täysimääräisesti rahastoiva eläkejärjestelmä (jäljempänä ’eläkevajeen poistaminen’);

| iii) | täsmennetään, että Post Office Limited (jäljempänä ’POL’, RMG:n vähittäismyynnistä vastaava tytäryhtiö) ei ole myytävänä vaan säilyy valtion omistuksessa; |
| --- | --- |

iii)

täsmennetään, että Post Office Limited (jäljempänä ’POL’, RMG:n vähittäismyynnistä vastaava tytäryhtiö) ei ole myytävänä vaan säilyy valtion omistuksessa;

| iv) | valmistellaan postipalvelualan sääntelyn nykyaikaistamista; sekä |
| --- | --- |

iv)

valmistellaan postipalvelualan sääntelyn nykyaikaistamista; sekä

| v) | edellytetään työntekijöiden osakeomistusjärjestelmää, joka kattaa vähintään 10 prosenttia RMG:n osakepääomasta siinä vaiheessa, kun Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on myynyt koko omistusosuutensa RMG:stä. |
| --- | --- |

v)

edellytetään työntekijöiden osakeomistusjärjestelmää, joka kattaa vähintään 10 prosenttia RMG:n osakepääomasta siinä vaiheessa, kun Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on myynyt koko omistusosuutensa RMG:stä.

2.2   Toimenpiteiden edunsaajat

2.2.1   Royal Mail Groupin rakenne

| (13) | Valtio omistaa 100 prosenttia RMG:n osakekannasta Royal Mail Holdings plc:n, jäljempänä ’RMH’, kautta. RMG on Yhdistyneen kuningaskunnan suurin postitoiminnan harjoittaja, jolla oli lakiin perustuva monopoliasema tietyissä peruskirjepalveluissa vuoden 2005 loppuun asti, jolloin Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinat vapautettiin kokonaan. RMG huolehtii postin (kirjeiden ja pakettien) keräämisestä, lajittelusta, kuljetuksesta ja jakelusta käyttäen tavaramerkkejä ”Royal Mail” ja ”Parcelforce Worldwide”. |
| --- | --- |

(13)

Valtio omistaa 100 prosenttia RMG:n osakekannasta Royal Mail Holdings plc:n, jäljempänä ’RMH’, kautta. RMG on Yhdistyneen kuningaskunnan suurin postitoiminnan harjoittaja, jolla oli lakiin perustuva monopoliasema tietyissä peruskirjepalveluissa vuoden 2005 loppuun asti, jolloin Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinat vapautettiin kokonaan. RMG huolehtii postin (kirjeiden ja pakettien) keräämisestä, lajittelusta, kuljetuksesta ja jakelusta käyttäen tavaramerkkejä ”Royal Mail” ja ”Parcelforce Worldwide”.

| (14) | Postitoimistoverkosta huolehtii POL, jonka omistaa nykyisin kokonaan RMG (ja siten Yhdistyneen kuningaskunnan valtio). RMG ja POL ovat erillisiä oikeushenkilöitä, vaikka ne kuuluvat samaan konserniin. Hooperin raportteihin sisältyvien suositusten mukaisesti esitetään, että POL jää kokonaan valtion omistukseen myös uudistuksen jälkeen, ja siitä tulee RMH:n alainen RMG:n sisaryhtiö. |
| --- | --- |

(14)

Postitoimistoverkosta huolehtii POL, jonka omistaa nykyisin kokonaan RMG (ja siten Yhdistyneen kuningaskunnan valtio). RMG ja POL ovat erillisiä oikeushenkilöitä, vaikka ne kuuluvat samaan konserniin. Hooperin raportteihin sisältyvien suositusten mukaisesti esitetään, että POL jää kokonaan valtion omistukseen myös uudistuksen jälkeen, ja siitä tulee RMH:n alainen RMG:n sisaryhtiö.

| (15) | RMG:llä on myös muita tytäryhtiöitä, kuten General Logistics System BV, jäljempänä ’GLS’, joka vastaa RMG:n pakettipalveluista Euroopassa eli tarjoaa pakettipalveluja sekä logistiikka- ja pikalähetyspalveluja kaikkialla Euroopassa. GLS:n verkostoon kuuluu tytäryhtiöitä ja kumppaneita 36 Euroopan maassa.

  Kaavio 1:   RMG:n nykyinen organisaatiorakenne |
| --- | --- |

(15)

RMG:llä on myös muita tytäryhtiöitä, kuten General Logistics System BV, jäljempänä ’GLS’, joka vastaa RMG:n pakettipalveluista Euroopassa eli tarjoaa pakettipalveluja sekä logistiikka- ja pikalähetyspalveluja kaikkialla Euroopassa. GLS:n verkostoon kuuluu tytäryhtiöitä ja kumppaneita 36 Euroopan maassa.

Kaavio 1:   RMG:n nykyinen organisaatiorakenne

Image

2.2.2   Royal Mail Group (RMG)

| (16) | RMG:llä on ollut kirjepalvelujen tarjoamista koskeva lisenssi Yhdistyneessä kuningaskunnassa Postal Services Act 2000 -lain nojalla (jäljempänä ’vuoden 2000 postipalvelulaki’) 23 päivästä maaliskuuta 2001. Lisenssiehtojen mukaan sen on noudatettava yleispalveluvelvoitetta. Nämä järjestelyt vastaavat yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 97/67/EY (5), jäljempänä ’postipalveludirektiivi’, esitettyjä vaatimuksia. RMG:n on lisenssin mukaisesti neuvoteltava kaupalliset sopimukset muiden toimijoiden kanssa, jotka haluavat päästä sen kansalliseen verkkoon. Uudet toimijat ovat yleensä päässeet markkinoille RMG:n kanssa tehtyjen markkinoillepääsysopimusten perusteella. |
| --- | --- |

(16)

RMG:llä on ollut kirjepalvelujen tarjoamista koskeva lisenssi Yhdistyneessä kuningaskunnassa Postal Services Act 2000 -lain nojalla (jäljempänä ’vuoden 2000 postipalvelulaki’) 23 päivästä maaliskuuta 2001. Lisenssiehtojen mukaan sen on noudatettava yleispalveluvelvoitetta. Nämä järjestelyt vastaavat yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 97/67/EY (5), jäljempänä ’postipalveludirektiivi’, esitettyjä vaatimuksia. RMG:n on lisenssin mukaisesti neuvoteltava kaupalliset sopimukset muiden toimijoiden kanssa, jotka haluavat päästä sen kansalliseen verkkoon. Uudet toimijat ovat yleensä päässeet markkinoille RMG:n kanssa tehtyjen markkinoillepääsysopimusten perusteella.

| (17) | RMG on Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinoilla ainoa lisenssin haltija, jolle on asetettu yleispalveluvelvoitteita. Voimassa olevan yleispalveluvelvoitteen keskeiset osatekijät ovat i) enintään 20 kiloa painavien postilähetysten (kirjeiden ja pakettien) jakelu jokaisena arkipäivänä kaikkien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden talouksiin tai toimitiloihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa (kirjeiden osalta jakeluvelvoite ulottuu maanantaista lauantaihin), ii) vähintään yksi keräily kustakin lähetyspaikasta jokaisena arkipäivänä sekä postilähetysten kuljettaminen, vastaanottaminen, kerääminen, lajittelu ja jakelu yhtenäisen hinnoittelun perusteella määräytyvin kohtuullisin hinnoin sekä iii) kirjattujen postilähetysten tarjoaminen yhtenäisen hinnoittelun perusteella määräytyvin hinnoin. |
| --- | --- |

(17)

RMG on Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinoilla ainoa lisenssin haltija, jolle on asetettu yleispalveluvelvoitteita. Voimassa olevan yleispalveluvelvoitteen keskeiset osatekijät ovat i) enintään 20 kiloa painavien postilähetysten (kirjeiden ja pakettien) jakelu jokaisena arkipäivänä kaikkien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden talouksiin tai toimitiloihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa (kirjeiden osalta jakeluvelvoite ulottuu maanantaista lauantaihin), ii) vähintään yksi keräily kustakin lähetyspaikasta jokaisena arkipäivänä sekä postilähetysten kuljettaminen, vastaanottaminen, kerääminen, lajittelu ja jakelu yhtenäisen hinnoittelun perusteella määräytyvin kohtuullisin hinnoin sekä iii) kirjattujen postilähetysten tarjoaminen yhtenäisen hinnoittelun perusteella määräytyvin hinnoin.

| (18) | RMG:n lisenssissä määrätään hintasääntelystä, joka liittyy säänneltyjen palvelujen tarjoamiseen. Nykyinen hintasääntelyjärjestely otettiin käyttöön huhtikuussa 2006 neljän vuoden ajaksi, mutta sitä jatkettiin maaliskuuhun 2012. |
| --- | --- |

(18)

RMG:n lisenssissä määrätään hintasääntelystä, joka liittyy säänneltyjen palvelujen tarjoamiseen. Nykyinen hintasääntelyjärjestely otettiin käyttöön huhtikuussa 2006 neljän vuoden ajaksi, mutta sitä jatkettiin maaliskuuhun 2012.

| (19) | Lisäksi RMG:n on lisenssin mukaan sallittava asiakkaille ja muille postiyrityksille pääsy kansalliseen verkkoonsa syrjimättömin perustein. Käytännössä useimmat RMG:n kilpailijat ovat tulleet markkinoille hyödyntämällä kolmannen osapuolen pääsyä RMG:n loppupään verkkoon (esim. postin lopullinen lajittelu ja perillejakelu asiakkaille). |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi RMG:n on lisenssin mukaan sallittava asiakkaille ja muille postiyrityksille pääsy kansalliseen verkkoonsa syrjimättömin perustein. Käytännössä useimmat RMG:n kilpailijat ovat tulleet markkinoille hyödyntämällä kolmannen osapuolen pääsyä RMG:n loppupään verkkoon (esim. postin lopullinen lajittelu ja perillejakelu asiakkaille).

| (20) | Postiverkon loppupään kilpailussa ulkopuolinen toimija kerää ja käsittelee postin oman verkkonsa kautta ja toimittaa sen RMG:n lajittelukeskuksiin, joissa posti siirtyy RMG:n verkkoon lopullista lajittelua ja asiakkaille jakelua varten. Suurasiakkaat voivat vastaavien suorapääsysopimusten nojalla toimittaa esilajitellut postinsa RMG:n postikeskuksiin loppupään jakelua varten. |
| --- | --- |

(20)

Postiverkon loppupään kilpailussa ulkopuolinen toimija kerää ja käsittelee postin oman verkkonsa kautta ja toimittaa sen RMG:n lajittelukeskuksiin, joissa posti siirtyy RMG:n verkkoon lopullista lajittelua ja asiakkaille jakelua varten. Suurasiakkaat voivat vastaavien suorapääsysopimusten nojalla toimittaa esilajitellut postinsa RMG:n postikeskuksiin loppupään jakelua varten.

| (21) | Kilpailu Yhdistyneen kuningaskunnan kirjelähetyspalvelujen markkinoilla on lisääntynyt uusien toimijoiden päästyä RMG:n loppupään verkkoon, eikä se johdu RMG:n ja uusien toimijoiden välisestä päästä päähän -kilpailusta. Markkinoiden avauduttua vuonna 2006 muiden Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijoiden RMG:n loppupään verkkoon syöttämien kirjelähetysten määrä on kasvanut keskimäärin yli miljardilla vuodessa, ja näiden lähetysten osuus on nykyään yli 45 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan sisäisen postin markkinoista. RMG arvioi menettävänsä lähivuosina vielä lisää markkinaosuuksia kilpailijoilleen. Eräillä suurilla markkinoilla kilpailijoiden markkinaosuuksien ennakoidaan olevan [...] (6). |
| --- | --- |

(21)

Kilpailu Yhdistyneen kuningaskunnan kirjelähetyspalvelujen markkinoilla on lisääntynyt uusien toimijoiden päästyä RMG:n loppupään verkkoon, eikä se johdu RMG:n ja uusien toimijoiden välisestä päästä päähän -kilpailusta. Markkinoiden avauduttua vuonna 2006 muiden Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijoiden RMG:n loppupään verkkoon syöttämien kirjelähetysten määrä on kasvanut keskimäärin yli miljardilla vuodessa, ja näiden lähetysten osuus on nykyään yli 45 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan sisäisen postin markkinoista. RMG arvioi menettävänsä lähivuosina vielä lisää markkinaosuuksia kilpailijoilleen. Eräillä suurilla markkinoilla kilpailijoiden markkinaosuuksien ennakoidaan olevan [...] (6).

2.2.3   Post Office Limited (POL)

| (22) | POL eli RMG:n vähittäismyynnistä vastaava tytäryhtiö on vastuussa noin 11 500 postitoimistoa käsittävästä verkosta. Näistä POL omistaa suoraan ja hallinnoi vain hieman alle 400:aa postitoimistoa. Kaikki muut ovat yksityisomistuksessa, ja niiden toiminnasta huolehtivat postinhoitajat tai franchising-kumppanit. POL:n tehtävänä on ylläpitää verkkoa, joka täyttää tietyt Yhdistyneen kuningaskunnan väestön postipalveluihin pääsyä koskevat kriteerit (esim. väestöstä 99 prosentilla on oltava postin toimipiste 3 mailin eli 4,8 kilometrin etäisyydellä). |
| --- | --- |

(22)

POL eli RMG:n vähittäismyynnistä vastaava tytäryhtiö on vastuussa noin 11 500 postitoimistoa käsittävästä verkosta. Näistä POL omistaa suoraan ja hallinnoi vain hieman alle 400:aa postitoimistoa. Kaikki muut ovat yksityisomistuksessa, ja niiden toiminnasta huolehtivat postinhoitajat tai franchising-kumppanit. POL:n tehtävänä on ylläpitää verkkoa, joka täyttää tietyt Yhdistyneen kuningaskunnan väestön postipalveluihin pääsyä koskevat kriteerit (esim. väestöstä 99 prosentilla on oltava postin toimipiste 3 mailin eli 4,8 kilometrin etäisyydellä).

| (23) | POL:llä ei tällä hetkellä ole lainkaan omaa henkilöstöä, sillä kaikki POL:n työntekijät (lukuun ottamatta itsenäisiä ammatinharjoittajia) on siirretty tilapäisesti RMG:stä. Noin 9 000 RMG:n työntekijää on siirretty työskentelemään kokoaikaisesti POL:lle. |
| --- | --- |

(23)

POL:llä ei tällä hetkellä ole lainkaan omaa henkilöstöä, sillä kaikki POL:n työntekijät (lukuun ottamatta itsenäisiä ammatinharjoittajia) on siirretty tilapäisesti RMG:stä. Noin 9 000 RMG:n työntekijää on siirretty työskentelemään kokoaikaisesti POL:lle.

| (24) | POL tarjoaa kassapalveluja RMG:lle, ja RMG tarjoaa jaettuja yrityksen tukitoimintoja (back office) POL:lle. Lisäksi RMG ja POL hyödyntävät useita yhteisiä palveluja (esim. ajoneuvopalvelut, rakennusten turvallisuuspalvelut jne.). Tällä hetkellä nämä palvelut kustantaa RMG. RMG ja POL ovat laatineet näistä palveluista palvelusopimuksen, joka on tarkoitus korvata useilla uusilla palvelusopimuksilla, kun POL:stä tulee RMG:n sisaryhtiö. |
| --- | --- |

(24)

POL tarjoaa kassapalveluja RMG:lle, ja RMG tarjoaa jaettuja yrityksen tukitoimintoja (back office) POL:lle. Lisäksi RMG ja POL hyödyntävät useita yhteisiä palveluja (esim. ajoneuvopalvelut, rakennusten turvallisuuspalvelut jne.). Tällä hetkellä nämä palvelut kustantaa RMG. RMG ja POL ovat laatineet näistä palveluista palvelusopimuksen, joka on tarkoitus korvata useilla uusilla palvelusopimuksilla, kun POL:stä tulee RMG:n sisaryhtiö.

| (25) | Sen lisäksi, että POL tarjoaa yleistä taloudellista etua koskevia palveluja, se harjoittaa jonkin verran kaupallista toimintaa (kuten puhelintekniikka- ja vakuutustuotteiden myyntiä) postitoimistoverkkonsa ja suoran internetmyyntikanavan kautta. |
| --- | --- |

(25)

Sen lisäksi, että POL tarjoaa yleistä taloudellista etua koskevia palveluja, se harjoittaa jonkin verran kaupallista toimintaa (kuten puhelintekniikka- ja vakuutustuotteiden myyntiä) postitoimistoverkkonsa ja suoran internetmyyntikanavan kautta.

| (26) | Maaliskuun 23 päivänä 2011 komissio hyväksyi 180 miljoonan Englannin punnan julkisen tuen POL:lle. Tuella rahoitettiin sen postitoimistoverkkoa yhden vuoden ajan 1 päivästä huhtikuuta 2011 (7). Lisäksi komissio antoi luvan jatkaa saman ajanjakson verran voimassa olevia lainajärjestelyjä, joilla rahoitetaan käteispalvelujen tarjontaa postitoimistoissa. Komissio katsoi, että tuki on unionin sääntöjen mukaista, sillä se ei ole liian suuri korvaus POL:lle osoitettujen julkisen palvelun tehtävien nettokustannuksista. |
| --- | --- |

(26)

Maaliskuun 23 päivänä 2011 komissio hyväksyi 180 miljoonan Englannin punnan julkisen tuen POL:lle. Tuella rahoitettiin sen postitoimistoverkkoa yhden vuoden ajan 1 päivästä huhtikuuta 2011 (7). Lisäksi komissio antoi luvan jatkaa saman ajanjakson verran voimassa olevia lainajärjestelyjä, joilla rahoitetaan käteispalvelujen tarjontaa postitoimistoissa. Komissio katsoi, että tuki on unionin sääntöjen mukaista, sillä se ei ole liian suuri korvaus POL:lle osoitettujen julkisen palvelun tehtävien nettokustannuksista.

| (27) | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 24 päivänä tammikuuta 2012 useista toimenpiteistä, joilla tuetaan POL:n tarjoamia yleistä taloudellista etua koskevia palveluja. Toimenpiteet vastasivat pääosin toimenpiteitä, joille komissio antoi hyväksyntänsä vuonna 2011. |
| --- | --- |

(27)

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 24 päivänä tammikuuta 2012 useista toimenpiteistä, joilla tuetaan POL:n tarjoamia yleistä taloudellista etua koskevia palveluja. Toimenpiteet vastasivat pääosin toimenpiteitä, joille komissio antoi hyväksyntänsä vuonna 2011.

2.2.4   Taloudelliset vaikeudet

| (28) | Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan RMG on vaikeuksissa oleva yritys, koska sillä on tällä hetkellä suuria taloudellisia ongelmia (esitetyt numerotiedot koskevat RMG:n ja kaikkien sen tytäryhtiöiden konsernitulosta, ellei erikseen ole toisin ilmoitettu):






  i) | tase ja erityisesti huomattava eläkejärjestelmän vaje; |
| --- | --- | --- |

(28)

Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan RMG on vaikeuksissa oleva yritys, koska sillä on tällä hetkellä suuria taloudellisia ongelmia (esitetyt numerotiedot koskevat RMG:n ja kaikkien sen tytäryhtiöiden konsernitulosta, ellei erikseen ole toisin ilmoitettu):

i)

tase ja erityisesti huomattava eläkejärjestelmän vaje;

| ii) | ennakoidut maksuvalmiusongelmat; |
| --- | --- |

ii)

ennakoidut maksuvalmiusongelmat;

| iii) | RMG:n kyvyttömyys maksaa takaisin velkansa niiden erääntyessä, ellei ilmoitettuja toimenpiteitä toteuteta; |
| --- | --- |

iii)

RMG:n kyvyttömyys maksaa takaisin velkansa niiden erääntyessä, ellei ilmoitettuja toimenpiteitä toteuteta;

| iv) | RMG:n kirjelähetyksistä saamien tulojen väheneminen: varainhoitovuosien 2008–2009 ja 2010–2011 välisenä aikana ulkoisten tulojen määrä supistui 3,1 prosenttia ja toimitettujen kotimaan kirjelähetysten määrä väheni samalla ajanjaksolla 11,7 prosenttia. |
| --- | --- |

iv)

RMG:n kirjelähetyksistä saamien tulojen väheneminen: varainhoitovuosien 2008–2009 ja 2010–2011 välisenä aikana ulkoisten tulojen määrä supistui 3,1 prosenttia ja toimitettujen kotimaan kirjelähetysten määrä väheni samalla ajanjaksolla 11,7 prosenttia.

| (29) | RMG:n taseesta ilmenee, että yritys oli suurissa taloudellisissa vaikeuksissa varainhoitovuoden 2010–2011 lopussa: sekä sen käyttöpääoma että nettovarallisuus olivat miinuksen puolella. |
| --- | --- |

(29)

RMG:n taseesta ilmenee, että yritys oli suurissa taloudellisissa vaikeuksissa varainhoitovuoden 2010–2011 lopussa: sekä sen käyttöpääoma että nettovarallisuus olivat miinuksen puolella.

| (30) | Yhdistyneen kuningaskunnan esittämien ennusteiden mukaan RMG:n toimintavara on negatiivinen [...] eli sillä ei ole riittävästi varoja kustantaa päivittäistä liiketoimintaansa, jos ilmoitettuja toimenpiteitä ei toteuteta. RMG ei myöskään kykene maksamaan takaisin nykyisiä lainojaan niiden erääntyessä [...]. |
| --- | --- |

(30)

Yhdistyneen kuningaskunnan esittämien ennusteiden mukaan RMG:n toimintavara on negatiivinen [...] eli sillä ei ole riittävästi varoja kustantaa päivittäistä liiketoimintaansa, jos ilmoitettuja toimenpiteitä ei toteuteta. RMG ei myöskään kykene maksamaan takaisin nykyisiä lainojaan niiden erääntyessä [...].

| (31) | Näiden seikkojen pohjalta voidaan todeta, että RMG:llä on suuria vaikeuksia noudattaa maksuvelvoitteitaan viimeistään [...] eikä se siten kykene panemaan täytäntöön rakenneuudistusohjelmaa ja palauttamaan elinkelpoisuuttaan pelkästään omien resurssiensa avulla. Sen vuoksi se joutuu turvautumaan valtiontukeen, jotta siitä tulee jälleen taloudellisesti elinkelpoinen ja se voi keskeytymättä tarjota julkista palvelua. |
| --- | --- |

(31)

Näiden seikkojen pohjalta voidaan todeta, että RMG:llä on suuria vaikeuksia noudattaa maksuvelvoitteitaan viimeistään [...] eikä se siten kykene panemaan täytäntöön rakenneuudistusohjelmaa ja palauttamaan elinkelpoisuuttaan pelkästään omien resurssiensa avulla. Sen vuoksi se joutuu turvautumaan valtiontukeen, jotta siitä tulee jälleen taloudellisesti elinkelpoinen ja se voi keskeytymättä tarjota julkista palvelua.

2.3   Tutkitut toimenpiteet

2.3.1   Eläkejärjestelmän vajeen poistaminen

| (32) | Vuoden 2011 postipalvelulain mukaan Yhdistynyt kuningaskunta ottaa vastattavakseen osan Royal Mailin eläkejärjestelmään (Royal Mail Pension Plan, jäljempänä ’RMPP’) kertyneistä vastuista. Ehdotetun toimenpiteen ansiosta RMG:n ei enää tarvitse kattaa kyseisessä eläkejärjestelmässä syntynyttä vajetta, mikä vähentää huomattavasti RMG:hen kohdistuvaa taloudellista rasitusta. |
| --- | --- |

(32)

Vuoden 2011 postipalvelulain mukaan Yhdistynyt kuningaskunta ottaa vastattavakseen osan Royal Mailin eläkejärjestelmään (Royal Mail Pension Plan, jäljempänä ’RMPP’) kertyneistä vastuista. Ehdotetun toimenpiteen ansiosta RMG:n ei enää tarvitse kattaa kyseisessä eläkejärjestelmässä syntynyttä vajetta, mikä vähentää huomattavasti RMG:hen kohdistuvaa taloudellista rasitusta.

| (33) | Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan RMPP:n koko ja volatiliteetti ovat täysin kohtuuttomia suhteessa RMG:n nykyiseen liiketoimintaan, mikä on haitannut huomattavasti yrityksen mahdollisuuksia kilpailla omin resurssein Yhdistyneen kuningaskunnan vapautuneilla postimarkkinoilla. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että ottamalla vastatakseen osasta RMPP:n vastuista ja tukemalla näin RMG:n elinkelpoisuuden palautumista se voi varmistaa, että RMG kykenee nykyaikaistamaan toimintaansa ja siten mukautumaan vapautuneisiin markkinoihin Yhdistyneen kuningaskunnan ainoana yleispalvelun tarjoajana. Eläkevajeen poistaminen eliminoi siten erään suurimmista esteistä, jotka haittaavat yksityisen sektorin pääomasijoituksia RMG:hen. |
| --- | --- |

(33)

Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan RMPP:n koko ja volatiliteetti ovat täysin kohtuuttomia suhteessa RMG:n nykyiseen liiketoimintaan, mikä on haitannut huomattavasti yrityksen mahdollisuuksia kilpailla omin resurssein Yhdistyneen kuningaskunnan vapautuneilla postimarkkinoilla. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että ottamalla vastatakseen osasta RMPP:n vastuista ja tukemalla näin RMG:n elinkelpoisuuden palautumista se voi varmistaa, että RMG kykenee nykyaikaistamaan toimintaansa ja siten mukautumaan vapautuneisiin markkinoihin Yhdistyneen kuningaskunnan ainoana yleispalvelun tarjoajana. Eläkevajeen poistaminen eliminoi siten erään suurimmista esteistä, jotka haittaavat yksityisen sektorin pääomasijoituksia RMG:hen.

| (34) | RMPP:n lisäksi RMG rahoittaa tällä hetkellä kolmea muutakin eläkejärjestelmää: Royal Mailin ylempien toimihenkilöiden eläkejärjestelmää (Royal Mail Senior Executives Pension Plan, RMSEPP), Royal Mailin eläkesäästöjärjestelmää (Royal Mail Retirement Savings Plan, RMRSP) sekä Royal Mailin maksuperusteista eläkejärjestelmää (Royal Mail Defined Contribution Pension Plan, RMDCPP). Ilmoitettu toimenpide koskee pelkästään RMPP:tä eikä vaikuta kolmen muun eläkejärjestelmän jäseniin. |
| --- | --- |

(34)

RMPP:n lisäksi RMG rahoittaa tällä hetkellä kolmea muutakin eläkejärjestelmää: Royal Mailin ylempien toimihenkilöiden eläkejärjestelmää (Royal Mail Senior Executives Pension Plan, RMSEPP), Royal Mailin eläkesäästöjärjestelmää (Royal Mail Retirement Savings Plan, RMRSP) sekä Royal Mailin maksuperusteista eläkejärjestelmää (Royal Mail Defined Contribution Pension Plan, RMDCPP). Ilmoitettu toimenpide koskee pelkästään RMPP:tä eikä vaikuta kolmen muun eläkejärjestelmän jäseniin.

| (35) | RMPP on ammattieläkejärjestelmä, joka on tarkoitettu RMG:n työntekijöille, myös niille, jotka on siirretty työskentelemään kokoaikaisesti POL:n palveluksessa (8). Kyseessä on yksityisen sektorin järjestelmä, sillä se noudattaa yksityisiin yrityksiin sovellettavaa Yhdistyneen kuningaskunnan eläkelainsäädäntöä. Maaliskuun 31 päivänä 2011 RMPP:hen kuului noin 436 000 jäsentä, joista noin 130 000 oli nykyisiä työntekijöitä, joiden eläkeoikeudet järjestelmässä karttuivat (aktiiviset jäsenet), noin 118 000 oli entisiä työntekijöitä, jotka olivat lähteneet työnantajan palveluksesta ennen eläkeikää eivätkä vielä olleet nostaneet eläke-etuuksiaan (etuuksien hakemista lykkäävät jäsenet) ja noin 188 000 oli eläkeläisiä. |
| --- | --- |

(35)

RMPP on ammattieläkejärjestelmä, joka on tarkoitettu RMG:n työntekijöille, myös niille, jotka on siirretty työskentelemään kokoaikaisesti POL:n palveluksessa (8). Kyseessä on yksityisen sektorin järjestelmä, sillä se noudattaa yksityisiin yrityksiin sovellettavaa Yhdistyneen kuningaskunnan eläkelainsäädäntöä. Maaliskuun 31 päivänä 2011 RMPP:hen kuului noin 436 000 jäsentä, joista noin 130 000 oli nykyisiä työntekijöitä, joiden eläkeoikeudet järjestelmässä karttuivat (aktiiviset jäsenet), noin 118 000 oli entisiä työntekijöitä, jotka olivat lähteneet työnantajan palveluksesta ennen eläkeikää eivätkä vielä olleet nostaneet eläke-etuuksiaan (etuuksien hakemista lykkäävät jäsenet) ja noin 188 000 oli eläkeläisiä.

| (36) | RMPP:hen sovelletaan 21 päivänä joulukuuta 2009 hyväksyttyjä eläkejärjestelmän perustamiskirjaa ja sääntöjä, joita on myöhemmin muutettu. Eläkejärjestelmän suurin työnantaja on RMG, ja sen valvojana (trustee) toimii yritys Royal Mail Pensions Trustees Limited. Valvojan ja RMG:n velvoitteista, jotka liittyvät RMPP:hen, säädetään perustamiskirjan ja sääntöjen ohella työ- ja eläkeministeriön antamassa ammattieläkejärjestelmiä koskevassa lainsäädännössä, lähinnä Pension Schemes Act 1993 -laissa, Pensions Act 1995 -laissa ja Pensions Act 2004 -laissa. RMPP kuuluu Yhdistyneen kuningaskunnan eläkkeiden sääntelyviraston (UK Pensions Regulator) toimivaltaan. |
| --- | --- |

(36)

RMPP:hen sovelletaan 21 päivänä joulukuuta 2009 hyväksyttyjä eläkejärjestelmän perustamiskirjaa ja sääntöjä, joita on myöhemmin muutettu. Eläkejärjestelmän suurin työnantaja on RMG, ja sen valvojana (trustee) toimii yritys Royal Mail Pensions Trustees Limited. Valvojan ja RMG:n velvoitteista, jotka liittyvät RMPP:hen, säädetään perustamiskirjan ja sääntöjen ohella työ- ja eläkeministeriön antamassa ammattieläkejärjestelmiä koskevassa lainsäädännössä, lähinnä Pension Schemes Act 1993 -laissa, Pensions Act 1995 -laissa ja Pensions Act 2004 -laissa. RMPP kuuluu Yhdistyneen kuningaskunnan eläkkeiden sääntelyviraston (UK Pensions Regulator) toimivaltaan.

| (37) | RMPP on etuusperusteinen järjestelmä, jossa etuudet määräytyvät tavanomaisessa eläkeiässä saavutettavan tavoite-eläkkeen perusteella ja liittyvät jäsenen vuosipalkkaan ja palvelusvuosien määrään. Vastakohtana on maksuperusteinen eläkejärjestelmä, jossa määritellään pelkästään se eläkemaksujen määrä, joka työnantajan/työntekijän on suoritettava järjestelmään. Eläkemaksut sijoitetaan, ja kun jäsen jää eläkkeelle, kertyneillä varoilla maksetaan jäsenelle eläkettä koko eliniän. |
| --- | --- |

(37)

RMPP on etuusperusteinen järjestelmä, jossa etuudet määräytyvät tavanomaisessa eläkeiässä saavutettavan tavoite-eläkkeen perusteella ja liittyvät jäsenen vuosipalkkaan ja palvelusvuosien määrään. Vastakohtana on maksuperusteinen eläkejärjestelmä, jossa määritellään pelkästään se eläkemaksujen määrä, joka työnantajan/työntekijän on suoritettava järjestelmään. Eläkemaksut sijoitetaan, ja kun jäsen jää eläkkeelle, kertyneillä varoilla maksetaan jäsenelle eläkettä koko eliniän.

| (38) | Etuusperusteisia järjestelmiä on kahta päätyyppiä, joista toisessa eläke määräytyy viimeisen palkan ja toisessa työuran keskiansion perusteella. Viimeisen palkan mukaan määräytyvässä järjestelmässä eläkettä maksetaan tietty murto-osa tai prosenttiosuus työntekijän viimeisestä eläkkeen perusteena olevasta palkasta kultakin eläkkeeseen oikeuttavalta palvelusvuodelta. Sen sijaan työuran keskiansioon perustuvassa järjestelmässä eläkettä maksetaan tietty prosenttiosuus työntekijän keskipalkasta koko työuran ajalta (yleensä inflaation perusteella mukautettuna) kultakin eläkkeeseen oikeuttavalta palvelusvuodelta. |
| --- | --- |

(38)

Etuusperusteisia järjestelmiä on kahta päätyyppiä, joista toisessa eläke määräytyy viimeisen palkan ja toisessa työuran keskiansion perusteella. Viimeisen palkan mukaan määräytyvässä järjestelmässä eläkettä maksetaan tietty murto-osa tai prosenttiosuus työntekijän viimeisestä eläkkeen perusteena olevasta palkasta kultakin eläkkeeseen oikeuttavalta palvelusvuodelta. Sen sijaan työuran keskiansioon perustuvassa järjestelmässä eläkettä maksetaan tietty prosenttiosuus työntekijän keskipalkasta koko työuran ajalta (yleensä inflaation perusteella mukautettuna) kultakin eläkkeeseen oikeuttavalta palvelusvuodelta.

| (39) | Huhtikuuhun 2008 saakka RMPP:n jäsenille kertyneet etuudet laskettiin käyttäen perusteena viimeistä palkkaa. Huhtikuussa 2008 RMG toteutti eläkeuudistuksen muuttamalla RMPP:hen sovellettavia sääntöjä, muun muassa työnteon perusteella 1 päivästä huhtikuuta 2008 karttuvia eläke-etuuksia: nyt etuudet lasketaan työuran keskiansion eikä viimeisen palkan perusteella (tosin työnteosta ennen kyseistä päivää kertyneet etuudet perustuvat edelleen jäsenen palkkaan sillä hetkellä kun hän poistui RMG:n palveluksesta). Lisäksi 1 päivänä huhtikuuta 2008 toteutetuissa uudistuksissa nostettiin eläkeikää 65 vuoteen 1 päivän huhtikuuta 2010 jälkeisiltä työvuosilta (ennen kyseistä päivää kertyneet etuudet on edelleen mahdollista nostaa 60 vuoden iässä ilman, että niihin sovellettaisiin varhaiseläkettä koskevaa vähennystä) ja lopetettiin uusien jäsenten ottaminen RMPP:hen 1 päivästä huhtikuuta 2008. RMPP:n sijaan uudet jäsenet ovat 1 päivän huhtikuuta 2008 jälkeen voineet liittyä maksuperusteiseen eläkejärjestelmään eli RMDCPP:hen. |
| --- | --- |

(39)

Huhtikuuhun 2008 saakka RMPP:n jäsenille kertyneet etuudet laskettiin käyttäen perusteena viimeistä palkkaa. Huhtikuussa 2008 RMG toteutti eläkeuudistuksen muuttamalla RMPP:hen sovellettavia sääntöjä, muun muassa työnteon perusteella 1 päivästä huhtikuuta 2008 karttuvia eläke-etuuksia: nyt etuudet lasketaan työuran keskiansion eikä viimeisen palkan perusteella (tosin työnteosta ennen kyseistä päivää kertyneet etuudet perustuvat edelleen jäsenen palkkaan sillä hetkellä kun hän poistui RMG:n palveluksesta). Lisäksi 1 päivänä huhtikuuta 2008 toteutetuissa uudistuksissa nostettiin eläkeikää 65 vuoteen 1 päivän huhtikuuta 2010 jälkeisiltä työvuosilta (ennen kyseistä päivää kertyneet etuudet on edelleen mahdollista nostaa 60 vuoden iässä ilman, että niihin sovellettaisiin varhaiseläkettä koskevaa vähennystä) ja lopetettiin uusien jäsenten ottaminen RMPP:hen 1 päivästä huhtikuuta 2008. RMPP:n sijaan uudet jäsenet ovat 1 päivän huhtikuuta 2008 jälkeen voineet liittyä maksuperusteiseen eläkejärjestelmään eli RMDCPP:hen.

| (40) | Yhdistynyt kuningaskunta huomautti, että RMG:n mahdollisuudet muuttaa RMPP:tä ovat ajan kuluessa supistuneet huomattavasti. Tämä johtuu Yhdistyneen kuningaskunnan yleisestä eläkelainsäädännöstä sekä eräistä RMPP:n erityispiirteistä. |
| --- | --- |

(40)

Yhdistynyt kuningaskunta huomautti, että RMG:n mahdollisuudet muuttaa RMPP:tä ovat ajan kuluessa supistuneet huomattavasti. Tämä johtuu Yhdistyneen kuningaskunnan yleisestä eläkelainsäädännöstä sekä eräistä RMPP:n erityispiirteistä.

| (41) | Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaan RMG:llä ei ole veto-oikeutta niihin eläkemaksuihin, joita se suorittaa RMPP:hen. Rahoitusosuudesta päättävät yleensä rahoittava työnantaja ja eläkejärjestelmän valvoja. Jos sopimukseen ei kuitenkaan päästä 15 kuukauden kuluessa vakuutusmatemaattisesta arvioinnista, eläkemaksut määrää Yhdistyneen kuningaskunnan eläkkeiden sääntelyvirasto, joka perustettiin 6 päivänä huhtikuuta 2005 Pensions Act 2004 -lailla valvomaan eläkelainsäädännön noudattamista. Eläkkeiden sääntelyvirasto on ilmoittanut selvästi muun muassa, että se odottaa eläkejärjestelmiltä tiettyä maksuvalmiutta. Lisäksi se olettaa, että valvojat pyrkivät perimään vajeen, joka järjestelmään saattaa sisältyä suhteessa vakuutustekniselle vastuuvelalle asetettuun rahoitustavoitteeseen, takaisin rahoittavalta työnantajalta niin pian kuin työnantaja kohtuudella kykenee maksamaan. |
| --- | --- |

(41)

Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaan RMG:llä ei ole veto-oikeutta niihin eläkemaksuihin, joita se suorittaa RMPP:hen. Rahoitusosuudesta päättävät yleensä rahoittava työnantaja ja eläkejärjestelmän valvoja. Jos sopimukseen ei kuitenkaan päästä 15 kuukauden kuluessa vakuutusmatemaattisesta arvioinnista, eläkemaksut määrää Yhdistyneen kuningaskunnan eläkkeiden sääntelyvirasto, joka perustettiin 6 päivänä huhtikuuta 2005 Pensions Act 2004 -lailla valvomaan eläkelainsäädännön noudattamista. Eläkkeiden sääntelyvirasto on ilmoittanut selvästi muun muassa, että se odottaa eläkejärjestelmiltä tiettyä maksuvalmiutta. Lisäksi se olettaa, että valvojat pyrkivät perimään vajeen, joka järjestelmään saattaa sisältyä suhteessa vakuutustekniselle vastuuvelalle asetettuun rahoitustavoitteeseen, takaisin rahoittavalta työnantajalta niin pian kuin työnantaja kohtuudella kykenee maksamaan.

| (42) | Samassa yhteydessä RMG laati valvojan kanssa kesäkuussa 2006 yhteistyömuistion RMPP:n vajeen rahoittamisesta 17 vuoden kuluessa sen lisäksi, että RMG suorittaisi järjestelmään vuosittain maksut, joilla rahoitetaan kertyneiden eläke-etuuksien kustannukset. Ehtoihin kuului 1 miljardin Englannin punnan siirtäminen sulkutileille, jotka on vakuutettu RMPP:n hyväksi. Asiaa koskeva komission päätös 2009/613/EY (9). |
| --- | --- |

(42)

Samassa yhteydessä RMG laati valvojan kanssa kesäkuussa 2006 yhteistyömuistion RMPP:n vajeen rahoittamisesta 17 vuoden kuluessa sen lisäksi, että RMG suorittaisi järjestelmään vuosittain maksut, joilla rahoitetaan kertyneiden eläke-etuuksien kustannukset. Ehtoihin kuului 1 miljardin Englannin punnan siirtäminen sulkutileille, jotka on vakuutettu RMPP:n hyväksi. Asiaa koskeva komission päätös 2009/613/EY (9).

| (43) | Kesäkuun 30 päivänä 2010 RMG sopi valvojan kanssa uudesta takaisinperintäsuunnitelmasta, jonka tarkoituksena on rahoittaa RMPP:n vaje viimeistään maaliskuussa 2047 maksamalla seuraavat vuosimaksut:






  i) | 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2047 välisenä aikana 282 miljoonan Englannin punnan vuosimaksut vajeen supistamiseksi; maksut kasvavat vähittäishintojen inflaation mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

(43)

Kesäkuun 30 päivänä 2010 RMG sopi valvojan kanssa uudesta takaisinperintäsuunnitelmasta, jonka tarkoituksena on rahoittaa RMPP:n vaje viimeistään maaliskuussa 2047 maksamalla seuraavat vuosimaksut:

i)

1 päivän huhtikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2047 välisenä aikana 282 miljoonan Englannin punnan vuosimaksut vajeen supistamiseksi; maksut kasvavat vähittäishintojen inflaation mukaisesti;

| ii) | 1 päivän huhtikuuta 2013 ja 31 päivän maaliskuuta 2023 välisenä aikana lisämaksut, joiden määrä on 4,0 prosenttia jäsenten suorittamista maksuista. |
| --- | --- |

ii)

1 päivän huhtikuuta 2013 ja 31 päivän maaliskuuta 2023 välisenä aikana lisämaksut, joiden määrä on 4,0 prosenttia jäsenten suorittamista maksuista.

| (44) | POL maksaa 7 prosenttia vajeen supistamiseksi suoritettavista maksuista. Osuus on laskettu niiden työntekijöiden määrän mukaan, jotka on siirretty POL:ään, suhteessa RMG:n kaikkien työntekijöiden määrään. POL maksoi varainhoitovuonna 2010–2011 eläkevajeen supistamiseksi 21 miljoonaa Englannin puntaa. |
| --- | --- |

(44)

POL maksaa 7 prosenttia vajeen supistamiseksi suoritettavista maksuista. Osuus on laskettu niiden työntekijöiden määrän mukaan, jotka on siirretty POL:ään, suhteessa RMG:n kaikkien työntekijöiden määrään. POL maksoi varainhoitovuonna 2010–2011 eläkevajeen supistamiseksi 21 miljoonaa Englannin puntaa.

| (45) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ehdottavat uutta lakisääteistä eläkejärjestelmää, joka on valtion vastuulla ja jolla ei ole oikeudellista yhteyttä RMG:hen eikä RMPP:hen. Osa RMPP:n vastuista ja varoista siirretään uuteen järjestelmään. Maaliskuun 31 päivään 2012 saakka kertyneet eläke-etuudet on tarkoitus siirtää uuteen järjestelmään. Tämä ehdotus koskee RMPP:n nykyisiä eläkkeensaajia, etuuden hakemista lykkääviä jäseniä ja aktiivisia jäseniä. |
| --- | --- |

(45)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ehdottavat uutta lakisääteistä eläkejärjestelmää, joka on valtion vastuulla ja jolla ei ole oikeudellista yhteyttä RMG:hen eikä RMPP:hen. Osa RMPP:n vastuista ja varoista siirretään uuteen järjestelmään. Maaliskuun 31 päivään 2012 saakka kertyneet eläke-etuudet on tarkoitus siirtää uuteen järjestelmään. Tämä ehdotus koskee RMPP:n nykyisiä eläkkeensaajia, etuuden hakemista lykkääviä jäseniä ja aktiivisia jäseniä.

| (46) | Yleisesti arvioidaan, että uuteen eläkejärjestelmään siirtyvät 32 200 miljoonan Englannin punnan vastuut ja niihin liittyvät 27 700 miljoonan Englannin punnan varat (luvut perustuvat 31 päivänä maaliskuuta 2011 toteutettuun vakuutusmatemaattiseen arviointiin) ja niiden mukana 4 500 miljoonan Englannin punnan vaje. Huhtikuun 1 päivänä 2012 toteutettavan eläkevajeen poistamisen jälkeen RMG maksaa ainoastaan tavanomaiset eläkemaksut kaikista niistä RMPP:n jäsenistä, jotka ovat edelleen RMG:n palveluksessa, ja on siten vastuussa pelkästään maaliskuun 2012 jälkeen kertyneistä uusista eläkeoikeuksista (jäljempänä ’voimassa oleva RMPP’). |
| --- | --- |

(46)

Yleisesti arvioidaan, että uuteen eläkejärjestelmään siirtyvät 32 200 miljoonan Englannin punnan vastuut ja niihin liittyvät 27 700 miljoonan Englannin punnan varat (luvut perustuvat 31 päivänä maaliskuuta 2011 toteutettuun vakuutusmatemaattiseen arviointiin) ja niiden mukana 4 500 miljoonan Englannin punnan vaje. Huhtikuun 1 päivänä 2012 toteutettavan eläkevajeen poistamisen jälkeen RMG maksaa ainoastaan tavanomaiset eläkemaksut kaikista niistä RMPP:n jäsenistä, jotka ovat edelleen RMG:n palveluksessa, ja on siten vastuussa pelkästään maaliskuun 2012 jälkeen kertyneistä uusista eläkeoikeuksista (jäljempänä ’voimassa oleva RMPP’).

| (47) | Voimassa oleva RMPP käsittää välittömästi vajeen poistamisen jälkeen noin 2 100 miljoonan Englannin punnan (10) vastuut ja vastaavan määrän varoja, jotka jäävät RMG:hen. RMG vastaa jatkossakin kaikista palvelukustannuksista, myös niistä vastuista, jotka sille aiheutuvat RMPP:n puitteissa siitä, että aiemmin kertyneisiin eläke-etuuksiin on edelleen sovellettava viimeistä palkkaa laskentaperusteena sekä eräitä korotuksia (esim. varhaiseläkkeiden osalta). Tämä tarkoittaa sitä, että eläkevajeen poistamisen jälkeen RMG kantaa edelleen riskin siitä, että etuuden hakemista lykkääviin jäseniin liittyvät vastuut saattavat kasvaa mahdollisten hintainflaation ylittävien palkankorotusten seurauksena, sillä eläke-etuuksien on perustuttava kulloiseenkin viimeiseen palkkatasoon. RMG on myös edelleen vastuussa nykyisestä Royal Mailin ylempien toimihenkilöiden eläkejärjestelmästä (RMSEPP), jonka vastuut ovat 300 miljoonaa Englannin puntaa ja vaje noin 30 miljoonaa Englannin puntaa (arvostus 31 päivänä maaliskuuta 2011). |
| --- | --- |

(47)

Voimassa oleva RMPP käsittää välittömästi vajeen poistamisen jälkeen noin 2 100 miljoonan Englannin punnan (10) vastuut ja vastaavan määrän varoja, jotka jäävät RMG:hen. RMG vastaa jatkossakin kaikista palvelukustannuksista, myös niistä vastuista, jotka sille aiheutuvat RMPP:n puitteissa siitä, että aiemmin kertyneisiin eläke-etuuksiin on edelleen sovellettava viimeistä palkkaa laskentaperusteena sekä eräitä korotuksia (esim. varhaiseläkkeiden osalta). Tämä tarkoittaa sitä, että eläkevajeen poistamisen jälkeen RMG kantaa edelleen riskin siitä, että etuuden hakemista lykkääviin jäseniin liittyvät vastuut saattavat kasvaa mahdollisten hintainflaation ylittävien palkankorotusten seurauksena, sillä eläke-etuuksien on perustuttava kulloiseenkin viimeiseen palkkatasoon. RMG on myös edelleen vastuussa nykyisestä Royal Mailin ylempien toimihenkilöiden eläkejärjestelmästä (RMSEPP), jonka vastuut ovat 300 miljoonaa Englannin puntaa ja vaje noin 30 miljoonaa Englannin puntaa (arvostus 31 päivänä maaliskuuta 2011).

2.3.2   Rakenneuudistustuki

| (48) | Ratkaistakseen taloudelliset ongelmansa RMG laati kesäkuussa 2011 rakenneuudistussuunnitelman, joka kattaa vuodet 2008–2016. |
| --- | --- |

(48)

Ratkaistakseen taloudelliset ongelmansa RMG laati kesäkuussa 2011 rakenneuudistussuunnitelman, joka kattaa vuodet 2008–2016.

| (49) | RMG:n suunnitelmat keskittyvät pääasiassa kustannusten vähentämiseen ja tulojen monipuolistamiseen ja perustuvat RMG:n vuodesta 2002 lähtien toteuttamiin merkittäviin rakenneuudistustoimiin (mm. RMPP:hen tehdyt huomattavat muutokset), joilla on pyritty nykyaikaistamaan sen liiketoimintaa ja supistamaan kustannuksia. RMG:n kesäkuussa 2011 laatima suunnitelma yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi käsittää viisi keskeistä osa-aluetta:






  i) | toiminnan nykyaikaistaminen, joka käsittää muutoksia kaikilla RMG:n toimialoilla ja jolla tähdätään merkittäviin kustannussäästöihin; |
| --- | --- | --- |

(49)

RMG:n suunnitelmat keskittyvät pääasiassa kustannusten vähentämiseen ja tulojen monipuolistamiseen ja perustuvat RMG:n vuodesta 2002 lähtien toteuttamiin merkittäviin rakenneuudistustoimiin (mm. RMPP:hen tehdyt huomattavat muutokset), joilla on pyritty nykyaikaistamaan sen liiketoimintaa ja supistamaan kustannuksia. RMG:n kesäkuussa 2011 laatima suunnitelma yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi käsittää viisi keskeistä osa-aluetta:

i)

toiminnan nykyaikaistaminen, joka käsittää muutoksia kaikilla RMG:n toimialoilla ja jolla tähdätään merkittäviin kustannussäästöihin;

| ii) | yrityksen uudelleenorganisointi ja tukitoimintojen rakenneuudistus; |
| --- | --- |

ii)

yrityksen uudelleenorganisointi ja tukitoimintojen rakenneuudistus;

| iii) | liiketoiminnan muuttaminen; |
| --- | --- |

iii)

liiketoiminnan muuttaminen;

| iv) | investoinnit uuteen tietotekniikkajärjestelmään; |
| --- | --- |

iv)

investoinnit uuteen tietotekniikkajärjestelmään;

| v) | aloitteet käteisvarojen luomiseksi. |
| --- | --- |

v)

aloitteet käteisvarojen luomiseksi.

| (50) | Rakenneuudistussuunnitelmalla pyritään palauttamaan RMG:n elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan RMG:stä voidaan tehdä elinkelpoinen yritys, joka kykenee houkuttelemaan yksityisiä investointeja toimintansa turvaamiseksi pitkällä aikavälillä, supistamalla rakenteellisesti suuria kiinteitä kustannuksia, parantamalla yleistä sääntely-ympäristöä ja monipuolistamalla tulonlähteitä, jotta voidaan korvata kirjelähetyksistä saatavien tulojen väheneminen. |
| --- | --- |

(50)

Rakenneuudistussuunnitelmalla pyritään palauttamaan RMG:n elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan RMG:stä voidaan tehdä elinkelpoinen yritys, joka kykenee houkuttelemaan yksityisiä investointeja toimintansa turvaamiseksi pitkällä aikavälillä, supistamalla rakenteellisesti suuria kiinteitä kustannuksia, parantamalla yleistä sääntely-ympäristöä ja monipuolistamalla tulonlähteitä, jotta voidaan korvata kirjelähetyksistä saatavien tulojen väheneminen.

| (51) | Yhdistynyt kuningaskunta esittää, että RMG:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen on keskeinen tavoite, jotta voidaan varmistaa yleispalveluvelvoitteen yleinen saatavuus ja tehokas toteutuminen. Lisäksi se toteaa, että pelkästään eläkevajeen poistaminen ei riitä turvaamaan RMG:n pitkän aikavälin elinkelpoisuutta: RMG ei kykene selviämään taloudellisista vaikeuksistaan edes vajeen poistamisen jälkeen ainoastaan omien resurssiensa tai markkinalähteistä saatavien varojen turvin. |
| --- | --- |

(51)

Yhdistynyt kuningaskunta esittää, että RMG:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen on keskeinen tavoite, jotta voidaan varmistaa yleispalveluvelvoitteen yleinen saatavuus ja tehokas toteutuminen. Lisäksi se toteaa, että pelkästään eläkevajeen poistaminen ei riitä turvaamaan RMG:n pitkän aikavälin elinkelpoisuutta: RMG ei kykene selviämään taloudellisista vaikeuksistaan edes vajeen poistamisen jälkeen ainoastaan omien resurssiensa tai markkinalähteistä saatavien varojen turvin.

| (52) | Sen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut eläkevajeen poistamisen lisäksi myös eräistä muista toimenpiteistä, joilla vahvistetaan RMG:n tasetta:






  i) | mitätöidään osa RMG:n velasta Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jäljempänä ’velan vähentämistoimet’; velan arvioidaan olevan enintään 1 700 miljoonaa Englannin puntaa (sekä kertyneet korot), ja |
| --- | --- | --- |

(52)

Sen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut eläkevajeen poistamisen lisäksi myös eräistä muista toimenpiteistä, joilla vahvistetaan RMG:n tasetta:

i)

mitätöidään osa RMG:n velasta Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jäljempänä ’velan vähentämistoimet’; velan arvioidaan olevan enintään 1 700 miljoonaa Englannin puntaa (sekä kertyneet korot), ja

| ii) | RMH asettaa osan postivarannossa (11) olevista määristä RMG:n käyttöön hyödyntämällä uusiutuvaa luottojärjestelyä, josta voidaan nostaa enintään 200 miljoonaa Englannin puntaa. |
| --- | --- |

ii)

RMH asettaa osan postivarannossa (11) olevista määristä RMG:n käyttöön hyödyntämällä uusiutuvaa luottojärjestelyä, josta voidaan nostaa enintään 200 miljoonaa Englannin puntaa.

2.4   Syyt perusteellisen tutkinnan aloittamiseen

| (53) | Yhdistynyt kuningaskunta väitti ilmoituksessaan, että eläkevajeen poistaminen soveltuisi sisämarkkinoille korvauksena markkinoiden vapautumista edeltävästä toiminnasta periytyvistä kuluista komission käytännön mukaisesti. Lisäksi se esitti, että ehdotetut toimenpiteet vastaavat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuja suuntaviivoja, jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivat’ (12). Yhdistynyt kuningaskunta ei menettelyn aikana vedonnut SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan perustellakseen ilmoittamiaan toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(53)

Yhdistynyt kuningaskunta väitti ilmoituksessaan, että eläkevajeen poistaminen soveltuisi sisämarkkinoille korvauksena markkinoiden vapautumista edeltävästä toiminnasta periytyvistä kuluista komission käytännön mukaisesti. Lisäksi se esitti, että ehdotetut toimenpiteet vastaavat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuja suuntaviivoja, jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivat’ (12). Yhdistynyt kuningaskunta ei menettelyn aikana vedonnut SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan perustellakseen ilmoittamiaan toimenpiteitä.

| (54) | Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio epäili, voidaanko eläkevajeen poistamisen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille korvauksena poikkeuksellisesta rasituksesta, joka RMG:hen kohdistuu johtuen sen aiemmasta julkisen sektorin monopoliasemasta. Vuonna 2007 komissio hyväksyi Ranskassa toteutetun uudistuksen, joka koski La Posten palveluksessa olevien valtion virkamiesten senhetkisten ja tulevien eläkkeiden rahoitusta (13). Vuoden 2007 päätöksessä varmistettiin, että La Posten todelliset sosiaaliturvakustannukset vastaisivat kilpailijoiden maksuja. Sen sijaan vaikuttaa siltä, että koko eläkevajeen poistaminen RMG:ltä johtaisi siihen, että yritys olisi paremmassa asemassa kuin keskimääräinen brittiläinen yritys. Sen vuoksi komissio pohti, vastaavatko kustannukset, joista RMG on vapautettu, täysin Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tarkoitettuja aikaisemmasta toiminnasta periytyviä kuluja ja olisivatko kilpailuolosuhteet käytännössä tasapuoliset eläkevajeen poistamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(54)

Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio epäili, voidaanko eläkevajeen poistamisen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille korvauksena poikkeuksellisesta rasituksesta, joka RMG:hen kohdistuu johtuen sen aiemmasta julkisen sektorin monopoliasemasta. Vuonna 2007 komissio hyväksyi Ranskassa toteutetun uudistuksen, joka koski La Posten palveluksessa olevien valtion virkamiesten senhetkisten ja tulevien eläkkeiden rahoitusta (13). Vuoden 2007 päätöksessä varmistettiin, että La Posten todelliset sosiaaliturvakustannukset vastaisivat kilpailijoiden maksuja. Sen sijaan vaikuttaa siltä, että koko eläkevajeen poistaminen RMG:ltä johtaisi siihen, että yritys olisi paremmassa asemassa kuin keskimääräinen brittiläinen yritys. Sen vuoksi komissio pohti, vastaavatko kustannukset, joista RMG on vapautettu, täysin Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tarkoitettuja aikaisemmasta toiminnasta periytyviä kuluja ja olisivatko kilpailuolosuhteet käytännössä tasapuoliset eläkevajeen poistamisen jälkeen.

| (55) | Lisäksi komissio esitti epäilyjä rakenneuudistussuunnitelman yhteensopivuudesta pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen kanssa. Erityisesti epäilyt koskivat elinkelpoisuuden palauttamisen todennäköisyyttä, RMG:n maksamien eläkemaksujen määrää sekä vastasuoritteiden tasoa. |
| --- | --- |

(55)

Lisäksi komissio esitti epäilyjä rakenneuudistussuunnitelman yhteensopivuudesta pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen kanssa. Erityisesti epäilyt koskivat elinkelpoisuuden palauttamisen todennäköisyyttä, RMG:n maksamien eläkemaksujen määrää sekä vastasuoritteiden tasoa.

| (56) | Komission mukaan Yhdistynyt kuningaskunta ei osoittanut vakuuttavasti, että alun perin esitetty rakenneuudistussuunnitelma vastaisi pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoja. Erityisesti komissio epäili sitä, oikeuttaisivatko RMG:n rooli ainoana yleispalvelun tarjoajana ja RMG:n julkisen sektorin monopoliasemasta johtuvat vastuut pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa asetettujen edellytysten lieventämiseen. Tämä koskee etenkin edellytyksiä, joilla pyritään varmistamaan, että kilpailu vääristyy mahdollisimman vähän ja että rakenneuudistuksen kustannuksista vähintään 50 prosenttia maksetaan yrityksen omista varoista. |
| --- | --- |

(56)

Komission mukaan Yhdistynyt kuningaskunta ei osoittanut vakuuttavasti, että alun perin esitetty rakenneuudistussuunnitelma vastaisi pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoja. Erityisesti komissio epäili sitä, oikeuttaisivatko RMG:n rooli ainoana yleispalvelun tarjoajana ja RMG:n julkisen sektorin monopoliasemasta johtuvat vastuut pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa asetettujen edellytysten lieventämiseen. Tämä koskee etenkin edellytyksiä, joilla pyritään varmistamaan, että kilpailu vääristyy mahdollisimman vähän ja että rakenneuudistuksen kustannuksista vähintään 50 prosenttia maksetaan yrityksen omista varoista.

| (57) | Komissio katsoi myös, että alkuperäinen, vuosille 2008–2016 ajoittuva rakenneuudistussuunnitelma on erittäin pitkäkestoinen ja että esimerkiksi postilähetysten kokonaismäärässä tapahtuvat muutokset vaikuttaisivat alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman perustana oleviin ennusteisiin. Sen vuoksi komissio epäili, voidaanko RMG:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus palauttaa toteuttamalla ilmoitettu suunnitelma ja ovatko elinkelpoisuutta koskevat ennusteet luotettavia. |
| --- | --- |

(57)

Komissio katsoi myös, että alkuperäinen, vuosille 2008–2016 ajoittuva rakenneuudistussuunnitelma on erittäin pitkäkestoinen ja että esimerkiksi postilähetysten kokonaismäärässä tapahtuvat muutokset vaikuttaisivat alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman perustana oleviin ennusteisiin. Sen vuoksi komissio epäili, voidaanko RMG:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus palauttaa toteuttamalla ilmoitettu suunnitelma ja ovatko elinkelpoisuutta koskevat ennusteet luotettavia.

2.5   Muutokset ilmoitettuihin toimenpiteisiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen

| (58) | Muodollisen tutkintamenettelyn aikana komission kanssa käymissään keskusteluissa Yhdistynyt kuningaskunta supisti velan vähennystoimenpiteiden arvoa alun perin ilmoittamastaan 1 700 miljoonasta Englannin punnasta 1 089 miljoonaan Englannin puntaan. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta päätti luopua ilmoittamastaan 200 miljoonan Englannin punnan uusiutuvasta luottojärjestelystä. Komissio katsoo sen vuoksi, että kyseiset toimenpiteet eivät enää kuulu valtiontuki-ilmoituksen piiriin, vaan ilmoitus käsittää enää 1 089 miljoonan Englannin punnan velanvähennyksen. |
| --- | --- |

(58)

Muodollisen tutkintamenettelyn aikana komission kanssa käymissään keskusteluissa Yhdistynyt kuningaskunta supisti velan vähennystoimenpiteiden arvoa alun perin ilmoittamastaan 1 700 miljoonasta Englannin punnasta 1 089 miljoonaan Englannin puntaan. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta päätti luopua ilmoittamastaan 200 miljoonan Englannin punnan uusiutuvasta luottojärjestelystä. Komissio katsoo sen vuoksi, että kyseiset toimenpiteet eivät enää kuulu valtiontuki-ilmoituksen piiriin, vaan ilmoitus käsittää enää 1 089 miljoonan Englannin punnan velanvähennyksen.

| (59) | Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta esitti tutkintamenettelyn aikana päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman, joka kattaa aiempaa lyhyemmän ajanjakson: vuodet 2010–2015. Kyseisellä ajanjaksolla RMG toteuttaa operatiivisia ja toimialaan liittyviä toimenpiteitä uudistaakseen liiketoimintansa. Suunnitelma RMG:n elinkelpoisuuden palauttamiseksi käsittää seuraavat keskeiset toimet: työvoimaa koskeva rakenneuudistus, rakenteellinen rakenneuudistus yrityksen kapasiteetin vähentämiseksi sekä tietoteknisten järjestelmien rakenneuudistus. |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta esitti tutkintamenettelyn aikana päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman, joka kattaa aiempaa lyhyemmän ajanjakson: vuodet 2010–2015. Kyseisellä ajanjaksolla RMG toteuttaa operatiivisia ja toimialaan liittyviä toimenpiteitä uudistaakseen liiketoimintansa. Suunnitelma RMG:n elinkelpoisuuden palauttamiseksi käsittää seuraavat keskeiset toimet: työvoimaa koskeva rakenneuudistus, rakenteellinen rakenneuudistus yrityksen kapasiteetin vähentämiseksi sekä tietoteknisten järjestelmien rakenneuudistus.

| (60) | Työvoimaa koskeva rakenneuudistus on keskeinen osa RMG:n muutoksia, joilla varmistetaan, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa voidaan tarjota taloudellisesti kestävää yleispalvelua pitkällä aikavälillä. RMG on jo edistynyt tällä alalla ja aikoo edelleen vähentää työvoimaansa merkittävästi hyödyntämällä vapaaehtoista irtisanoutumista ja luonnollista poistumaa koko rakenneuudistussuunnitelman ajan. Nämä toimet vastaavat noin kolmasosaa kaikista rakenneuudistuksen keskeisistä kustannuksista, ja lisäksi ne vähentävät merkittävästi yhtä osaa RMG:n ydinkustannuksista. |
| --- | --- |

(60)

Työvoimaa koskeva rakenneuudistus on keskeinen osa RMG:n muutoksia, joilla varmistetaan, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa voidaan tarjota taloudellisesti kestävää yleispalvelua pitkällä aikavälillä. RMG on jo edistynyt tällä alalla ja aikoo edelleen vähentää työvoimaansa merkittävästi hyödyntämällä vapaaehtoista irtisanoutumista ja luonnollista poistumaa koko rakenneuudistussuunnitelman ajan. Nämä toimet vastaavat noin kolmasosaa kaikista rakenneuudistuksen keskeisistä kustannuksista, ja lisäksi ne vähentävät merkittävästi yhtä osaa RMG:n ydinkustannuksista.

| (61) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan RMG:n henkilöstöä vähennetään rakenneuudistuskaudella UK Letters & Parcels and International -toimialalta noin 160 000 työntekijästä (maaliskuussa 2011 päättyvän toimintavuoden alussa) noin [...] työntekijään maaliskuussa 2015. Näin ollen kyseisen toimialan työntekijöistä vähennetään maaliskuun 2011 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana yhteensä noin [...], mikä vastaa noin [...] vuodessa. Työvoimaan liittyvät rakenneuudistustoimet käsittävät myös lähes [...] johtajan toimen lakkauttamisen (johtajista yli 1 000 oli lähtenyt maaliskuuhun 2011 mennessä). Työvoimakustannusten säästöksi arvioidaan [...] miljoonaa Englannin puntaa reaalihintoina maaliskuun 2010 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(61)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan RMG:n henkilöstöä vähennetään rakenneuudistuskaudella UK Letters & Parcels and International -toimialalta noin 160 000 työntekijästä (maaliskuussa 2011 päättyvän toimintavuoden alussa) noin [...] työntekijään maaliskuussa 2015. Näin ollen kyseisen toimialan työntekijöistä vähennetään maaliskuun 2011 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana yhteensä noin [...], mikä vastaa noin [...] vuodessa. Työvoimaan liittyvät rakenneuudistustoimet käsittävät myös lähes [...] johtajan toimen lakkauttamisen (johtajista yli 1 000 oli lähtenyt maaliskuuhun 2011 mennessä). Työvoimakustannusten säästöksi arvioidaan [...] miljoonaa Englannin puntaa reaalihintoina maaliskuun 2010 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana.

| (62) | Ehdotetut työvoimaan kohdistuvat muutokset koskettavat käytännössä kaikkia RMG:n toimialoja. Esimerkiksi:






  i) | uudistetaan postinkanto ja postin keruu, jotka ovat työvoimavaltaisia toimintoja ja joiden kiinteät kustannukset ovat suuret; rakenneuudistuksessa keskitytään säästöihin, joita saadaan esimerkiksi ottamalla käyttöön ns. World Class Mail -aloite (ks. 68 kappale). Tällä kokonaisvaltaisella järjestelmällä parannetaan turvallisuutta, asiakaspalvelua, laatua ja tuottavuutta kaikissa jakelutoimipaikoissa, mikä säästää kustannuksia; |
| --- | --- | --- |

(62)

Ehdotetut työvoimaan kohdistuvat muutokset koskettavat käytännössä kaikkia RMG:n toimialoja. Esimerkiksi:

i)

uudistetaan postinkanto ja postin keruu, jotka ovat työvoimavaltaisia toimintoja ja joiden kiinteät kustannukset ovat suuret; rakenneuudistuksessa keskitytään säästöihin, joita saadaan esimerkiksi ottamalla käyttöön ns. World Class Mail -aloite (ks. 68 kappale). Tällä kokonaisvaltaisella järjestelmällä parannetaan turvallisuutta, asiakaspalvelua, laatua ja tuottavuutta kaikissa jakelutoimipaikoissa, mikä säästää kustannuksia;

| ii) | postin käsittelyssä ollaan siirtymässä työvoimavaltaisesta manuaalisesta menetelmästä automaattiseen käsittelyyn, mikä vaikuttaa vastaavasti työvoiman määrään; |
| --- | --- |

ii)

postin käsittelyssä ollaan siirtymässä työvoimavaltaisesta manuaalisesta menetelmästä automaattiseen käsittelyyn, mikä vaikuttaa vastaavasti työvoiman määrään;

| iii) | irtisanotaan lähes [...] johtajaa keskustoiminnoista. |
| --- | --- |

iii)

irtisanotaan lähes [...] johtajaa keskustoiminnoista.

| (63) | Kesäkuussa 2011 laaditun rakenneuudistussuunnitelman keskeiset työvoiman rakenneuudistuksesta aiheutuvat kustannukset ovat i) irtisanomiskorvaukset, ii) matkoista ja työntekijöiden siirroista aiheutuvat kulut sekä iii) eräät poikkeukselliset kertamaksut. Irtisanomiskorvausten määräksi arvioidaan noin [...] miljoonaa Englannin puntaa maaliskuun 2010 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana. Matkoista ja työntekijöiden siirroista aiheutuvat kulut (maksetaan RMG:n palveluksessa jatkaville työntekijöille, joiden on siirryttävä johonkin toiseen toimipisteeseen osana yrityksen infrastruktuurin rakenneuudistusta, mukaan lukien useiden postikeskusten sulkeminen) ovat yhteensä noin [...] miljoonaa Englannin puntaa vuoteen 2014–2015 mennessä. Poikkeukselliset kertamaksut, joiden avulla varmistetaan uudistusten vauhti ja laajuus, ovat yhteensä [...] miljoonaa Englannin puntaa. Ne ovat keskeinen osa viestintäalan työntekijöiden liiton kanssa vuonna 2010 laadittua nykyaikaistamissopimusta. Maksut eivät olisi olleet tarpeen, jos nykyaikaistaminen olisi toteutettu hitaammalla ja perinteisemmällä tavalla. |
| --- | --- |

(63)

Kesäkuussa 2011 laaditun rakenneuudistussuunnitelman keskeiset työvoiman rakenneuudistuksesta aiheutuvat kustannukset ovat i) irtisanomiskorvaukset, ii) matkoista ja työntekijöiden siirroista aiheutuvat kulut sekä iii) eräät poikkeukselliset kertamaksut. Irtisanomiskorvausten määräksi arvioidaan noin [...] miljoonaa Englannin puntaa maaliskuun 2010 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana. Matkoista ja työntekijöiden siirroista aiheutuvat kulut (maksetaan RMG:n palveluksessa jatkaville työntekijöille, joiden on siirryttävä johonkin toiseen toimipisteeseen osana yrityksen infrastruktuurin rakenneuudistusta, mukaan lukien useiden postikeskusten sulkeminen) ovat yhteensä noin [...] miljoonaa Englannin puntaa vuoteen 2014–2015 mennessä. Poikkeukselliset kertamaksut, joiden avulla varmistetaan uudistusten vauhti ja laajuus, ovat yhteensä [...] miljoonaa Englannin puntaa. Ne ovat keskeinen osa viestintäalan työntekijöiden liiton kanssa vuonna 2010 laadittua nykyaikaistamissopimusta. Maksut eivät olisi olleet tarpeen, jos nykyaikaistaminen olisi toteutettu hitaammalla ja perinteisemmällä tavalla.

| (64) | Työvoimaa koskevan rakenneuudistuksen keskeiset osa-alueet vastaavat yhdessä noin puolta kaikista rakenneuudistuksen kustannuksista maaliskuun 2010 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(64)

Työvoimaa koskevan rakenneuudistuksen keskeiset osa-alueet vastaavat yhdessä noin puolta kaikista rakenneuudistuksen kustannuksista maaliskuun 2010 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana.

| (65) | Ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma käsittää RMG:n työvoimaa koskevien toimenpiteiden lisäksi rakenteellisen rakenneuudistuksen, jolla pyritään vähentämään liiketoimintakapasiteettia mainitulla ajanjaksolla. Rakenteelliseen rakenneuudistukseen käytettävä määrä on yhteensä noin kolmasosa kaikista rakenneuudistuksen kustannuksista maaliskuun 2010 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana. Erityisesti tämä rakenneuudistuksen osa-alue merkitsee huomattavaa postikeskusten verkon supistamista, joka vaikuttaa puolestaan työvoimaan. |
| --- | --- |

(65)

Ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma käsittää RMG:n työvoimaa koskevien toimenpiteiden lisäksi rakenteellisen rakenneuudistuksen, jolla pyritään vähentämään liiketoimintakapasiteettia mainitulla ajanjaksolla. Rakenteelliseen rakenneuudistukseen käytettävä määrä on yhteensä noin kolmasosa kaikista rakenneuudistuksen kustannuksista maaliskuun 2010 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana. Erityisesti tämä rakenneuudistuksen osa-alue merkitsee huomattavaa postikeskusten verkon supistamista, joka vaikuttaa puolestaan työvoimaan.

| (66) | Rakenteellinen rakenneuudistus käsittää myös toimintojen automatisoinnin ja ennen kaikkea uusia jakelumenetelmiä, joiden avulla voidaan mahdollistaa pidemmät ja joustavammat jakeluvälit. Tälläkin on merkittäviä vaikutuksia työvoimaan, ja se on olennainen osa rakenneuudistusta. |
| --- | --- |

(66)

Rakenteellinen rakenneuudistus käsittää myös toimintojen automatisoinnin ja ennen kaikkea uusia jakelumenetelmiä, joiden avulla voidaan mahdollistaa pidemmät ja joustavammat jakeluvälit. Tälläkin on merkittäviä vaikutuksia työvoimaan, ja se on olennainen osa rakenneuudistusta.

| (67) | Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy kertaluonteinen kiinteän omaisuuden järkeistämisohjelma, jolla vähennetään postikeskusten määrää 64:stä (varainhoitovuoden 2010–2011 alussa) [...] maaliskuuhun 2015 mennessä. Tämä pienentää huomattavasti RMG:n vaikutusvaltaa ja tehostaa sen toimintoja. Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään [...] postikeskuksen sulkemista vuosien 2010–2011 ja 2014–2015 välillä. Vähennys on [...] koko postikeskusten verkosta. Maaliskuun 2010 ja maaliskuun 2011 välisenä aikana suljettiin 5 postikeskusta. |
| --- | --- |

(67)

Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy kertaluonteinen kiinteän omaisuuden järkeistämisohjelma, jolla vähennetään postikeskusten määrää 64:stä (varainhoitovuoden 2010–2011 alussa) [...] maaliskuuhun 2015 mennessä. Tämä pienentää huomattavasti RMG:n vaikutusvaltaa ja tehostaa sen toimintoja. Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään [...] postikeskuksen sulkemista vuosien 2010–2011 ja 2014–2015 välillä. Vähennys on [...] koko postikeskusten verkosta. Maaliskuun 2010 ja maaliskuun 2011 välisenä aikana suljettiin 5 postikeskusta.

| (68) | Samassa yhteydessä RMG ottaa käyttöön World Class Mail -ohjelman kaikissa edelleen auki olevissa postikeskuksissa. Kyseessä on kokonaisvaltainen järjestelmä, jonka avulla pyritään parantamaan turvallisuutta, asiakaspalvelua, laatua ja tuottavuutta ja vähentämään häiriöitä. Tavoitteeseen päästään kannustamalla kaikkia työntekijöitä puuttumaan järjestelmien epäluotettavuudesta johtuvaan ajan ja resurssien tuhlaukseen sekä huolehtimalla käsittelyjärjestelmien toimivuudesta. Kaikki postikeskukset ovat mukana ohjelmassa viimeistään varainhoitovuoden 2011–2012 lopulla, ja lisäksi ohjelma laajennetaan koskemaan jakelutoimipaikkoja. |
| --- | --- |

(68)

Samassa yhteydessä RMG ottaa käyttöön World Class Mail -ohjelman kaikissa edelleen auki olevissa postikeskuksissa. Kyseessä on kokonaisvaltainen järjestelmä, jonka avulla pyritään parantamaan turvallisuutta, asiakaspalvelua, laatua ja tuottavuutta ja vähentämään häiriöitä. Tavoitteeseen päästään kannustamalla kaikkia työntekijöitä puuttumaan järjestelmien epäluotettavuudesta johtuvaan ajan ja resurssien tuhlaukseen sekä huolehtimalla käsittelyjärjestelmien toimivuudesta. Kaikki postikeskukset ovat mukana ohjelmassa viimeistään varainhoitovuoden 2011–2012 lopulla, ja lisäksi ohjelma laajennetaan koskemaan jakelutoimipaikkoja.

| (69) | Ottamalla käyttöön älykkäitä lajittelukoneita tehostetaan automaattista postin lajittelua ja vähennetään käsin tapahtuvasta lajittelusta aiheutuvia kustannuksia. Nämä koneet ovat huomattavasti nopeampia kuin nykyiset menetelmät ja laitteet, joita RMG on käyttänyt jo lähes 20 vuotta. |
| --- | --- |

(69)

Ottamalla käyttöön älykkäitä lajittelukoneita tehostetaan automaattista postin lajittelua ja vähennetään käsin tapahtuvasta lajittelusta aiheutuvia kustannuksia. Nämä koneet ovat huomattavasti nopeampia kuin nykyiset menetelmät ja laitteet, joita RMG on käyttänyt jo lähes 20 vuotta.

| (70) | Sen lisäksi otetaan käyttöön uusi lajittelumenetelmä (walk sequencing), jonka avulla automatisoidaan kirjeiden lajittelu jakelujärjestykseen. Tämä on olennainen osa rakenneuudistusta ja edellyttää kompaktien lajittelukoneiden hankintaa ja käyttöönottoa. Se muuttaa erityisesti jakelua hoitavien työntekijöiden työtapoja. Kirjeiden automaattinen lajittelu vähentää käsin lajittelua jakelutoimipaikoissa (ja siihen liittyviä kustannuksia) ja mahdollistaa siten jakelusta vastaavien työntekijöiden työaikojen tehokkaamman suunnittelun. Kyseinen uusi lajittelumenetelmä on RMG:n postinkäsittelyyn tehtävä rakenteellinen muutos, joka parantaa yrityksen tuottavuutta. RMG sovelsi tätä menetelmää 0 prosenttiin kirjelähetyksistä vuonna 2008, 1 prosenttiin vuonna 2009 ja 50 prosenttiin elokuussa 2011. |
| --- | --- |

(70)

Sen lisäksi otetaan käyttöön uusi lajittelumenetelmä (walk sequencing), jonka avulla automatisoidaan kirjeiden lajittelu jakelujärjestykseen. Tämä on olennainen osa rakenneuudistusta ja edellyttää kompaktien lajittelukoneiden hankintaa ja käyttöönottoa. Se muuttaa erityisesti jakelua hoitavien työntekijöiden työtapoja. Kirjeiden automaattinen lajittelu vähentää käsin lajittelua jakelutoimipaikoissa (ja siihen liittyviä kustannuksia) ja mahdollistaa siten jakelusta vastaavien työntekijöiden työaikojen tehokkaamman suunnittelun. Kyseinen uusi lajittelumenetelmä on RMG:n postinkäsittelyyn tehtävä rakenteellinen muutos, joka parantaa yrityksen tuottavuutta. RMG sovelsi tätä menetelmää 0 prosenttiin kirjelähetyksistä vuonna 2008, 1 prosenttiin vuonna 2009 ja 50 prosenttiin elokuussa 2011.

| (71) | RMG:n rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään myös pienten pakettien lajittelun automatisointia. Toistaiseksi nämä paketit lajitellaan käsin. Yritys päättää parhaasta menettelytavasta, jota on tarkoitus soveltaa rakenneuudistuskauden aikana. |
| --- | --- |

(71)

RMG:n rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään myös pienten pakettien lajittelun automatisointia. Toistaiseksi nämä paketit lajitellaan käsin. Yritys päättää parhaasta menettelytavasta, jota on tarkoitus soveltaa rakenneuudistuskauden aikana.

| (72) | Uusien jakelumenetelmien ansiosta RMG voi vaihtaa perinteiset jakelutavat (jalkaisin tai polkupyörällä tapahtuva jakelu) pääasiassa turvallisia (joko manuaalisesti työnnettäviä tai moottoroituja) postikärryjä käyttäen tai pakettiautolla tehtävään jakeluun. Nämä uudet menetelmät merkitsevät RMG:lle suurta muutosta, joka mahdollistaa pidemmät ja joustavammat jakeluvälit kustannuksista huolimatta. Sen ansiosta RMG voi vähentää jakelureittejä ja pienentää postinkannon kustannuksia. |
| --- | --- |

(72)

Uusien jakelumenetelmien ansiosta RMG voi vaihtaa perinteiset jakelutavat (jalkaisin tai polkupyörällä tapahtuva jakelu) pääasiassa turvallisia (joko manuaalisesti työnnettäviä tai moottoroituja) postikärryjä käyttäen tai pakettiautolla tehtävään jakeluun. Nämä uudet menetelmät merkitsevät RMG:lle suurta muutosta, joka mahdollistaa pidemmät ja joustavammat jakeluvälit kustannuksista huolimatta. Sen ansiosta RMG voi vähentää jakelureittejä ja pienentää postinkannon kustannuksia.

| (73) | Rakenneuudistussuunnitelma käsittää liiketoiminnan kannalta kriittisiä pääomasijoituksia tietotekniikkaan koko suunnitelman soveltamisajanjaksolla. Täydentääkseen työvoimaa koskevia muutoksia RMG on ottamassa käyttöön kämmenlaitteet, joilla korvataan paperilla tapahtuvat prosessit ja parannetaan siten tehokkuutta. Eräs laitteiden perustoiminnoista on tallentaa asiakkaiden allekirjoitukset, joilla vahvistetaan lähetyksen vastaanottaminen. Laitteiden avulla RMG on selvillä lähetysten sijainnista reaaliajassa. Sen ansiosta ei enää tarvitse käsitellä allekirjoituksia ja kuitteja paperilla sen jälkeen, kun postinjakaja on päättänyt kierroksensa. |
| --- | --- |

(73)

Rakenneuudistussuunnitelma käsittää liiketoiminnan kannalta kriittisiä pääomasijoituksia tietotekniikkaan koko suunnitelman soveltamisajanjaksolla. Täydentääkseen työvoimaa koskevia muutoksia RMG on ottamassa käyttöön kämmenlaitteet, joilla korvataan paperilla tapahtuvat prosessit ja parannetaan siten tehokkuutta. Eräs laitteiden perustoiminnoista on tallentaa asiakkaiden allekirjoitukset, joilla vahvistetaan lähetyksen vastaanottaminen. Laitteiden avulla RMG on selvillä lähetysten sijainnista reaaliajassa. Sen ansiosta ei enää tarvitse käsitellä allekirjoituksia ja kuitteja paperilla sen jälkeen, kun postinjakaja on päättänyt kierroksensa.

| (74) | Lisäksi RMG tekee muitakin investointeja tietotekniikkaan ja operaatioihin, esimerkiksi huomattavia investointeja seuraaviin kriittisiin aloihin:






  i) | raportointivalmiuksien parantaminen; |
| --- | --- | --- |

(74)

Lisäksi RMG tekee muitakin investointeja tietotekniikkaan ja operaatioihin, esimerkiksi huomattavia investointeja seuraaviin kriittisiin aloihin:

i)

raportointivalmiuksien parantaminen;

| ii) | henkilöresursseihin liittyvien menettelyjen nykyaikaistaminen; |
| --- | --- |

ii)

henkilöresursseihin liittyvien menettelyjen nykyaikaistaminen;

| iii) | osoitetietojen automaattinen lukeminen ja tietojen hyödyntäminen suorituksen raportoinnissa: |
| --- | --- |

iii)

osoitetietojen automaattinen lukeminen ja tietojen hyödyntäminen suorituksen raportoinnissa:

| iv) | [...]; sekä |
| --- | --- |

iv)

[...]; sekä

| v) | [...]. |
| --- | --- |

v)

[...].

| (75) | Investoinnit järjestelmien ja tietotekniikan rakenneuudistukseen ovat yhteensä noin viidesosa kaikista rakenneuudistuksen kustannuksista maaliskuun 2010 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(75)

Investoinnit järjestelmien ja tietotekniikan rakenneuudistukseen ovat yhteensä noin viidesosa kaikista rakenneuudistuksen kustannuksista maaliskuun 2010 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana.

| (76) | Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan eläkkeitä koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanon ja rakenneuudistustoimien toteuttamisen jälkeen RMG:n ennakoidaan kykenevän:






  i) | kattamaan omat kustannuksensa, mukaan lukien poistot ja rahoituskulut; erityisesti yrityksen vapaa kassavirta, josta on vähennetty korot ja verot, on viimeistään maaliskuussa 2015 [...] miljoonaa Englannin puntaa; |
| --- | --- | --- |

(76)

Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan eläkkeitä koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanon ja rakenneuudistustoimien toteuttamisen jälkeen RMG:n ennakoidaan kykenevän:

i)

kattamaan omat kustannuksensa, mukaan lukien poistot ja rahoituskulut; erityisesti yrityksen vapaa kassavirta, josta on vähennetty korot ja verot, on viimeistään maaliskuussa 2015 [...] miljoonaa Englannin puntaa;

| ii) | saamaan pääomalle tuottoa, jonka avulla se voi kilpailla markkinoilla omilla resursseillaan; erityisesti yritys tuottaa sijoitetulle pääomalle tuottoa [...] viimeistään maaliskuussa 2015; sekä |
| --- | --- |

ii)

saamaan pääomalle tuottoa, jonka avulla se voi kilpailla markkinoilla omilla resursseillaan; erityisesti yritys tuottaa sijoitetulle pääomalle tuottoa [...] viimeistään maaliskuussa 2015; sekä

| iii) | kerryttämään rahavaroja toiminnallaan (ennen omaisuuserien myyntiä); erityisesti yrityksellä on [...] miljoonan Englannin punnan vapaa kassavirta. |
| --- | --- |

iii)

kerryttämään rahavaroja toiminnallaan (ennen omaisuuserien myyntiä); erityisesti yrityksellä on [...] miljoonan Englannin punnan vapaa kassavirta.

| (77) | Tämä päätelmä pitää paikkansa myös, jos otetaan huomioon hieman pessimistisempi skenaario (jos myynnin määrä laskee vielä [...] rakenneuudistuskaudella), joka toimitettiin komissiolle 30 päivänä marraskuuta 2011 osana herkkyysanalyysia. Pessimistisemmän skenaarion mukaan RMG kykenisi viimeistään maaliskuussa 2015:






  i) | saavuttamaan [...] miljoonan Englannin punnan vapaan kassavirran, josta on vähennetty korot ja verot; |
| --- | --- | --- |

(77)

Tämä päätelmä pitää paikkansa myös, jos otetaan huomioon hieman pessimistisempi skenaario (jos myynnin määrä laskee vielä [...] rakenneuudistuskaudella), joka toimitettiin komissiolle 30 päivänä marraskuuta 2011 osana herkkyysanalyysia. Pessimistisemmän skenaarion mukaan RMG kykenisi viimeistään maaliskuussa 2015:

i)

saavuttamaan [...] miljoonan Englannin punnan vapaan kassavirran, josta on vähennetty korot ja verot;

| ii) | tuottamaan sijoitetulle pääomalle [...] tuoton; sekä |
| --- | --- |

ii)

tuottamaan sijoitetulle pääomalle [...] tuoton; sekä

| iii) | aikaansaamaan [...] miljoonan Englannin punnan liiketoiminnan vapaan kassavirran. |
| --- | --- |

iii)

aikaansaamaan [...] miljoonan Englannin punnan liiketoiminnan vapaan kassavirran.

| (78) | Näiden ennusteiden väitetään todistavan ehdotetun rakenneuudistuksen kestävyyden ja tehon. |
| --- | --- |

(78)

Näiden ennusteiden väitetään todistavan ehdotetun rakenneuudistuksen kestävyyden ja tehon.

3.   KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET

| (79) | Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esittivät huomautuksia useat asianomaiset osapuolet, kuten RMG:n pienemmät kotimaiset kilpailijat ja niiden toimialajärjestöt, sen suuret kansainväliset kilpailijat, eturyhmät sekä ammattiliitto, joka edustaa suurinta osaa RMG:n henkilöstöstä. |
| --- | --- |

(79)

Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esittivät huomautuksia useat asianomaiset osapuolet, kuten RMG:n pienemmät kotimaiset kilpailijat ja niiden toimialajärjestöt, sen suuret kansainväliset kilpailijat, eturyhmät sekä ammattiliitto, joka edustaa suurinta osaa RMG:n henkilöstöstä.

| (80) | Mail Competition Forum, jäljempänä ’MCF’, joka on Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinoiden pienempiä toimijoita edustava elin, korostaa terveen ja elinkelpoisen RMG:n merkitystä, sillä yritys on ainoa, joka kykenee täyttämään yleispalveluvelvoitteen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Samalla MCF esittää huolensa siitä, että keinotekoisesti vahvistettu RMG voi syrjäyttää pienemmät kilpailijansa kokonaan markkinoilta, joiden tilanne on jo ennestään vaikea, soveltamalla saalistushinnoittelua ja hintaruuvia ja estämällä kilpailijoiden pääsyn olennaisiin toiminteisiin. MCF vaatii laajoja ennakkosääntelytoimia, joilla suojellaan pienempiä kilpailijoita ja varmistetaan niiden pääsy Royal Mailin verkkoon. |
| --- | --- |

(80)

Mail Competition Forum, jäljempänä ’MCF’, joka on Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinoiden pienempiä toimijoita edustava elin, korostaa terveen ja elinkelpoisen RMG:n merkitystä, sillä yritys on ainoa, joka kykenee täyttämään yleispalveluvelvoitteen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Samalla MCF esittää huolensa siitä, että keinotekoisesti vahvistettu RMG voi syrjäyttää pienemmät kilpailijansa kokonaan markkinoilta, joiden tilanne on jo ennestään vaikea, soveltamalla saalistushinnoittelua ja hintaruuvia ja estämällä kilpailijoiden pääsyn olennaisiin toiminteisiin. MCF vaatii laajoja ennakkosääntelytoimia, joilla suojellaan pienempiä kilpailijoita ja varmistetaan niiden pääsy Royal Mailin verkkoon.

| (81) | MCF yhtyy Yhdistyneen kuningaskunnan arvioon siitä, että RMG on vaikeuksissa oleva yritys ja että ehdotettuja toimenpiteitä on asianmukaista arvioida pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen pohjalta. Lisäksi se huomauttaa, että Yhdistynyt kuningaskunta ei yritä perustella tukea sillä, että se olisi välttämätöntä yleistä taloudellista etua koskevan palvelun säilyttämiseksi, vaan toteaa, että jos komissio hyväksyisi yleistä taloudellista etua koskevasta palvelusta myönnettävän korvauksen RMG:lle, siihen olisi sovellettava tiukkoja sääntöjä kilpailun suojelemiseksi. |
| --- | --- |

(81)

MCF yhtyy Yhdistyneen kuningaskunnan arvioon siitä, että RMG on vaikeuksissa oleva yritys ja että ehdotettuja toimenpiteitä on asianmukaista arvioida pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen pohjalta. Lisäksi se huomauttaa, että Yhdistynyt kuningaskunta ei yritä perustella tukea sillä, että se olisi välttämätöntä yleistä taloudellista etua koskevan palvelun säilyttämiseksi, vaan toteaa, että jos komissio hyväksyisi yleistä taloudellista etua koskevasta palvelusta myönnettävän korvauksen RMG:lle, siihen olisi sovellettava tiukkoja sääntöjä kilpailun suojelemiseksi.

| (82) | MCF katsoo, että toimenpiteet olisi rajattava ehdottoman välttämättömään, ja ne olisi laadittava koskemaan pelkästään eläkevajetta. MCF torjuu kaikki toimenpiteet, joilla on tarkoitus korjata tasetta tai muutoin tehdä yrityksestä houkuttelevampi markkinataloussijoittajan kannalta. Samalla MCF esittää epäilyjä yrityksen yksityistämistä kohtaan. |
| --- | --- |

(82)

MCF katsoo, että toimenpiteet olisi rajattava ehdottoman välttämättömään, ja ne olisi laadittava koskemaan pelkästään eläkevajetta. MCF torjuu kaikki toimenpiteet, joilla on tarkoitus korjata tasetta tai muutoin tehdä yrityksestä houkuttelevampi markkinataloussijoittajan kannalta. Samalla MCF esittää epäilyjä yrityksen yksityistämistä kohtaan.

| (83) | MCF vaatii, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa vaadittavaa 50 prosentin omarahoitusosuutta on noudatettava tiukasti, ja suosittaa tämän rahoittamiseksi omaisuuserien myyntiä ja kannattamattomien toimintojen haltuunottoa. |
| --- | --- |

(83)

MCF vaatii, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa vaadittavaa 50 prosentin omarahoitusosuutta on noudatettava tiukasti, ja suosittaa tämän rahoittamiseksi omaisuuserien myyntiä ja kannattamattomien toimintojen haltuunottoa.

| (84) | Vastasuoritteista MCF katsoo, että tarvitaan useita kauaskantoisia rakenteellisia ja rahoitukseen ja sääntelyyn liittyviä suoritteita, kuten UK Postal Services Act -lain uudistaminen, jotta voidaan estää RMG:tä saamasta myöhemmin lisää tukea samaan tarkoitukseen. Lisäksi on erotettava liiketoiminnan vähittäismyynti- ja verkkoalat täysin toisistaan ja lakkautettava RMG:lle myönnetty arvonlisäverovapautus muiden palvelujen kuin yleispalvelun osalta. |
| --- | --- |

(84)

Vastasuoritteista MCF katsoo, että tarvitaan useita kauaskantoisia rakenteellisia ja rahoitukseen ja sääntelyyn liittyviä suoritteita, kuten UK Postal Services Act -lain uudistaminen, jotta voidaan estää RMG:tä saamasta myöhemmin lisää tukea samaan tarkoitukseen. Lisäksi on erotettava liiketoiminnan vähittäismyynti- ja verkkoalat täysin toisistaan ja lakkautettava RMG:lle myönnetty arvonlisäverovapautus muiden palvelujen kuin yleispalvelun osalta.

| (85) | Secured Mail mainitsee RMG:n merkityksen yleispalveluvelvoitteen hoitamiselle Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Samanaikaisesti se kehottaa komissiota varmistamaan, että RMG ei saa mahdollisuutta hyödyntää uutta vahvaa asemaansa tavalla, joka vaarantaisi pienempien kilpailijoiden liiketoimintatavat. MCF:n tavoin Secured Mail korostaa riittävän oman rahoitusosuuden tärkeyttä ja esittää, että se voitaisiin rahoittaa myymällä omaisuuseriä ja luopumalla tappiota tuottavista toiminnoista. Lisäksi Secured Mail peräänkuuluttaa sääntelytoimia, kuten RMG:n liiketoiminnan verkko- ja vähittäismyyntitoimintojen erottamista toisistaan. |
| --- | --- |

(85)

Secured Mail mainitsee RMG:n merkityksen yleispalveluvelvoitteen hoitamiselle Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Samanaikaisesti se kehottaa komissiota varmistamaan, että RMG ei saa mahdollisuutta hyödyntää uutta vahvaa asemaansa tavalla, joka vaarantaisi pienempien kilpailijoiden liiketoimintatavat. MCF:n tavoin Secured Mail korostaa riittävän oman rahoitusosuuden tärkeyttä ja esittää, että se voitaisiin rahoittaa myymällä omaisuuseriä ja luopumalla tappiota tuottavista toiminnoista. Lisäksi Secured Mail peräänkuuluttaa sääntelytoimia, kuten RMG:n liiketoiminnan verkko- ja vähittäismyyntitoimintojen erottamista toisistaan.

| (86) | Pieni kotimainen kilpailija UK Mail huomauttaa, että vaikka valtiontuki RMG:lle on yleisesti ottaen hyvä ajatus yleispalveluvelvoitteen turvaamiseksi, toimenpiteiden hyväksymisen edellytykseksi olisi asetettava pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen tiukka noudattaminen. |
| --- | --- |

(86)

Pieni kotimainen kilpailija UK Mail huomauttaa, että vaikka valtiontuki RMG:lle on yleisesti ottaen hyvä ajatus yleispalveluvelvoitteen turvaamiseksi, toimenpiteiden hyväksymisen edellytykseksi olisi asetettava pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen tiukka noudattaminen.

| (87) | Toinen pieni kotimainen kilpailija DX esittää myös epäilyksiä RMG:n aseman vahvistumisesta Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla hallitsemattomalla tavalla ja kannattaa vastasuoritteita, joilla hyvitetään mahdollinen kilpailun vääristyminen. |
| --- | --- |

(87)

Toinen pieni kotimainen kilpailija DX esittää myös epäilyksiä RMG:n aseman vahvistumisesta Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla hallitsemattomalla tavalla ja kannattaa vastasuoritteita, joilla hyvitetään mahdollinen kilpailun vääristyminen.

| (88) | Viestintäalan työntekijöiden liitto (Communication Workers Union, jäljempänä ’CWU’) tarkastelee toimenpiteitä RMG:n viime vuosina toteuttamien laajempien nykyaikaistamistoimien yhteydessä. CWU kannattaa tukitoimenpiteitä, mutta esittää huolensa työntekijöihin rakenneuudistuksen takia kohdistuvista paineista sekä viittaa perusteellisiin ja pysyviin muutoksiin Royal Mailin henkilöstön yleisissä työoloissa. CWU pyytää komissiota rajaamaan rakenneuudistuksen välttämättömään, jotta voidaan rajoittaa sen haittavaikutuksia yleisiin työoloihin. CWU torjuu toimenpiteiden arvioinnin pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen nojalla ja katsoo, että komission olisi hyväksyttävä tuki korvauksena yleistä taloudellista etua koskevasta palvelusta. CWU katsoo, että RMG:ltä ei pitäisi vaatia lainkaan omaa rahoitusta, ja kannattaa tukitoimenpiteiden väljää arviointia, jotta muutosprosessia voitaisiin helpottaa mahdollisimman paljon RMG:n työntekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(88)

Viestintäalan työntekijöiden liitto (Communication Workers Union, jäljempänä ’CWU’) tarkastelee toimenpiteitä RMG:n viime vuosina toteuttamien laajempien nykyaikaistamistoimien yhteydessä. CWU kannattaa tukitoimenpiteitä, mutta esittää huolensa työntekijöihin rakenneuudistuksen takia kohdistuvista paineista sekä viittaa perusteellisiin ja pysyviin muutoksiin Royal Mailin henkilöstön yleisissä työoloissa. CWU pyytää komissiota rajaamaan rakenneuudistuksen välttämättömään, jotta voidaan rajoittaa sen haittavaikutuksia yleisiin työoloihin. CWU torjuu toimenpiteiden arvioinnin pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen nojalla ja katsoo, että komission olisi hyväksyttävä tuki korvauksena yleistä taloudellista etua koskevasta palvelusta. CWU katsoo, että RMG:ltä ei pitäisi vaatia lainkaan omaa rahoitusta, ja kannattaa tukitoimenpiteiden väljää arviointia, jotta muutosprosessia voitaisiin helpottaa mahdollisimman paljon RMG:n työntekijöiden osalta.

| (89) | Etujärjestö Free and Fair Postal Initiative, jäljempänä ’FFPI’, pitää RMG:n hyväksi toteutettavia valtiontukitoimenpiteitä yleisesti hyvinä ja kritisoi ainoastaan rakenneuudistussuunnitelman mukaista yrityksen elinkelpoisuuden palauttamista. Tämänhetkisessä taloustilanteessa FFPI kyseenalaistaa myynnin mahdollisuudet ja valittaa kattavan yksityistämissuunnitelman puuttumista. |
| --- | --- |

(89)

Etujärjestö Free and Fair Postal Initiative, jäljempänä ’FFPI’, pitää RMG:n hyväksi toteutettavia valtiontukitoimenpiteitä yleisesti hyvinä ja kritisoi ainoastaan rakenneuudistussuunnitelman mukaista yrityksen elinkelpoisuuden palauttamista. Tämänhetkisessä taloustilanteessa FFPI kyseenalaistaa myynnin mahdollisuudet ja valittaa kattavan yksityistämissuunnitelman puuttumista.

| (90) | Lisäksi FFPI huomauttaa, että kaikki pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa esitetyt vaatimukset on täytettävä ja että tämä koskee erityisesti omaa rahoitusosuutta, jonka FFPI toivoo olevan merkittävä (50 %) suuntaviivojen mukaisesti. FFPI katsoo myös, että kauaskantoisiin vastasuoritteisiin olisi ehdottomasti sisällyttävä niiden omaisuuserien myynti, jotka eivät ole välttämättömiä yleispalveluvelvoitteen noudattamisen kannalta. Erityisesti olisi annettava takeet kilpailijoiden markkinoille pääsyn osalta. |
| --- | --- |

(90)

Lisäksi FFPI huomauttaa, että kaikki pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa esitetyt vaatimukset on täytettävä ja että tämä koskee erityisesti omaa rahoitusosuutta, jonka FFPI toivoo olevan merkittävä (50 %) suuntaviivojen mukaisesti. FFPI katsoo myös, että kauaskantoisiin vastasuoritteisiin olisi ehdottomasti sisällyttävä niiden omaisuuserien myynti, jotka eivät ole välttämättömiä yleispalveluvelvoitteen noudattamisen kannalta. Erityisesti olisi annettava takeet kilpailijoiden markkinoille pääsyn osalta.

| (91) | FFPI toteaa myös, ettei se hyväksy tässä asiassa aikaisemmasta toiminnasta periytyviä kuluja koskevien perustelujen soveltamista asioissa EDF (14) ja La Poste (15) tehtyjen päätösten mukaisesti, koska asiaan liittyvät tosiseikat poikkeavat huomattavasti kyseisistä päätöksistä erityisesti Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan eläkejärjestelmien osalta. |
| --- | --- |

(91)

FFPI toteaa myös, ettei se hyväksy tässä asiassa aikaisemmasta toiminnasta periytyviä kuluja koskevien perustelujen soveltamista asioissa EDF (14) ja La Poste (15) tehtyjen päätösten mukaisesti, koska asiaan liittyvät tosiseikat poikkeavat huomattavasti kyseisistä päätöksistä erityisesti Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan eläkejärjestelmien osalta.

| (92) | Deutsche Post pohtii RMG:n tuen tarvetta Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinoiden vapautumisen ja kehittymisen yhteydessä sekä niihin liittyvää entisen monopoliyhtiön tarvetta mukautua postimarkkinoiden kilpailuun ja nykyaikaistaa liiketoimintakäytänteitään vastaavasti. Se kehottaa komissiota varmistamaan tältä osin lainsäädännön yhdenmukaisen soveltamisen kaikissa jäsenvaltioissa. Sen vuoksi Deutsche Post torjuu Yhdistyneen kuningaskunnan perustelut, joiden mukaan RMG olisi pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa tarkoitettu poikkeustapaus, ja epäilee suuntaviivojen soveltuvuutta tähän asiaan. |
| --- | --- |

(92)

Deutsche Post pohtii RMG:n tuen tarvetta Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinoiden vapautumisen ja kehittymisen yhteydessä sekä niihin liittyvää entisen monopoliyhtiön tarvetta mukautua postimarkkinoiden kilpailuun ja nykyaikaistaa liiketoimintakäytänteitään vastaavasti. Se kehottaa komissiota varmistamaan tältä osin lainsäädännön yhdenmukaisen soveltamisen kaikissa jäsenvaltioissa. Sen vuoksi Deutsche Post torjuu Yhdistyneen kuningaskunnan perustelut, joiden mukaan RMG olisi pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa tarkoitettu poikkeustapaus, ja epäilee suuntaviivojen soveltuvuutta tähän asiaan.

| (93) | Deutsche Post väittää myös Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa Combus (16) antaman tuomion perusteella, että aiemmin valtion omistuksessa olleiden yleispalvelujen tarjoajien yksityistämisen yhteydessä julkisten varojen myöntäminen eläkemenoihin, jotka ovat yksityisten kilpailijoiden tavanomaisia menoja suuremmat, ei ole valtiontukea. Deutsche Post väittää, että RMG:n eläkevajeen poistamiseen ei pidä soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua kieltoa, koska toimenpiteellä on tarkoitus korjata Combus-tuomiossa tarkoitettu rakenteellinen haitta. |
| --- | --- |

(93)

Deutsche Post väittää myös Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa Combus (16) antaman tuomion perusteella, että aiemmin valtion omistuksessa olleiden yleispalvelujen tarjoajien yksityistämisen yhteydessä julkisten varojen myöntäminen eläkemenoihin, jotka ovat yksityisten kilpailijoiden tavanomaisia menoja suuremmat, ei ole valtiontukea. Deutsche Post väittää, että RMG:n eläkevajeen poistamiseen ei pidä soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua kieltoa, koska toimenpiteellä on tarkoitus korjata Combus-tuomiossa tarkoitettu rakenteellinen haitta.

| (94) | Lisäksi se katsoo, että komission olisi otettava huomioon, että RMG on jo saanut korvausta eläkevajeesta korotettujen postimerkkien hintojen muodossa. |
| --- | --- |

(94)

Lisäksi se katsoo, että komission olisi otettava huomioon, että RMG on jo saanut korvausta eläkevajeesta korotettujen postimerkkien hintojen muodossa.

| (95) | TNT huomauttaa, että tuki olisi rajattava vähimmäismäärään, joka on välttämätön RMG:n pelastamiseksi taloudellisista vaikeuksista. Samanaikaisesti se on huolissaan siitä, että RMG saattaa hyödyntää uusia voimavarojaan rajoittaakseen aiheettomasti kilpailua Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinoilla, päästäkseen uudelleen hallitsemaan markkinoita ja saadakseen takaisin menettämänsä markkinaosuudet. |
| --- | --- |

(95)

TNT huomauttaa, että tuki olisi rajattava vähimmäismäärään, joka on välttämätön RMG:n pelastamiseksi taloudellisista vaikeuksista. Samanaikaisesti se on huolissaan siitä, että RMG saattaa hyödyntää uusia voimavarojaan rajoittaakseen aiheettomasti kilpailua Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinoilla, päästäkseen uudelleen hallitsemaan markkinoita ja saadakseen takaisin menettämänsä markkinaosuudet.

| (96) | Jotta tämä voitaisiin estää, TNT vaatii valtiontuen korvaavia kauaskantoisia toimenpiteitä, kuten takuun tulevasta postiverkkoon pääsystä, mahdollisuuksien mukaan toimintojen eriyttämisen kautta, sekä RMG:lle myönnetyn arvonlisäverovapautuksen lakkauttamista kilpailun vahvistamiseksi jakelun loppupään markkinoilla. |
| --- | --- |

(96)

Jotta tämä voitaisiin estää, TNT vaatii valtiontuen korvaavia kauaskantoisia toimenpiteitä, kuten takuun tulevasta postiverkkoon pääsystä, mahdollisuuksien mukaan toimintojen eriyttämisen kautta, sekä RMG:lle myönnetyn arvonlisäverovapautuksen lakkauttamista kilpailun vahvistamiseksi jakelun loppupään markkinoilla.

| (97) | TNT on asianmukaisen oikeudellisen kehyksen osalta samaa mieltä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa siitä, että toimenpiteitä olisi arvioitava rakenneuudistustukena pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaisesti, ja torjuu SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisen analyysin. |
| --- | --- |

(97)

TNT on asianmukaisen oikeudellisen kehyksen osalta samaa mieltä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa siitä, että toimenpiteitä olisi arvioitava rakenneuudistustukena pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaisesti, ja torjuu SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisen analyysin.

| (98) | UPS katsoo lausunnossaan, että ehdotetuilla tukitoimenpiteillä voi olla merkittäviä vaikutuksia postimarkkinoihin ja että ne voivat vaikuttaa myös suoraan kohteena olevien markkinoiden ulkopuolella: pikalähetysten markkinoilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Euroopassa. Tässä yhteydessä UPS esittää epäilyksiä siitä, miten RMG:lle myönnettävät edut on laskettu, ja siitä, soveltuvatko pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivat tähän asiaan. |
| --- | --- |

(98)

UPS katsoo lausunnossaan, että ehdotetuilla tukitoimenpiteillä voi olla merkittäviä vaikutuksia postimarkkinoihin ja että ne voivat vaikuttaa myös suoraan kohteena olevien markkinoiden ulkopuolella: pikalähetysten markkinoilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Euroopassa. Tässä yhteydessä UPS esittää epäilyksiä siitä, miten RMG:lle myönnettävät edut on laskettu, ja siitä, soveltuvatko pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivat tähän asiaan.

| (99) | Lisäksi UPS epäilee toimenpiteiden soveltuvuutta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan ja pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen kannalta. |
| --- | --- |

(99)

Lisäksi UPS epäilee toimenpiteiden soveltuvuutta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan ja pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen kannalta.

| (100) | Vastasuoritteiden osalta UPS toteaa, että vaadittujen suoritteiden on oltava oikeassa suhteessa kilpailun vääristymiseen. UPS torjuu sen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan esittämän väitteen, että julkisen palvelun velvoitteen hoitamisesta aiheutuva rasite olisi otettava huomioon arvioitaessa toimenpiteitä pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaisesti. UPS korostaa erityisesti tarvetta analysoida ja ottaa huomioon mahdolliset heijastusvaikutukset lähimarkkinoihin, sillä toimenpiteet saattavat vahvistaa RMG:n lisäksi sen tytäryhtiöitä, erityisesti GLS:ää. |
| --- | --- |

(100)

Vastasuoritteiden osalta UPS toteaa, että vaadittujen suoritteiden on oltava oikeassa suhteessa kilpailun vääristymiseen. UPS torjuu sen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan esittämän väitteen, että julkisen palvelun velvoitteen hoitamisesta aiheutuva rasite olisi otettava huomioon arvioitaessa toimenpiteitä pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaisesti. UPS korostaa erityisesti tarvetta analysoida ja ottaa huomioon mahdolliset heijastusvaikutukset lähimarkkinoihin, sillä toimenpiteet saattavat vahvistaa RMG:n lisäksi sen tytäryhtiöitä, erityisesti GLS:ää.

| (101) | UPS korostaa, että tuen määrä olisi rajattava ehdottoman välttämättömään ja että RMG:n olisi osallistuttava rakenneuudistustuen kustannuksiin huomattavalla rahoitusosuudella. UPS epäilee, liittyykö asiaan poikkeuksellisia seikkoja, joiden nojalla RMG:n rahoitusosuus voisi olla pienempi kuin 50 prosenttia, kuten Yhdistynyt kuningaskunta on esittänyt. UPS katsoo lisäksi, että jos komissio hyväksyy Yhdistyneen kuningaskunnan perustelut, RMG:n oman rahoitusosuuden olisi oltava joka tapauksessa vähintään 40 prosenttia komission aiemman päätöskäytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(101)

UPS korostaa, että tuen määrä olisi rajattava ehdottoman välttämättömään ja että RMG:n olisi osallistuttava rakenneuudistustuen kustannuksiin huomattavalla rahoitusosuudella. UPS epäilee, liittyykö asiaan poikkeuksellisia seikkoja, joiden nojalla RMG:n rahoitusosuus voisi olla pienempi kuin 50 prosenttia, kuten Yhdistynyt kuningaskunta on esittänyt. UPS katsoo lisäksi, että jos komissio hyväksyy Yhdistyneen kuningaskunnan perustelut, RMG:n oman rahoitusosuuden olisi oltava joka tapauksessa vähintään 40 prosenttia komission aiemman päätöskäytännön mukaisesti.

| (102) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisen aikaisemmasta toiminnasta periytyviä kuluja koskevan perustelun osalta UPS huomauttaa, että toimenpiteitä ei voida perustella ennakkotapauksen (La Poste) pohjalta tai periaatekysymyksenä, vaan on suoritettava perusteellinen tasapainotesti, jossa tarkastellaan sekä toimenpiteiden myönteisiä vaikutuksia että niiden kilpailua vääristävää vaikutusta. |
| --- | --- |

(102)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisen aikaisemmasta toiminnasta periytyviä kuluja koskevan perustelun osalta UPS huomauttaa, että toimenpiteitä ei voida perustella ennakkotapauksen (La Poste) pohjalta tai periaatekysymyksenä, vaan on suoritettava perusteellinen tasapainotesti, jossa tarkastellaan sekä toimenpiteiden myönteisiä vaikutuksia että niiden kilpailua vääristävää vaikutusta.

4.   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

4.1   Tuen olemassaolosta ja edunsaajista

| (103) | Yhdistynyt kuningaskunta hyväksyy sen, että ilmoitettu eläkevajeen poistaminen ja velan vähentämiseen tähtäävät toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(103)

Yhdistynyt kuningaskunta hyväksyy sen, että ilmoitettu eläkevajeen poistaminen ja velan vähentämiseen tähtäävät toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (104) | Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan verokohtelu, jota sovelletaan RMG:n nettovastuiden siirtämiseen Yhdistyneelle kuningaskunnalle, ei sisällä tukea, sillä RMG:n kirjanpitoon tällä hetkellä merkityt eläkevastuut edustavat vielä maksamattomia määriä ja ne ovat vähennyskelpoisia vasta, kun maksut on todellisuudessa suoritettu. Sen vuoksi RMG ei ole pyytänyt verohelpotusta kirjanpitoonsa merkittyjen vastuiden osalta. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan olisi epäoikeudenmukaista verottaa RMG:tä varausten vapauttamisesta, kun se ei ole alun perin saanut verohelpotusta kyseisistä varauksista (17). |
| --- | --- |

(104)

Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan verokohtelu, jota sovelletaan RMG:n nettovastuiden siirtämiseen Yhdistyneelle kuningaskunnalle, ei sisällä tukea, sillä RMG:n kirjanpitoon tällä hetkellä merkityt eläkevastuut edustavat vielä maksamattomia määriä ja ne ovat vähennyskelpoisia vasta, kun maksut on todellisuudessa suoritettu. Sen vuoksi RMG ei ole pyytänyt verohelpotusta kirjanpitoonsa merkittyjen vastuiden osalta. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan olisi epäoikeudenmukaista verottaa RMG:tä varausten vapauttamisesta, kun se ei ole alun perin saanut verohelpotusta kyseisistä varauksista (17).

| (105) | Vastauksena menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitettyyn väitteeseen, jonka mukaan on epäselvää, hyötyisikö POL velan vähentämiseen tähtäävistä toimenpiteistä, Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että POL:n rahoitus ja kirjanpito ovat erilliset RMG:n rahoituksesta ja kirjanpidosta. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan tätä tukee sekin, että yritykset ovat oikeudellisesti erilliset. |
| --- | --- |

(105)

Vastauksena menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitettyyn väitteeseen, jonka mukaan on epäselvää, hyötyisikö POL velan vähentämiseen tähtäävistä toimenpiteistä, Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että POL:n rahoitus ja kirjanpito ovat erilliset RMG:n rahoituksesta ja kirjanpidosta. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan tätä tukee sekin, että yritykset ovat oikeudellisesti erilliset.

4.2   Eläkevajeen supistamisen soveltuvuudesta sisämarkkinoille korvauksena aiemmasta toiminnasta periytyvistä eläkekustannuksista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti

| (106) | Yhdistynyt kuningaskunta toteaa ensiksi, että tämän asian ja La Postea koskevan asian välillä on merkittäviä yhtäläisyyksiä. Vaikka Yhdistynyt kuningaskunta myöntää, että maan eläkejärjestelmä poikkeaa Ranskan eläkejärjestelmästä eikä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ole RMG:n järjestelmälle vertailukohtaa, tämä ei tarkoita, etteikö La Posten ennakkotapausta voitaisi soveltaa. Yhdistynyt kuningaskunta on vahvasti sitä mieltä, että näiden kahden asian välillä on riittävästi yhtäläisyyksiä, jotta ennakkotapausta voidaan soveltaa kaikilta osin, sillä kummassakin asiassa on kyse taloudellisista riskeistä ja rajaamattomista vastuista sekä joustamattomista järjestelmistä. |
| --- | --- |

(106)

Yhdistynyt kuningaskunta toteaa ensiksi, että tämän asian ja La Postea koskevan asian välillä on merkittäviä yhtäläisyyksiä. Vaikka Yhdistynyt kuningaskunta myöntää, että maan eläkejärjestelmä poikkeaa Ranskan eläkejärjestelmästä eikä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ole RMG:n järjestelmälle vertailukohtaa, tämä ei tarkoita, etteikö La Posten ennakkotapausta voitaisi soveltaa. Yhdistynyt kuningaskunta on vahvasti sitä mieltä, että näiden kahden asian välillä on riittävästi yhtäläisyyksiä, jotta ennakkotapausta voidaan soveltaa kaikilta osin, sillä kummassakin asiassa on kyse taloudellisista riskeistä ja rajaamattomista vastuista sekä joustamattomista järjestelmistä.

| (107) | Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että vaikka asioiden välillä on yhtäläisyyksiä, ehdotettu RMG:tä koskeva ratkaisu ei ole yhtä laaja tai merkittävä kuin La Postea koskeva ratkaisu, sillä Yhdistynyt kuningaskunta ottaa vastuulleen ainoastaan RMG:n aiemmat vastuut ja eläkevastuiden lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta saa suuren osan RMPP:n eläkevaroista, joten tuki koskee lähinnä vajetta eikä vastuiden määrää. |
| --- | --- |

(107)

Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että vaikka asioiden välillä on yhtäläisyyksiä, ehdotettu RMG:tä koskeva ratkaisu ei ole yhtä laaja tai merkittävä kuin La Postea koskeva ratkaisu, sillä Yhdistynyt kuningaskunta ottaa vastuulleen ainoastaan RMG:n aiemmat vastuut ja eläkevastuiden lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta saa suuren osan RMPP:n eläkevaroista, joten tuki koskee lähinnä vajetta eikä vastuiden määrää.

| (108) | Yhdistynyt kuningaskunta väittää myös, että RMG:n eläkevastuut ovat epätavallisen laajat useiden seikkojen takia, kuten RMG:n työvoimakustannukset, indeksointi, varhaiseläkejärjestelyt ja ammattiliittojen kanssa tehtyjen sopimusten mukaiset edullisemmat irtisanomisehdot. Yhdistynyt kuningaskunta esittää, että nämä vastuut voidaan katsoa energia-alan eläkevastuita koskevissa komission päätöksissä tarkoitetuiksi hukkakustannuksiksi. Tämä tarkoittaa, että eläkevaje olisi katsottava peruuttamattomaksi (sosiaaliseksi) investoinniksi, joka tehtiin ennen alan vapauttamista ja joka muuttui kannattamattomaksi alan vapauttamisesta seuranneiden uusien edellytysten takia, joita ei ollut mahdollista ennakoida päätöstä tehtäessä. Yhdistyneen kuningaskunnan hukkakustannuksia koskeva perustelu pohjautuu seuraaviin seikkoihin:






  i) | vastuiden luonne ja laajuus liittyvät suoraan RMG:n entiseen asemaan virkamieskunnan työnantajana ja monopoliyhtiönä; |
| --- | --- | --- |

(108)

Yhdistynyt kuningaskunta väittää myös, että RMG:n eläkevastuut ovat epätavallisen laajat useiden seikkojen takia, kuten RMG:n työvoimakustannukset, indeksointi, varhaiseläkejärjestelyt ja ammattiliittojen kanssa tehtyjen sopimusten mukaiset edullisemmat irtisanomisehdot. Yhdistynyt kuningaskunta esittää, että nämä vastuut voidaan katsoa energia-alan eläkevastuita koskevissa komission päätöksissä tarkoitetuiksi hukkakustannuksiksi. Tämä tarkoittaa, että eläkevaje olisi katsottava peruuttamattomaksi (sosiaaliseksi) investoinniksi, joka tehtiin ennen alan vapauttamista ja joka muuttui kannattamattomaksi alan vapauttamisesta seuranneiden uusien edellytysten takia, joita ei ollut mahdollista ennakoida päätöstä tehtäessä. Yhdistyneen kuningaskunnan hukkakustannuksia koskeva perustelu pohjautuu seuraaviin seikkoihin:

i)

vastuiden luonne ja laajuus liittyvät suoraan RMG:n entiseen asemaan virkamieskunnan työnantajana ja monopoliyhtiönä;

| ii) | RMPP:tä oli helpompi hallita, kun yritys toimi monopoliasemassa; sekä |
| --- | --- |

ii)

RMPP:tä oli helpompi hallita, kun yritys toimi monopoliasemassa; sekä

| iii) | jäsenille myönnetyt runsaat etuudet sekä aktiivisten, etuuksien hakemista lykkäävien ja eläkkeelle jääneiden jäsenten suuri määrä (mikä oli väistämätöntä RMG:n yleispalveluvelvoitteen takia) ovat ylimääräisiä eläkekustannuksia, jollaisia RMG:n kilpailijoilla ei ole. |
| --- | --- |

iii)

jäsenille myönnetyt runsaat etuudet sekä aktiivisten, etuuksien hakemista lykkäävien ja eläkkeelle jääneiden jäsenten suuri määrä (mikä oli väistämätöntä RMG:n yleispalveluvelvoitteen takia) ovat ylimääräisiä eläkekustannuksia, jollaisia RMG:n kilpailijoilla ei ole.

| (109) | Tutkintamenettelyn aikana Yhdistynyt kuningaskunta on myös toimittanut lisätietoja niiden eläkevastuiden epätavanomaisesta luonteesta, jotka on tarkoitus siirtää pois RMG:ltä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ehdotusten mukaisesti. Lisäksi se on kehitellyt edelleen konsulttiyritys Towers Watsonin laatimaa alkuperäistä analyysia, jossa tarkasteltiin RMPP:n epätavanomaista luonnetta. |
| --- | --- |

(109)

Tutkintamenettelyn aikana Yhdistynyt kuningaskunta on myös toimittanut lisätietoja niiden eläkevastuiden epätavanomaisesta luonteesta, jotka on tarkoitus siirtää pois RMG:ltä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ehdotusten mukaisesti. Lisäksi se on kehitellyt edelleen konsulttiyritys Towers Watsonin laatimaa alkuperäistä analyysia, jossa tarkasteltiin RMPP:n epätavanomaista luonnetta.

| (110) | Tarkemmassa analyysissa vertailtiin RMPP:tä keskimääräiseen yksityisen sektorin etuusperusteiseen järjestelmään. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan analyysi osoittaa, että RMPP:n eläkevastuista noin 6 900 miljoonaa Englannin puntaa johtuu epätavallisen suurista kustannuksista verrattuna keskimääräiseen eläkejärjestelmään. |
| --- | --- |

(110)

Tarkemmassa analyysissa vertailtiin RMPP:tä keskimääräiseen yksityisen sektorin etuusperusteiseen järjestelmään. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan analyysi osoittaa, että RMPP:n eläkevastuista noin 6 900 miljoonaa Englannin puntaa johtuu epätavallisen suurista kustannuksista verrattuna keskimääräiseen eläkejärjestelmään.

| (111) | Määrä on suurempi kuin RMPP:n 4 500 miljoonan Englannin punnan vaje, joka määriteltiin kirjanpidon perusteella maaliskuussa 2011. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan tämä osoittaa, että RMPP:n eläkevaje voidaan kokonaisuudessaan katsoa epätavanomaiseksi. |
| --- | --- |

(111)

Määrä on suurempi kuin RMPP:n 4 500 miljoonan Englannin punnan vaje, joka määriteltiin kirjanpidon perusteella maaliskuussa 2011. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan tämä osoittaa, että RMPP:n eläkevaje voidaan kokonaisuudessaan katsoa epätavanomaiseksi.

4.3   Velan vähentämistoimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaisesti

| (112) | Yhdistynyt kuningaskunta esittää ensinnäkin, että komission olisi sovellettava pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoja siten, että vältetään kielteinen vaikutus yleispalvelun saatavuuteen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa, että RMG on välttämätön yleispalvelun saatavuuden kannalta ja että yrityksen vaikeudet uhkaavat sen itsensä lisäksi koko yleispalvelun saatavuutta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Sen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta pyytää komissiota ottamaan huomioon lainsäätäjän tarkoituksen SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa arvioidessaan toimenpiteitä pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaisesti. Väitteensä tueksi Yhdistynyt kuningaskunta viittaa Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön, jonka mukaan SEUT-sopimuksen määräyksiä sovellettaessa olisi otettava huomioon yleispalvelun tehokas tarjonta ja ongelmaton saatavuus tapauksissa, joissa yrityksen mahdollisuudet tarjota keskeistä palvelua ovat häiriintyneet ja erityisesti jos tätä palvelua tarjoavan yrityksen olemassaolo on uhattuna (18). |
| --- | --- |

(112)

Yhdistynyt kuningaskunta esittää ensinnäkin, että komission olisi sovellettava pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoja siten, että vältetään kielteinen vaikutus yleispalvelun saatavuuteen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa, että RMG on välttämätön yleispalvelun saatavuuden kannalta ja että yrityksen vaikeudet uhkaavat sen itsensä lisäksi koko yleispalvelun saatavuutta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Sen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta pyytää komissiota ottamaan huomioon lainsäätäjän tarkoituksen SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa arvioidessaan toimenpiteitä pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaisesti. Väitteensä tueksi Yhdistynyt kuningaskunta viittaa Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön, jonka mukaan SEUT-sopimuksen määräyksiä sovellettaessa olisi otettava huomioon yleispalvelun tehokas tarjonta ja ongelmaton saatavuus tapauksissa, joissa yrityksen mahdollisuudet tarjota keskeistä palvelua ovat häiriintyneet ja erityisesti jos tätä palvelua tarjoavan yrityksen olemassaolo on uhattuna (18).

| (113) | Sen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta esittää, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa määriteltyjä soveltuvuuskriteerejä olisi sovellettava siinä määrin kuin on tarpeen, jotta toimenpiteet voidaan toteuttaa rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti sen varmistamiseksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset voivat täyttää postipalveludirektiivin mukaiset velvoitteensa. |
| --- | --- |

(113)

Sen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta esittää, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa määriteltyjä soveltuvuuskriteerejä olisi sovellettava siinä määrin kuin on tarpeen, jotta toimenpiteet voidaan toteuttaa rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti sen varmistamiseksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset voivat täyttää postipalveludirektiivin mukaiset velvoitteensa.

| (114) | Yhdistynyt kuningaskunta esittää myös, että RMG:tä on pidettävä pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä, joka ei ilman valtion väliintuloa kykenisi saamaan olemassaoloaan uhkaavien tappioiden kattamiseen tarvittavaa pääomaa joko omilta osakkeenomistajiltaan tai markkinalähteistä. Tältä osin Yhdistynyt kuningaskunta viittaa yrityksen vakaviin taloudellisiin vaikeuksiin, jotka johtuvat tulojen vähenemisestä, huomattavasta eläkevajeesta, joka heikentää huolestuttavasti tasetta, sekä ennakoiduista puutteista yrityksen kassavirtatilanteessa. |
| --- | --- |

(114)

Yhdistynyt kuningaskunta esittää myös, että RMG:tä on pidettävä pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä, joka ei ilman valtion väliintuloa kykenisi saamaan olemassaoloaan uhkaavien tappioiden kattamiseen tarvittavaa pääomaa joko omilta osakkeenomistajiltaan tai markkinalähteistä. Tältä osin Yhdistynyt kuningaskunta viittaa yrityksen vakaviin taloudellisiin vaikeuksiin, jotka johtuvat tulojen vähenemisestä, huomattavasta eläkevajeesta, joka heikentää huolestuttavasti tasetta, sekä ennakoiduista puutteista yrityksen kassavirtatilanteessa.

| (115) | Yhdistynyt kuningaskunta on lausunnoissaan antanut paljon lisätietoa rakenneuudistussuunnitelmasta, erityisesti:






  i) | tarkemman kuvauksen niistä operatiivisista ja toimialaan liittyvistä toimenpiteistä, jotka RMG toteuttaa järjestääkseen uudelleen liiketoimintansa ja joihin Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittamat rakenneuudistustoimet tarjoaisivat myös taloudellista tukea; |
| --- | --- | --- |

(115)

Yhdistynyt kuningaskunta on lausunnoissaan antanut paljon lisätietoa rakenneuudistussuunnitelmasta, erityisesti:

i)

tarkemman kuvauksen niistä operatiivisista ja toimialaan liittyvistä toimenpiteistä, jotka RMG toteuttaa järjestääkseen uudelleen liiketoimintansa ja joihin Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittamat rakenneuudistustoimet tarjoaisivat myös taloudellista tukea;

| ii) | Yhdistyneen kuningaskunnan selvityksen rakenneuudistussuunnitelman kestosta; |
| --- | --- |

ii)

Yhdistyneen kuningaskunnan selvityksen rakenneuudistussuunnitelman kestosta;

| iii) | vakuutuksen siitä, että rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan RMG:n elinkelpoisuus tulevaisuudessa, vaikka kohtuullisesti pessimistisempi skenaario toteutuisi; |
| --- | --- |

iii)

vakuutuksen siitä, että rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan RMG:n elinkelpoisuus tulevaisuudessa, vaikka kohtuullisesti pessimistisempi skenaario toteutuisi;

| iv) | täyden selvityksen RMG:n rahoitusosuudesta rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

iv)

täyden selvityksen RMG:n rahoitusosuudesta rakenneuudistukseen.

| (116) | Yhdistynyt kuningaskunta toteaa rakenneuudistussuunnitelman kestosta, että komission olisi otettava huomioon, kuinka nopeasti on ylipäätään mahdollista toteuttaa kaikki tarvittavat operatiiviset rakenneuudistustoimet, kun otetaan huomioon RMG:n toimintojen laajuus, sen teolliset suhteet ja velvoite jatkaa yleispalvelun tarjoamista tiettyjen laatustandardien mukaisesti koko menettelyn ajan. |
| --- | --- |

(116)

Yhdistynyt kuningaskunta toteaa rakenneuudistussuunnitelman kestosta, että komission olisi otettava huomioon, kuinka nopeasti on ylipäätään mahdollista toteuttaa kaikki tarvittavat operatiiviset rakenneuudistustoimet, kun otetaan huomioon RMG:n toimintojen laajuus, sen teolliset suhteet ja velvoite jatkaa yleispalvelun tarjoamista tiettyjen laatustandardien mukaisesti koko menettelyn ajan.

| (117) | Yhdistynyt kuningaskunta toteaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rakenneuudistussuunnitelman toteutuskelpoisuudesta, että suunnitelmassa on osoitettu riittävässä määrin, että RMG:stä saadaan kannattava ennen rakenneuudistuskauden päättymistä pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(117)

Yhdistynyt kuningaskunta toteaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rakenneuudistussuunnitelman toteutuskelpoisuudesta, että suunnitelmassa on osoitettu riittävässä määrin, että RMG:stä saadaan kannattava ennen rakenneuudistuskauden päättymistä pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaisesti.

| (118) | Yhdistynyt kuningaskunta uskoo rahoituskonsulttiensa arvion perusteella, että panemalla rakenneuudistussuunnitelma täytäntöön voidaan RMG:n elinkelpoisuus palauttaa viimeistään varainhoitovuoden 2014–2015 lopussa (eli maaliskuun 2015 loppuun mennessä). Käytännössä tämä tarkoittaa, että eläkevajeen poistamisen ja valtiontuen kannalta keskeisten rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttamisen jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta ennakoi RMG:n kykenevän vastaamaan kaikista kuluistaan, myös poistoista ja rahoituskuluista. Lisäksi odotettu oman pääoman tuotto olisi riittävän korkea, jotta rakenneuudistuksen läpikäytyään RMG voi kilpailla markkinoilla omin resurssein. |
| --- | --- |

(118)

Yhdistynyt kuningaskunta uskoo rahoituskonsulttiensa arvion perusteella, että panemalla rakenneuudistussuunnitelma täytäntöön voidaan RMG:n elinkelpoisuus palauttaa viimeistään varainhoitovuoden 2014–2015 lopussa (eli maaliskuun 2015 loppuun mennessä). Käytännössä tämä tarkoittaa, että eläkevajeen poistamisen ja valtiontuen kannalta keskeisten rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttamisen jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta ennakoi RMG:n kykenevän vastaamaan kaikista kuluistaan, myös poistoista ja rahoituskuluista. Lisäksi odotettu oman pääoman tuotto olisi riittävän korkea, jotta rakenneuudistuksen läpikäytyään RMG voi kilpailla markkinoilla omin resurssein.

| (119) | Yhdistynyt kuningaskunta katsoo edelleen, että poikkeuksellisten olosuhteiden perusteella tässä asiassa voidaan joustaa omaa rahoitusosuutta koskevista vaatimuksista. |
| --- | --- |

(119)

Yhdistynyt kuningaskunta katsoo edelleen, että poikkeuksellisten olosuhteiden perusteella tässä asiassa voidaan joustaa omaa rahoitusosuutta koskevista vaatimuksista.

| (120) | Yhdistynyt kuningaskunta on kuitenkin selkeyttänyt sitä, miten RMG käyttää myös omia resurssejaan rahoittaakseen 2.5 kohdassa kuvattuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin liittyviä kustannuksia. |
| --- | --- |

(120)

Yhdistynyt kuningaskunta on kuitenkin selkeyttänyt sitä, miten RMG käyttää myös omia resurssejaan rahoittaakseen 2.5 kohdassa kuvattuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin liittyviä kustannuksia.

| (121) | Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että ilmoitetut toimenpiteet vääristävät kilpailua vain vähän. Lisäksi se toistaa jo aiemmin esittämänsä kannan, että toimenpiteet eivät vaikuta suoraan RMG:n tytäryhtiöön GLS:ään eivätkä sen vuoksi kilpailuun pakettien ja pikalähetysten Euroopan markkinoilla, joilla GLS toimii. |
| --- | --- |

(121)

Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että ilmoitetut toimenpiteet vääristävät kilpailua vain vähän. Lisäksi se toistaa jo aiemmin esittämänsä kannan, että toimenpiteet eivät vaikuta suoraan RMG:n tytäryhtiöön GLS:ään eivätkä sen vuoksi kilpailuun pakettien ja pikalähetysten Euroopan markkinoilla, joilla GLS toimii.

| (122) | Vastasuoritteista Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että komission olisi harkittava, missä määrin tätä periaatetta olisi sovellettava, ettei mikään toimenpide suoraan tai välillisesti estä RMG:tä toteuttamasta yleispalvelua. |
| --- | --- |

(122)

Vastasuoritteista Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että komission olisi harkittava, missä määrin tätä periaatetta olisi sovellettava, ettei mikään toimenpide suoraan tai välillisesti estä RMG:tä toteuttamasta yleispalvelua.

4.4   Kolmansien osapuolten huomautuksista

| (123) | Yhdistynyt kuningaskunta esittää kolmansien osapuolten lausuntoja koskevat kommenttinsa aiheittain ryhmiteltynä. |
| --- | --- |

(123)

Yhdistynyt kuningaskunta esittää kolmansien osapuolten lausuntoja koskevat kommenttinsa aiheittain ryhmiteltynä.

| (124) | Yhdistynyt kuningaskunta tarkastelee pelkoja mahdollisista heijastusvaikutuksista lähimarkkinoille RMG:n tytäryhtiön GLS:n kautta ja esittää, ettei GLS hyödy ehdotetuista tukitoimista sen takia, että sen työntekijät eivät kuulu tai ole koskaan kuuluneet RMPP:hen ja että GLS:n eläkejärjestelmällä ei ole mitään yhtymäkohtia RMPP:hen, joten heijastusvaikutuksia ei voi syntyä. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta painottaa, että toimenpiteillä ei ole niiden toteutustavasta riippumatta mitään vaikutusta GLS:n kassavirtatilanteeseen. |
| --- | --- |

(124)

Yhdistynyt kuningaskunta tarkastelee pelkoja mahdollisista heijastusvaikutuksista lähimarkkinoille RMG:n tytäryhtiön GLS:n kautta ja esittää, ettei GLS hyödy ehdotetuista tukitoimista sen takia, että sen työntekijät eivät kuulu tai ole koskaan kuuluneet RMPP:hen ja että GLS:n eläkejärjestelmällä ei ole mitään yhtymäkohtia RMPP:hen, joten heijastusvaikutuksia ei voi syntyä. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta painottaa, että toimenpiteillä ei ole niiden toteutustavasta riippumatta mitään vaikutusta GLS:n kassavirtatilanteeseen.

| (125) | Huomautuksiin lakisääteisistä eläkemaksuista aiheutuvan velan määrästä Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että vajeen suuruus liittyy suoraan aikaisemmasta toiminnasta periytyviin kuluihin ja että RMG olisi sen vuoksi vapautettava kokonaan vajeesta. |
| --- | --- |

(125)

Huomautuksiin lakisääteisistä eläkemaksuista aiheutuvan velan määrästä Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että vajeen suuruus liittyy suoraan aikaisemmasta toiminnasta periytyviin kuluihin ja että RMG olisi sen vuoksi vapautettava kokonaan vajeesta.

| (126) | Yhdistynyt kuningaskunta toteaa toimenpiteiden yleisestä soveltuvuudesta pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen nojalla, että ehdotetut toimenpiteet kuuluvat suuntaviivojen soveltamisalaan. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta pysyy valtiontuki-ilmoituksessa esittämään kannassa, jonka mukaan komission olisi otettava huomioon SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta, kun se arvioi ehdotettuja toimenpiteitä sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(126)

Yhdistynyt kuningaskunta toteaa toimenpiteiden yleisestä soveltuvuudesta pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen nojalla, että ehdotetut toimenpiteet kuuluvat suuntaviivojen soveltamisalaan. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta pysyy valtiontuki-ilmoituksessa esittämään kannassa, jonka mukaan komission olisi otettava huomioon SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta, kun se arvioi ehdotettuja toimenpiteitä sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (127) | Yhdistynyt kuningaskunta torjuu asianomaisten osapuolten huomautuksissa esitetyt epäilykset RMG:n pitkän aikavälin elinkelpoisuudesta tuen myöntämisen jälkeen ja toteaa taloudellisten neuvonantajiensa riippumattomien neuvojen pohjalta uskovansa vakaasti, että RMG:stä tulee kannattava ja vakavarainen yritys pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(127)

Yhdistynyt kuningaskunta torjuu asianomaisten osapuolten huomautuksissa esitetyt epäilykset RMG:n pitkän aikavälin elinkelpoisuudesta tuen myöntämisen jälkeen ja toteaa taloudellisten neuvonantajiensa riippumattomien neuvojen pohjalta uskovansa vakaasti, että RMG:stä tulee kannattava ja vakavarainen yritys pitkällä aikavälillä.

| (128) | Yhdistynyt kuningaskunta torjuu huomautukset, joiden mukaan tuen määrää ei ole rajattu ehdottoman välttämättömään, vaan tuella pyritään tekemään RMG:stä houkuttelevampi mahdollisten sijoittajien kannalta, jotta se voidaan onnistuneesti yksityistää tulevaisuudessa. Sen mukaan toimenpiteet on nimenomaan suunniteltu siten, että valtion varoja käytetään ainoastaan välttämätön vähimmäismäärä, jotta voidaan turvata yleispalvelun tulevaisuus ja tehdä sitä varten RMG:stä jälleen elinkelpoinen. |
| --- | --- |

(128)

Yhdistynyt kuningaskunta torjuu huomautukset, joiden mukaan tuen määrää ei ole rajattu ehdottoman välttämättömään, vaan tuella pyritään tekemään RMG:stä houkuttelevampi mahdollisten sijoittajien kannalta, jotta se voidaan onnistuneesti yksityistää tulevaisuudessa. Sen mukaan toimenpiteet on nimenomaan suunniteltu siten, että valtion varoja käytetään ainoastaan välttämätön vähimmäismäärä, jotta voidaan turvata yleispalvelun tulevaisuus ja tehdä sitä varten RMG:stä jälleen elinkelpoinen.

| (129) | Yhdistynyt kuningaskunta torjuu myös väitteet, joiden mukaan toimenpiteet vääristäisivät kohtuuttomasti kilpailua, sillä RMG:n selviytymisestä kuluttajille aiheutuvat edut ovat huomattavasti suuremmat kuin rajallinen markkinoiden vääristyminen. |
| --- | --- |

(129)

Yhdistynyt kuningaskunta torjuu myös väitteet, joiden mukaan toimenpiteet vääristäisivät kohtuuttomasti kilpailua, sillä RMG:n selviytymisestä kuluttajille aiheutuvat edut ovat huomattavasti suuremmat kuin rajallinen markkinoiden vääristyminen.

| (130) | Yhdistynyt kuningaskunta torjuu asianomaisten osapuolten huomautuksissa esitetyt väitteet, joissa kyseenalaistetaan pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa vahvistetusta 50 prosentin omasta rahoitusosuudesta poikkeaminen poikkeuksellisten olosuhteiden takia. Yhdistynyt kuningaskunta vahvistaa valtiontuki-ilmoituksessa esittämänsä kannan, jonka mukaan komission olisi otettava sopivaa rahoitusosuutta määritellessään huomioon RMG:n julkisen sektorin perintö ja julkisesta palvelusta aiheutuva rasite. |
| --- | --- |

(130)

Yhdistynyt kuningaskunta torjuu asianomaisten osapuolten huomautuksissa esitetyt väitteet, joissa kyseenalaistetaan pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa vahvistetusta 50 prosentin omasta rahoitusosuudesta poikkeaminen poikkeuksellisten olosuhteiden takia. Yhdistynyt kuningaskunta vahvistaa valtiontuki-ilmoituksessa esittämänsä kannan, jonka mukaan komission olisi otettava sopivaa rahoitusosuutta määritellessään huomioon RMG:n julkisen sektorin perintö ja julkisesta palvelusta aiheutuva rasite.

| (131) | Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa, että POL:n erottaminen RMG:stä vähentää RMG:n liiketoimintamahdollisuuksia postipalveluihin liittyvillä aloilla, kuten henkilöasiakkaiden pankkipalvelut ja muu mahdollinen POL:n infrastruktuurin hyödyntäminen. |
| --- | --- |

(131)

Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa, että POL:n erottaminen RMG:stä vähentää RMG:n liiketoimintamahdollisuuksia postipalveluihin liittyvillä aloilla, kuten henkilöasiakkaiden pankkipalvelut ja muu mahdollinen POL:n infrastruktuurin hyödyntäminen.

| (132) | Yhdistynyt kuningaskunta torjuu myös päättäväisesti kehotukset myydä pikalähetysyritys GLS vastasuoritteena, jota ehdotettiin eräissä asianomaisten osapuolten huomautuksissa. Yhdistynyt kuningaskunta täsmentää pitävänsä GLS:ää olennaisena osana RMG:n kokonaisstrategiaa ja keskeisenä tekijänä RMG:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisessa. Tässä yhteydessä Yhdistynyt kuningaskunta haluaa korostaa, että yrityksen toimintojen monipuolistaminen kannattavammille aloille mainitaan erityisesti pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa (johdanto-osan 17 kappale) olennaisena osana vaikeuksissa olevan yrityksen palautumista toimintakuntoon. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo myös, että GLS:n myynti uhkaisi RMG:n elinkelpoisuutta, sillä se vaarantaisi rakenneuudistussuunnitelman lisäksi yleispalvelun tarjoamisen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(132)

Yhdistynyt kuningaskunta torjuu myös päättäväisesti kehotukset myydä pikalähetysyritys GLS vastasuoritteena, jota ehdotettiin eräissä asianomaisten osapuolten huomautuksissa. Yhdistynyt kuningaskunta täsmentää pitävänsä GLS:ää olennaisena osana RMG:n kokonaisstrategiaa ja keskeisenä tekijänä RMG:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisessa. Tässä yhteydessä Yhdistynyt kuningaskunta haluaa korostaa, että yrityksen toimintojen monipuolistaminen kannattavammille aloille mainitaan erityisesti pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa (johdanto-osan 17 kappale) olennaisena osana vaikeuksissa olevan yrityksen palautumista toimintakuntoon. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo myös, että GLS:n myynti uhkaisi RMG:n elinkelpoisuutta, sillä se vaarantaisi rakenneuudistussuunnitelman lisäksi yleispalvelun tarjoamisen Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (133) | Yhdistynyt kuningaskunta korostaa kantaansa asioissa La Poste, EDF (19) ja OTE (20) annettuun oikeuskäytäntöön sisältyvän, aiemmasta toiminnasta periytyviä kuluja koskevan perustelun soveltuvuudesta tähän asiaan. Yhdistynyt kuningaskunta toistaa väitteensä, jonka mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan eläkejärjestelmien teknisistä eroista huolimatta asioilla on riittäviä loogisia yhteyksiä, jotta perustelua voidaan soveltaa myös tässä asiassa. |
| --- | --- |

(133)

Yhdistynyt kuningaskunta korostaa kantaansa asioissa La Poste, EDF (19) ja OTE (20) annettuun oikeuskäytäntöön sisältyvän, aiemmasta toiminnasta periytyviä kuluja koskevan perustelun soveltuvuudesta tähän asiaan. Yhdistynyt kuningaskunta toistaa väitteensä, jonka mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan eläkejärjestelmien teknisistä eroista huolimatta asioilla on riittäviä loogisia yhteyksiä, jotta perustelua voidaan soveltaa myös tässä asiassa.

| (134) | Huomautuksiin, joissa suositellaan toimenpiteiden arviointia SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan eikä SEUT-sopimuksen 107 artiklaan perustuvien pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaisesti, Yhdistynyt kuningaskunta toteaa jälleen, että tällainen muutos ei olisi RMG:n kannalta asianmukainen nykyisissä olosuhteissa. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo kuitenkin, että komission olisi otettava SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta huomioon soveltaessaan pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(134)

Huomautuksiin, joissa suositellaan toimenpiteiden arviointia SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan eikä SEUT-sopimuksen 107 artiklaan perustuvien pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaisesti, Yhdistynyt kuningaskunta toteaa jälleen, että tällainen muutos ei olisi RMG:n kannalta asianmukainen nykyisissä olosuhteissa. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo kuitenkin, että komission olisi otettava SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta huomioon soveltaessaan pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoja.

| (135) | Yhdistynyt kuningaskunta kommentoi myös Deutsche Postin huomautuksessa komissiolle esitettyä vaatimusta vähentää eläkevajeen supistamisesta tuotot, jotka RMG on jo saanut eläkevastuiden osalta korkeampina hintoina hintasääntelyn alaisilla aloilla. Yhdistynyt kuningaskunta pyrkii kiistämään tällaisen perustelun ja katsoo, ettei säännellyistä hinnoista ja eläkevajeesta aiheudu kaksinkertaista etua, sillä tämän varmistavat RMG:n sekä entisten ja nykyisten sääntelyviranomaisten käyttämät menetelmät ja sääntelyjärjestelyt, joiden avulla on estetty RMG:tä saamasta rahoitusta kahta kertaa samaan tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(135)

Yhdistynyt kuningaskunta kommentoi myös Deutsche Postin huomautuksessa komissiolle esitettyä vaatimusta vähentää eläkevajeen supistamisesta tuotot, jotka RMG on jo saanut eläkevastuiden osalta korkeampina hintoina hintasääntelyn alaisilla aloilla. Yhdistynyt kuningaskunta pyrkii kiistämään tällaisen perustelun ja katsoo, ettei säännellyistä hinnoista ja eläkevajeesta aiheudu kaksinkertaista etua, sillä tämän varmistavat RMG:n sekä entisten ja nykyisten sääntelyviranomaisten käyttämät menetelmät ja sääntelyjärjestelyt, joiden avulla on estetty RMG:tä saamasta rahoitusta kahta kertaa samaan tarkoitukseen.

| (136) | Yhdistynyt kuningaskunta torjuu Deutsche Postin lausunnon, jonka mukaan kaikkea entisille postimonopoleille myönnettyä valtiontukea olisi arvioitava samoin perustein, jotta voidaan varmistaa unionin lainsäädännön yhdenmukainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa. Sen sijaan Yhdistynyt kuningaskunta esittää, että komission olisi voitava arvioida kutakin asiaa sen erityispiirteiden perusteella. |
| --- | --- |

(136)

Yhdistynyt kuningaskunta torjuu Deutsche Postin lausunnon, jonka mukaan kaikkea entisille postimonopoleille myönnettyä valtiontukea olisi arvioitava samoin perustein, jotta voidaan varmistaa unionin lainsäädännön yhdenmukainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa. Sen sijaan Yhdistynyt kuningaskunta esittää, että komission olisi voitava arvioida kutakin asiaa sen erityispiirteiden perusteella.

| (137) | Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta kommentoi eräiden asianomaisten osapuolten esittämiä lukuisia huomautuksia ja ehdotuksia, joiden Yhdistynyt kuningaskunta katsoo liittyvän paremminkin sääntelyyn kuin käsiteltävänä olevaan asiaan. Yhdistynyt kuningaskunta korostaa, että mainitut kysymykset, kuten toimintojen rakenteellinen erottaminen, avoimuus, uudelleentarkastelu ja eräiden toimintojen lakkauttaminen, ovat luonteeltaan sääntelyyn liittyviä ja ne olisi sen vuoksi otettava esiin asianmukaisella foorumilla kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa eikä valtiontukimenettelyn yhteydessä. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa, että Euroopan unionin tuomioistuin on jo tarkastellut postipalveluille Yhdistyneissä kuningaskunnassa myönnetyn arvonlisäverovapautuksen laajuutta (21), ja lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan veroviranomaisten odotetaan vielä käsittelevän asiaa. |
| --- | --- |

(137)

Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta kommentoi eräiden asianomaisten osapuolten esittämiä lukuisia huomautuksia ja ehdotuksia, joiden Yhdistynyt kuningaskunta katsoo liittyvän paremminkin sääntelyyn kuin käsiteltävänä olevaan asiaan. Yhdistynyt kuningaskunta korostaa, että mainitut kysymykset, kuten toimintojen rakenteellinen erottaminen, avoimuus, uudelleentarkastelu ja eräiden toimintojen lakkauttaminen, ovat luonteeltaan sääntelyyn liittyviä ja ne olisi sen vuoksi otettava esiin asianmukaisella foorumilla kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa eikä valtiontukimenettelyn yhteydessä. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa, että Euroopan unionin tuomioistuin on jo tarkastellut postipalveluille Yhdistyneissä kuningaskunnassa myönnetyn arvonlisäverovapautuksen laajuutta (21), ja lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan veroviranomaisten odotetaan vielä käsittelevän asiaa.

5.   ARVIOINTI

5.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo ja mahdolliset edunsaajat

| (138) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Arvioidakseen, onko jokin toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komission on tutkittava, onko kyseessä valtion toimenpide ja käytetäänkö siihen valtion varoja, vääristyykö kilpailu joitakin yrityksiä tai tuotannonaloja suosimalla ja vaikuttaako se jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(138)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Arvioidakseen, onko jokin toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komission on tutkittava, onko kyseessä valtion toimenpide ja käytetäänkö siihen valtion varoja, vääristyykö kilpailu joitakin yrityksiä tai tuotannonaloja suosimalla ja vaikuttaako se jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.1.1   Valtion varat

| (139) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa käsitellään jäsenvaltion myöntämää tai valtion varoista myönnettyä tukea. Tarkasteltavana olevien toimenpiteiden on siis katsottava johtuvan valtion toiminnasta tai niihin on liityttävä valtion varojen käyttöä. |
| --- | --- |

(139)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa käsitellään jäsenvaltion myöntämää tai valtion varoista myönnettyä tukea. Tarkasteltavana olevien toimenpiteiden on siis katsottava johtuvan valtion toiminnasta tai niihin on liityttävä valtion varojen käyttöä.

| (140) | Eläkevajeen poistamisen osalta voidaan todeta, että RMG:lle kertyneiden eläkevastuiden siirtäminen osittain Yhdistyneelle kuningaskunnalle rahoitetaan valtion varoista ja johtuu valtiosta: Yhdistynyt kuningaskunta perustaa uuden lakisääteisen eläkejärjestelmän, joka on Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen vastuulla ja johon siirretään tietty osa RMPP:n eläkejärjestelmään kertyneistä eläkevastuista. |
| --- | --- |

(140)

Eläkevajeen poistamisen osalta voidaan todeta, että RMG:lle kertyneiden eläkevastuiden siirtäminen osittain Yhdistyneelle kuningaskunnalle rahoitetaan valtion varoista ja johtuu valtiosta: Yhdistynyt kuningaskunta perustaa uuden lakisääteisen eläkejärjestelmän, joka on Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen vastuulla ja johon siirretään tietty osa RMPP:n eläkejärjestelmään kertyneistä eläkevastuista.

| (141) | Velan vähentämistoimenpiteet puolestaan rahoitetaan selvästi valtion varoista ja ne johtuvat valtion toiminnasta: Yhdistynyt kuningaskunta vähentää velan siitä lainamäärästä, jonka RMG on velkaa valtiolle. |
| --- | --- |

(141)

Velan vähentämistoimenpiteet puolestaan rahoitetaan selvästi valtion varoista ja ne johtuvat valtion toiminnasta: Yhdistynyt kuningaskunta vähentää velan siitä lainamäärästä, jonka RMG on velkaa valtiolle.

5.1.2   Valikoiva etu

| (142) | Jotta voitaisiin määritellä, sisältyykö toimenpiteisiin valtiontukea, on selvitettävä, aiheutuuko niistä RMG:lle taloudellista etua sen vuoksi, että se välttää niiden avulla kustannukset, jotka sen olisi tavallisesti katettava omista varoistaan, ja onko markkinavoimien tavanomainen vaikutus siten estetty (22). |
| --- | --- |

(142)

Jotta voitaisiin määritellä, sisältyykö toimenpiteisiin valtiontukea, on selvitettävä, aiheutuuko niistä RMG:lle taloudellista etua sen vuoksi, että se välttää niiden avulla kustannukset, jotka sen olisi tavallisesti katettava omista varoistaan, ja onko markkinavoimien tavanomainen vaikutus siten estetty (22).

| (143) | Tältä osin olisi myös muistettava, että Euroopan unionin tuomioistuimen useissa tuomioissa on torjuttu teoria, jonka mukaan rakenteellisen haitan korvaamista ei katsota valtiontueksi. Tuomioistuin on toistuvasti todennut, että tuen olemassaoloa olisi arvioitava sen vaikutusten perusteella eikä valtion toimenpiteiden syiden tai päämäärien perusteella (23). Tuomioistuin on myös korostanut, että tuen käsite kattaa julkisten viranomaisten myöntämät edut, jotka eri muodoissaan vähentävät yrityksen talousarvioon yleensä sisältyviä kustannuksia (24). Tuomioistuin on myös todennut selvästi, että työntekijöiden palkkakustannukset ovat luonteeltaan yritysten vastattavaksi kuuluvia kustannuksia riippumatta siitä, johtuvatko nämä kustannukset lakisääteisistä velvoitteista tai työehtosopimuksista vai eivät (25). Tuomioistuin on arvioinut, että vaikka valtion toimenpiteiden tarkoituksena on korvata lisäkustannuksia, tämä ei estä niiden luokittelemista tueksi (26). |
| --- | --- |

(143)

Tältä osin olisi myös muistettava, että Euroopan unionin tuomioistuimen useissa tuomioissa on torjuttu teoria, jonka mukaan rakenteellisen haitan korvaamista ei katsota valtiontueksi. Tuomioistuin on toistuvasti todennut, että tuen olemassaoloa olisi arvioitava sen vaikutusten perusteella eikä valtion toimenpiteiden syiden tai päämäärien perusteella (23). Tuomioistuin on myös korostanut, että tuen käsite kattaa julkisten viranomaisten myöntämät edut, jotka eri muodoissaan vähentävät yrityksen talousarvioon yleensä sisältyviä kustannuksia (24). Tuomioistuin on myös todennut selvästi, että työntekijöiden palkkakustannukset ovat luonteeltaan yritysten vastattavaksi kuuluvia kustannuksia riippumatta siitä, johtuvatko nämä kustannukset lakisääteisistä velvoitteista tai työehtosopimuksista vai eivät (25). Tuomioistuin on arvioinut, että vaikka valtion toimenpiteiden tarkoituksena on korvata lisäkustannuksia, tämä ei estä niiden luokittelemista tueksi (26).

| (144) | Komissio katsoo, että työlainsäädäntöön tai ammattijärjestöjen kanssa tehtyihin kollektiivisiin työehtosopimuksiin perustuvat yrityksen velvoitteet esimerkiksi eläkemaksujen suorittamiseksi ovat tavanomaisia kustannuksia, jotka yrityksen on rahoitettava omista varoistaan (27). Nämä kustannukset liittyvät olennaisesti yrityksen taloudelliseen toimintaan (28). Tältä osin ei ole merkitystä sillä, maksaako yritys eläkekustannukset rahoittamalla suoraan entisen henkilöstönsä eläkkeitä vai maksamalla eläkemaksuja eläkerahastoon, joka puolestaan käyttää keräämänsä maksut rahoittaakseen yritysten työntekijöiden eläkkeitä. Ratkaisevaa on, että yritys kantaa jollakin tavalla eläkekustannukset kokonaan. |
| --- | --- |

(144)

Komissio katsoo, että työlainsäädäntöön tai ammattijärjestöjen kanssa tehtyihin kollektiivisiin työehtosopimuksiin perustuvat yrityksen velvoitteet esimerkiksi eläkemaksujen suorittamiseksi ovat tavanomaisia kustannuksia, jotka yrityksen on rahoitettava omista varoistaan (27). Nämä kustannukset liittyvät olennaisesti yrityksen taloudelliseen toimintaan (28). Tältä osin ei ole merkitystä sillä, maksaako yritys eläkekustannukset rahoittamalla suoraan entisen henkilöstönsä eläkkeitä vai maksamalla eläkemaksuja eläkerahastoon, joka puolestaan käyttää keräämänsä maksut rahoittaakseen yritysten työntekijöiden eläkkeitä. Ratkaisevaa on, että yritys kantaa jollakin tavalla eläkekustannukset kokonaan.

| (145) | Eläkevajeen poistamisen osalta komissio huomauttaa, että siitä aiheutuu RMG:lle taloudellista etua, sillä RMPP:n vaje vaikuttaa yritykseen ja toisaalta RMG:llä on Yhdistyneen kuningaskunnan eläkelainsäädännön nojalla velvoitteita RMPP:tä kohtaan. Velvoitteisiin sisältyvät eläkemaksujen maksaminen erityisesti vajeen kattamiseksi, ja velvoitteet näkyvät siinä, että vaje on kirjattu RMG:n taseeseen kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 19 mukaisesti. Sen vuoksi komissio katsoo, että ottamalla vastattavakseen osan kertyneistä eläkevastuista Yhdistynyt kuningaskunta vapauttaa RMG:n taloudellisista velvoitteista, joista yrityksen olisi yleensä vastattava itse, ja estää siten markkinavoimien tavanomaisen vaikutuksen. |
| --- | --- |

(145)

Eläkevajeen poistamisen osalta komissio huomauttaa, että siitä aiheutuu RMG:lle taloudellista etua, sillä RMPP:n vaje vaikuttaa yritykseen ja toisaalta RMG:llä on Yhdistyneen kuningaskunnan eläkelainsäädännön nojalla velvoitteita RMPP:tä kohtaan. Velvoitteisiin sisältyvät eläkemaksujen maksaminen erityisesti vajeen kattamiseksi, ja velvoitteet näkyvät siinä, että vaje on kirjattu RMG:n taseeseen kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 19 mukaisesti. Sen vuoksi komissio katsoo, että ottamalla vastattavakseen osan kertyneistä eläkevastuista Yhdistynyt kuningaskunta vapauttaa RMG:n taloudellisista velvoitteista, joista yrityksen olisi yleensä vastattava itse, ja estää siten markkinavoimien tavanomaisen vaikutuksen.

| (146) | Lisäksi komissio katsoo, että eläkevajeen poistamisesta aiheutuu etua RMG:n lisäksi sen tytäryritykselle POL:lle, sillä jälkimmäisen ei enää tarvitse osallistua eläkevajeen rahoittamiseen RMG:n kanssa tehdyn työntekijöiden siirtoa koskevan sopimuksen mukaisesti. Sen sijaan GLS:n ei katsota hyötyvän eläkevajeen poistamisesta, sillä sen työntekijät eivät kuulu RMPP:hen eikä sen eläkejärjestelmällä ole mitään yhteyksiä RMPP:hen. |
| --- | --- |

(146)

Lisäksi komissio katsoo, että eläkevajeen poistamisesta aiheutuu etua RMG:n lisäksi sen tytäryritykselle POL:lle, sillä jälkimmäisen ei enää tarvitse osallistua eläkevajeen rahoittamiseen RMG:n kanssa tehdyn työntekijöiden siirtoa koskevan sopimuksen mukaisesti. Sen sijaan GLS:n ei katsota hyötyvän eläkevajeen poistamisesta, sillä sen työntekijät eivät kuulu RMPP:hen eikä sen eläkejärjestelmällä ole mitään yhteyksiä RMPP:hen.

| (147) | Komissio katsoo lisäksi, että väitteet, joilla on pyritty osoittamaan RMG:n eläkekustannusten olevan sen kilpailijoiden kustannuksia suuremmat, eivät millään lailla liity sen määrittämiseen, onko eläkevajeen poistamisessa kyse valtiontuesta. Kustannusten erot voidaan kuitenkin ottaa huomioon arvioitaessa eläkevajeen poistamisen soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(147)

Komissio katsoo lisäksi, että väitteet, joilla on pyritty osoittamaan RMG:n eläkekustannusten olevan sen kilpailijoiden kustannuksia suuremmat, eivät millään lailla liity sen määrittämiseen, onko eläkevajeen poistamisessa kyse valtiontuesta. Kustannusten erot voidaan kuitenkin ottaa huomioon arvioitaessa eläkevajeen poistamisen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

| (148) | Komissio katsoo sen vuoksi, että eläkevajeen poistamisesta aiheutuu RMG:lle ja POL:lle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(148)

Komissio katsoo sen vuoksi, että eläkevajeen poistamisesta aiheutuu RMG:lle ja POL:lle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua.

| (149) | Komissio on tarkastellut tileihin tehtyjen varausten vapauttamiselle eläkevajeen poistamisen johdosta myönnettyä verovapautta ja se hyväksyy Yhdistyneen kuningaskunnan perustelun, jonka mukaan verovapaus on oikeutettu sen takia, että varausten kertyminen ei ollut vähennyskelpoista. RMG:n kirjanpitoon tällä hetkellä sisältyvät eläkevastuut kuvaavat määriä, joita ei vielä ole maksettu RMPP:stä. Yhdistyneen kuningaskunnan verolainsäädännön mukaan verohuojennus voidaan myöntää eläkemaksuista siinä vaiheessa kun maksut suoritetaan. RMG ei ole toistaiseksi pyytänyt lainkaan verohelpotusta kirjanpitoonsa merkittyjen vastuiden osalta. Sen jälkeen kun kyseiset vastuut on siirretty uuteen järjestelmään, RMG ei enää ole vastuussa RMPP:n rahoittamisesta eikä se myöskään voi pyytää verohelpotusta. Koska RMG ei voi pyytää verohelpotusta kirjanpidossaan tällä hetkellä näkyvistä eläkemaksuista, se ei myöskään oleta joutuvansa maksamaan veroa tileihin kirjattujen varausten purkamisesta. Komissio katsoo sen vuoksi, että eläkevajeen poistamiseen sovellettavaan verokohteluun ei liity valikoivaa etua RMG:lle eikä siinä ole siten kyse valtiontuesta. |
| --- | --- |

(149)

Komissio on tarkastellut tileihin tehtyjen varausten vapauttamiselle eläkevajeen poistamisen johdosta myönnettyä verovapautta ja se hyväksyy Yhdistyneen kuningaskunnan perustelun, jonka mukaan verovapaus on oikeutettu sen takia, että varausten kertyminen ei ollut vähennyskelpoista. RMG:n kirjanpitoon tällä hetkellä sisältyvät eläkevastuut kuvaavat määriä, joita ei vielä ole maksettu RMPP:stä. Yhdistyneen kuningaskunnan verolainsäädännön mukaan verohuojennus voidaan myöntää eläkemaksuista siinä vaiheessa kun maksut suoritetaan. RMG ei ole toistaiseksi pyytänyt lainkaan verohelpotusta kirjanpitoonsa merkittyjen vastuiden osalta. Sen jälkeen kun kyseiset vastuut on siirretty uuteen järjestelmään, RMG ei enää ole vastuussa RMPP:n rahoittamisesta eikä se myöskään voi pyytää verohelpotusta. Koska RMG ei voi pyytää verohelpotusta kirjanpidossaan tällä hetkellä näkyvistä eläkemaksuista, se ei myöskään oleta joutuvansa maksamaan veroa tileihin kirjattujen varausten purkamisesta. Komissio katsoo sen vuoksi, että eläkevajeen poistamiseen sovellettavaan verokohteluun ei liity valikoivaa etua RMG:lle eikä siinä ole siten kyse valtiontuesta.

| (150) | Komissio on arvioinut velan vähentämistoimenpiteisiin mahdollisesti liittyvää valikoivaa etua yksityistä sijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti (29). Olennainen kysymys on, olisiko yksityinen sijoittaja toiminut vastaavassa tilanteessa samalla tavalla maksimoidakseen mahdollisuutensa periä velka takaisin. Komissio toteaa ensiksi, että Yhdistynyt kuningaskunta ei ole väittänyt toimivansa velan vähentämistoimenpiteiden osalta yksityisen sijoittajan tavoin eikä siten toimittanut komissiolle lainkaan sellaisia tietoja, joiden pohjalta komissio voisi soveltaa yksityistä sijoittajaa koskevaa periaatetta. Toiseksi komissio katsoo, että yksityinen sijoittaja ei olisi suostunut vähentämään velan määrää vaatimatta vastineeksi lisämyönnytyksiä tai vähintään jäljellä olevan lainamäärän uudelleenjärjestelyä maksimoidakseen mahdollisuutensa periä velka takaisin yrityksen onnistuneen rakenneuudistuksen jälkeen. Komissio katsoo sen vuoksi, että rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvistä velan vähentämistoimista aiheutuu RMG:lle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(150)

Komissio on arvioinut velan vähentämistoimenpiteisiin mahdollisesti liittyvää valikoivaa etua yksityistä sijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti (29). Olennainen kysymys on, olisiko yksityinen sijoittaja toiminut vastaavassa tilanteessa samalla tavalla maksimoidakseen mahdollisuutensa periä velka takaisin. Komissio toteaa ensiksi, että Yhdistynyt kuningaskunta ei ole väittänyt toimivansa velan vähentämistoimenpiteiden osalta yksityisen sijoittajan tavoin eikä siten toimittanut komissiolle lainkaan sellaisia tietoja, joiden pohjalta komissio voisi soveltaa yksityistä sijoittajaa koskevaa periaatetta. Toiseksi komissio katsoo, että yksityinen sijoittaja ei olisi suostunut vähentämään velan määrää vaatimatta vastineeksi lisämyönnytyksiä tai vähintään jäljellä olevan lainamäärän uudelleenjärjestelyä maksimoidakseen mahdollisuutensa periä velka takaisin yrityksen onnistuneen rakenneuudistuksen jälkeen. Komissio katsoo sen vuoksi, että rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvistä velan vähentämistoimista aiheutuu RMG:lle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valikoivaa etua.

5.1.3   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus unionin sisäiseen kauppaan

| (151) | Jos jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa suhteessa muihin yrityksiin, jotka kilpailevat sen kanssa unionin sisäisessä kaupassa, tuen on katsottava vaikuttavan kauppaan. Vakiintuneen oikeuskäytännön (30) mukaisesti toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos edunsaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(151)

Jos jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa suhteessa muihin yrityksiin, jotka kilpailevat sen kanssa unionin sisäisessä kaupassa, tuen on katsottava vaikuttavan kauppaan. Vakiintuneen oikeuskäytännön (30) mukaisesti toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos edunsaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla.

| (152) | Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinat avattiin kilpailulle kokonaisuudessaan vuonna 2006, ja kilpailua esiintyi jo ennen kyseistä päivämäärää eräillä markkinasegmenteillä (esim. pakettien jakelu ja yli 4 000 kappaletta käsittävien joukkolähetysten jakelu sekä yleisesti kaikki postipalvelut, joita ei ollut varattu tietylle yritykselle). Tältä osin riittää, kun todetaan, että RMG kilpailee muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten kanssa (esim. Post NL ja Deutsche Post) ja toimii itse Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolisilla markkinoilla pikalähetyksistä vastaavan tytäryhtiönsä GLS:n kautta. Tällä perusteella tarkasteltavana olevat toimenpiteet saattavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(152)

Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinat avattiin kilpailulle kokonaisuudessaan vuonna 2006, ja kilpailua esiintyi jo ennen kyseistä päivämäärää eräillä markkinasegmenteillä (esim. pakettien jakelu ja yli 4 000 kappaletta käsittävien joukkolähetysten jakelu sekä yleisesti kaikki postipalvelut, joita ei ollut varattu tietylle yritykselle). Tältä osin riittää, kun todetaan, että RMG kilpailee muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten kanssa (esim. Post NL ja Deutsche Post) ja toimii itse Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolisilla markkinoilla pikalähetyksistä vastaavan tytäryhtiönsä GLS:n kautta. Tällä perusteella tarkasteltavana olevat toimenpiteet saattavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.1.4   Päätelmä tuen olemassaolosta

| (153) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että sekä eläkevajeen poistamisessa että rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvissä velan vähentämistoimenpiteissä on kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(153)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että sekä eläkevajeen poistamisessa että rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvissä velan vähentämistoimenpiteissä on kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

5.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (154) | Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa sekä 107 artiklan 3 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja poikkeuksia ei selvästikään voida soveltaa, komissio arvioi, missä määrin eläkevajeen poistaminen ja velan vähentämistoimenpiteet voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(154)

Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa sekä 107 artiklan 3 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja poikkeuksia ei selvästikään voida soveltaa, komissio arvioi, missä määrin eläkevajeen poistaminen ja velan vähentämistoimenpiteet voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (155) | Yhdistynyt kuningaskunta ei ole vedonnut SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan perustellakseen RMG:lle myönnetyn tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(155)

Yhdistynyt kuningaskunta ei ole vedonnut SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan perustellakseen RMG:lle myönnetyn tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

5.2.1   Eläkejärjestelmän vajeen poistamisen soveltuvuus sisämarkkinoille korvauksena aiemmasta toiminnasta periytyvistä eläkekustannuksista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti

| (156) | Komissio arvioi eläkevajeen poistamisen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Kyseisen alakohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(156)

Komissio arvioi eläkevajeen poistamisen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Kyseisen alakohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (157) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komissio voi katsoa valtiontuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos tuki edistää yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista (31), on välttämätön tämän tavoitteen saavuttamiseksi (32) eikä muuta kaupan edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla (oikeasuhteisuus). |
| --- | --- |

(157)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komissio voi katsoa valtiontuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos tuki edistää yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista (31), on välttämätön tämän tavoitteen saavuttamiseksi (32) eikä muuta kaupan edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla (oikeasuhteisuus).

| (158) | Postipalvelut edistävät sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa. Postipalveluja ruvettiin vähitellen avaamaan kilpailulle unionin tasolla vuonna 1998. Tämä on parantanut palvelujen laatua, tehostanut palveluja ja edistänyt käyttäjien tarpeisiin vastaamista. Markkinoiden avauduttua on voitu luoda postipalvelujen sisämarkkinat. Sen vuoksi markkinoiden avautuminen edistää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa tavoitteeksi asetettua sisämarkkinoiden toteutumista. |
| --- | --- |

(158)

Postipalvelut edistävät sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa. Postipalveluja ruvettiin vähitellen avaamaan kilpailulle unionin tasolla vuonna 1998. Tämä on parantanut palvelujen laatua, tehostanut palveluja ja edistänyt käyttäjien tarpeisiin vastaamista. Markkinoiden avauduttua on voitu luoda postipalvelujen sisämarkkinat. Sen vuoksi markkinoiden avautuminen edistää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa tavoitteeksi asetettua sisämarkkinoiden toteutumista.

| (159) | Markkinoiden vapauttamisen yhteydessä vakiintunut toimija voi kuitenkin joutua epäedulliseen kilpailuasemaan sen takia, että sen on edelleen maksettava aikaisemmasta toiminnasta periytyviä kuluja, jotka perustuvat ennen markkinoiden avautumista annettuihin sitoumuksiin, joita ei enää voida noudattaa samoin edellytyksin kilpailuun perustuvilla markkinoilla, koska perinteinen toimija ei enää kykene siirtämään vastaavia kustannuksia kuluttajille. |
| --- | --- |

(159)

Markkinoiden vapauttamisen yhteydessä vakiintunut toimija voi kuitenkin joutua epäedulliseen kilpailuasemaan sen takia, että sen on edelleen maksettava aikaisemmasta toiminnasta periytyviä kuluja, jotka perustuvat ennen markkinoiden avautumista annettuihin sitoumuksiin, joita ei enää voida noudattaa samoin edellytyksin kilpailuun perustuvilla markkinoilla, koska perinteinen toimija ei enää kykene siirtämään vastaavia kustannuksia kuluttajille.

| (160) | Komissio on ottanut päätöksissään huomioon, että asteittainen siirtyminen erittäin rajoitetun kilpailun olosuhteista tilanteeseen, jossa unionin tasolla käydään todellista kilpailua, on toteutettava hyväksyttävissä taloudellisissa olosuhteissa (33). Sen vuoksi se on hyväksynyt useissa päätöksissään, että jäsenvaltio myöntää valtiontukea poistaakseen perinteiseltä toimijalta osan sen aiemmasta toiminnasta aiheutuvista eläkevastuista (34). |
| --- | --- |

(160)

Komissio on ottanut päätöksissään huomioon, että asteittainen siirtyminen erittäin rajoitetun kilpailun olosuhteista tilanteeseen, jossa unionin tasolla käydään todellista kilpailua, on toteutettava hyväksyttävissä taloudellisissa olosuhteissa (33). Sen vuoksi se on hyväksynyt useissa päätöksissään, että jäsenvaltio myöntää valtiontukea poistaakseen perinteiseltä toimijalta osan sen aiemmasta toiminnasta aiheutuvista eläkevastuista (34).

| (161) | Komissio katsoi EDF:lle myönnettyä valtiontukea koskevassa päätöksessään (35), että sisämarkkinoille soveltuu valtiontuki, jolla EDF:ltä poistettiin yleisistä eläkejärjestelyistä aiheutuvia eläkevastuita suuremmat eläkevastuut, jotka oli määritelty yhtiön toimiessa vielä monopoliasemassa. Komissio totesi, että nämä vastuut muistuttavat luonteeltaan energia-alan hukkakustannuksia (36) ja että tukea liiallisten eläkekustannusten korvaamiseen olisi siten käsiteltävä samalla tavalla kuin hukkakustannusten korvaamista. Sen perusteella komissio katsoi, että samaa lähestymistapaa sovellettaisiin jatkossa vastaavien asioiden analysoimiseen. |
| --- | --- |

(161)

Komissio katsoi EDF:lle myönnettyä valtiontukea koskevassa päätöksessään (35), että sisämarkkinoille soveltuu valtiontuki, jolla EDF:ltä poistettiin yleisistä eläkejärjestelyistä aiheutuvia eläkevastuita suuremmat eläkevastuut, jotka oli määritelty yhtiön toimiessa vielä monopoliasemassa. Komissio totesi, että nämä vastuut muistuttavat luonteeltaan energia-alan hukkakustannuksia (36) ja että tukea liiallisten eläkekustannusten korvaamiseen olisi siten käsiteltävä samalla tavalla kuin hukkakustannusten korvaamista. Sen perusteella komissio katsoi, että samaa lähestymistapaa sovellettaisiin jatkossa vastaavien asioiden analysoimiseen.

| (162) | Komissio katsoi La Postelle myönnetystä valtiontuesta 10 päivänä lokakuuta 2007 tekemässään päätöksessä (37), että sisämarkkinoille soveltuu valtiontuki, jolla La Postelta poistettiin yleisistä eläkejärjestelyistä aiheutuvia eläkevastuita suuremmat eläkevastuut, jotka oli määritelty yhtiön toimiessa vielä monopoliasemassa. Nämä vastuut aiheutuivat ensinnäkin virkamiesasemassa olevia työntekijöitä koskevista suuremmista eläkemaksuista ja toiseksi vaatimuksesta varmistaa näitä työntekijöitä koskevan eläkejärjestelyn tasapaino. |
| --- | --- |

(162)

Komissio katsoi La Postelle myönnetystä valtiontuesta 10 päivänä lokakuuta 2007 tekemässään päätöksessä (37), että sisämarkkinoille soveltuu valtiontuki, jolla La Postelta poistettiin yleisistä eläkejärjestelyistä aiheutuvia eläkevastuita suuremmat eläkevastuut, jotka oli määritelty yhtiön toimiessa vielä monopoliasemassa. Nämä vastuut aiheutuivat ensinnäkin virkamiesasemassa olevia työntekijöitä koskevista suuremmista eläkemaksuista ja toiseksi vaatimuksesta varmistaa näitä työntekijöitä koskevan eläkejärjestelyn tasapaino.

| (163) | Komissio totesi, että toimenpiteet rajoittuivat siihen, mikä oli ehdottoman välttämätöntä tasapuolisten olosuhteiden palauttamiseksi sosiaaliturvamaksujen osalta, ja edistäisivät sen vuoksi viime kädessä postialalla käytävän kilpailun kehittymistä ja alan vapauttamisen jatkamista. Lisäksi komissio totesi rinnastaen asian EDF:ää koskevaan päätökseen, että La Poste ei enää ottanut palvelukseensa virkamiehiä ja että sen tulevat eläkemaksut asettivat sen kilpailijoihin verrattavissa olevaan tilanteeseen sosiaaliturvamaksujen osalta. |
| --- | --- |

(163)

Komissio totesi, että toimenpiteet rajoittuivat siihen, mikä oli ehdottoman välttämätöntä tasapuolisten olosuhteiden palauttamiseksi sosiaaliturvamaksujen osalta, ja edistäisivät sen vuoksi viime kädessä postialalla käytävän kilpailun kehittymistä ja alan vapauttamisen jatkamista. Lisäksi komissio totesi rinnastaen asian EDF:ää koskevaan päätökseen, että La Poste ei enää ottanut palvelukseensa virkamiehiä ja että sen tulevat eläkemaksut asettivat sen kilpailijoihin verrattavissa olevaan tilanteeseen sosiaaliturvamaksujen osalta.

| (164) | Komissio tarkasteli Deutsche Postin virkamiesten eläkekustannusten rahoittamiseksi myönnetyistä tuista 25 päivänä tammikuuta 2012 antamassaan päätöksessä (38) La Postea koskevan päätöksen mukaisesti sitä, vastasivatko Deutsche Postin sosiaaliturvamaksut yksityisten kilpailijoiden maksuja. Komissio totesi, että eläketukien lisäksi Deutsche Post oli hyötynyt postimerkkien hinnankorotuksista, joilla rahoitettiin virkamiesten eläkekustannuksia. Ottaen huomioon nämä ylimääräiset helpotukset Deutsche Post oli todellisuudessa maksanut huomattavasti vähemmän sosiaaliturvamaksuja kuin yksityiset kilpailijansa eräillä markkinasegmenteillä. Komissio katsoi sen vuoksi, että osa eläketuista ei soveltunut sisämarkkinoille, ja määräsi Saksan perimään takaisin sisämarkkinoille soveltumattoman osuuden tuista. |
| --- | --- |

(164)

Komissio tarkasteli Deutsche Postin virkamiesten eläkekustannusten rahoittamiseksi myönnetyistä tuista 25 päivänä tammikuuta 2012 antamassaan päätöksessä (38) La Postea koskevan päätöksen mukaisesti sitä, vastasivatko Deutsche Postin sosiaaliturvamaksut yksityisten kilpailijoiden maksuja. Komissio totesi, että eläketukien lisäksi Deutsche Post oli hyötynyt postimerkkien hinnankorotuksista, joilla rahoitettiin virkamiesten eläkekustannuksia. Ottaen huomioon nämä ylimääräiset helpotukset Deutsche Post oli todellisuudessa maksanut huomattavasti vähemmän sosiaaliturvamaksuja kuin yksityiset kilpailijansa eräillä markkinasegmenteillä. Komissio katsoi sen vuoksi, että osa eläketuista ei soveltunut sisämarkkinoille, ja määräsi Saksan perimään takaisin sisämarkkinoille soveltumattoman osuuden tuista.

| (165) | Samana päivänä antamassaan BPostia koskevassa päätöksessä (39) komissio katsoi, että valtiontuki, joka oli myönnetty BPostille korvauksena virkamiesten eläkevastuista, soveltui sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, sillä tuella pelkästään poistettiin BPostilta aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneet eläkekustannukset, mutta yritys ei sen avulla päässyt sosiaaliturvamaksujen osalta kilpailijoitaan edullisempaan asemaan. Komissio tarkisti, että Belgian Postin sosiaaliturvamaksut vastasivat yksityisten kilpailijoiden maksuja. |
| --- | --- |

(165)

Samana päivänä antamassaan BPostia koskevassa päätöksessä (39) komissio katsoi, että valtiontuki, joka oli myönnetty BPostille korvauksena virkamiesten eläkevastuista, soveltui sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, sillä tuella pelkästään poistettiin BPostilta aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneet eläkekustannukset, mutta yritys ei sen avulla päässyt sosiaaliturvamaksujen osalta kilpailijoitaan edullisempaan asemaan. Komissio tarkisti, että Belgian Postin sosiaaliturvamaksut vastasivat yksityisten kilpailijoiden maksuja.

| (166) | RMG:tä koskevan asian ja aiemman oikeuskäytännön välillä on eräitä yhtäläisyyksiä. |
| --- | --- |

(166)

RMG:tä koskevan asian ja aiemman oikeuskäytännön välillä on eräitä yhtäläisyyksiä.

| (167) | Ensinnäkin kaikissa asioissa on kyse merkittävästä taloudellisesta riskistä ja rajoittamattomista vastuista. RMG kantaa aiempaan julkiseen monopoliasemaansa perustuvaan eläkejärjestelmään liittyvän taloudellisen riskin. Myös muilla postialan perinteisillä toimijoilla oli vastaava taloudellinen riski ennen kuin ne vapautettiin vastuistaan, ja ne olivat samalla tavalla epäedullisessa asemassa kilpailijoihinsa nähden. Kaikissa asioissa on kyse samanlaisessa asemassa olevista edunsaajista, sillä niiden eläkejärjestelyt poikkesivat huomattavasti kilpailijoiden eläkejärjestelyistä. |
| --- | --- |

(167)

Ensinnäkin kaikissa asioissa on kyse merkittävästä taloudellisesta riskistä ja rajoittamattomista vastuista. RMG kantaa aiempaan julkiseen monopoliasemaansa perustuvaan eläkejärjestelmään liittyvän taloudellisen riskin. Myös muilla postialan perinteisillä toimijoilla oli vastaava taloudellinen riski ennen kuin ne vapautettiin vastuistaan, ja ne olivat samalla tavalla epäedullisessa asemassa kilpailijoihinsa nähden. Kaikissa asioissa on kyse samanlaisessa asemassa olevista edunsaajista, sillä niiden eläkejärjestelyt poikkesivat huomattavasti kilpailijoiden eläkejärjestelyistä.

| (168) | Toiseksi komissio katsoo, että aivan kuin aiemmissa asioissa, RMG ei kykenisi kilpailemaan omilla resursseillaan kilpailijoiden kanssa ilman valtion toimia, joiden avulla se pääsee eroon ainakin osasta eläkevastuitaan. Jos RMG joutuisi vastaamaan koko eläkevajeesta, se menisi konkurssiin. Kuten johdanto-osan 29 kappaleessa todettiin, RMG:n operatiiviset varat yrityksen taseessa olivat varainhoitovuoden 2010–2011 lopussa miinuksella. Vaikka rakenneuudistussuunnitelma saataisiin toteutettua onnistuneesti, RMG:lle jäisi edelleen vähintään 2 000 miljoonan Englannin punnan nettovastuut, ellei eläkevajetta poistettaisi. |
| --- | --- |

(168)

Toiseksi komissio katsoo, että aivan kuin aiemmissa asioissa, RMG ei kykenisi kilpailemaan omilla resursseillaan kilpailijoiden kanssa ilman valtion toimia, joiden avulla se pääsee eroon ainakin osasta eläkevastuitaan. Jos RMG joutuisi vastaamaan koko eläkevajeesta, se menisi konkurssiin. Kuten johdanto-osan 29 kappaleessa todettiin, RMG:n operatiiviset varat yrityksen taseessa olivat varainhoitovuoden 2010–2011 lopussa miinuksella. Vaikka rakenneuudistussuunnitelma saataisiin toteutettua onnistuneesti, RMG:lle jäisi edelleen vähintään 2 000 miljoonan Englannin punnan nettovastuut, ellei eläkevajetta poistettaisi.

| (169) | Eräät seikat kuitenkin erottavat aiemmat asiat nyt käsiteltävänä olevasta asiasta. |
| --- | --- |

(169)

Eräät seikat kuitenkin erottavat aiemmat asiat nyt käsiteltävänä olevasta asiasta.

| (170) | Ensiksi Yhdistyneen kuningaskunnan eläkejärjestelyt poikkeavat merkittävästi muiden jäsenvaltioiden vastaavista järjestelyistä. Useimmat työeläkejärjestelmät ovat jättäytyneet pois valtion tuloperusteisesta eläkejärjestelmästä (State Earnings Related Pension Scheme). Useimmilla suurilla työnantajilla on omat eläkejärjestelmänsä. Yhdistyneen kuningaskunnan eläkelainsäädännön mukaan kaikkien eläkejärjestelmien on tarjottava tietyt vaatimukset täyttävät eläkeoikeudet, ja työnantajilla on velvollisuus huolehtia järjestelmien asianmukaisesta rahoituksesta. Voimassa olevien tilinpäätösstandardien (IAS) mukaan työnantajien on kirjattava eläkejärjestelmien vajeet taseeseensa. |
| --- | --- |

(170)

Ensiksi Yhdistyneen kuningaskunnan eläkejärjestelyt poikkeavat merkittävästi muiden jäsenvaltioiden vastaavista järjestelyistä. Useimmat työeläkejärjestelmät ovat jättäytyneet pois valtion tuloperusteisesta eläkejärjestelmästä (State Earnings Related Pension Scheme). Useimmilla suurilla työnantajilla on omat eläkejärjestelmänsä. Yhdistyneen kuningaskunnan eläkelainsäädännön mukaan kaikkien eläkejärjestelmien on tarjottava tietyt vaatimukset täyttävät eläkeoikeudet, ja työnantajilla on velvollisuus huolehtia järjestelmien asianmukaisesta rahoituksesta. Voimassa olevien tilinpäätösstandardien (IAS) mukaan työnantajien on kirjattava eläkejärjestelmien vajeet taseeseensa.

| (171) | RMPP vastaa tältä osin periaatteessa yksityisten kilpailijoiden eläkerahastoja. Ainoa ero RMG:n ja sen kilpailijoiden välillä on, että sen eläkevastuiden määrä ja samoin RMPP:n vaje ovat aiheutuneet niistä ehdoista, joista sovittiin monopolikaudella virkamiesten aseman mukaisesti. |
| --- | --- |

(171)

RMPP vastaa tältä osin periaatteessa yksityisten kilpailijoiden eläkerahastoja. Ainoa ero RMG:n ja sen kilpailijoiden välillä on, että sen eläkevastuiden määrä ja samoin RMPP:n vaje ovat aiheutuneet niistä ehdoista, joista sovittiin monopolikaudella virkamiesten aseman mukaisesti.

| (172) | Sen sijaan muiden sosiaalikustannusten (esim. valtion eläkejärjestelmään suoritettavat maksut, sairaus- ja työttömyysvakuutusmaksut) tasossa ja niihin sovellettavissa ehdoissa ei ole eroa RMG:n työntekijöiden ja yksityisten kilpailijoiden työntekijöiden välillä. |
| --- | --- |

(172)

Sen sijaan muiden sosiaalikustannusten (esim. valtion eläkejärjestelmään suoritettavat maksut, sairaus- ja työttömyysvakuutusmaksut) tasossa ja niihin sovellettavissa ehdoissa ei ole eroa RMG:n työntekijöiden ja yksityisten kilpailijoiden työntekijöiden välillä.

| (173) | Lopuksi RMG on edelleen vastuussa kaikista tulevaisuudessa kertyvistä uusista vastuista sekä vastuista, jotka aiheutuvat nykyisten työntekijöiden aiempien eläke-etuuksien korotuksista tulevien inflaatiota suurempien palkankorotusten johdosta. RMG:lle aiheutuu siis jatkossakin samantasoiset eläkekustannukset uusista eläkeoikeuksista. Ilmoitettu eläkevajeen poistaminen vähentää siis pelkästään niitä eläkevastuita, jotka kertyvät ennen 1 päivänä huhtikuuta 2012 toteutettavaa eläkevajeen poistamista, ja RMG on edelleen täysimääräisesti vastuussa mahdollisesta vajeesta, joka saattaa syntyä 1 päivänä huhtikuuta 2012 toteutettavan eläkevajeen poistamisen jälkeen kertyvistä uusista eläkeoikeuksista. |
| --- | --- |

(173)

Lopuksi RMG on edelleen vastuussa kaikista tulevaisuudessa kertyvistä uusista vastuista sekä vastuista, jotka aiheutuvat nykyisten työntekijöiden aiempien eläke-etuuksien korotuksista tulevien inflaatiota suurempien palkankorotusten johdosta. RMG:lle aiheutuu siis jatkossakin samantasoiset eläkekustannukset uusista eläkeoikeuksista. Ilmoitettu eläkevajeen poistaminen vähentää siis pelkästään niitä eläkevastuita, jotka kertyvät ennen 1 päivänä huhtikuuta 2012 toteutettavaa eläkevajeen poistamista, ja RMG on edelleen täysimääräisesti vastuussa mahdollisesta vajeesta, joka saattaa syntyä 1 päivänä huhtikuuta 2012 toteutettavan eläkevajeen poistamisen jälkeen kertyvistä uusista eläkeoikeuksista.

| (174) | Näiden erojen takia on perusteltua mukauttaa aiemmissa asioissa sovellettua lähestymistapaa, kun arvioidaan toimenpiteen soveltuvuutta ja otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan eläkejärjestelyjen erityispiirteet. Aiemmissa asioissa pakollisia sosiaaliturvamaksuja (esim. eläke-, sairaus- ja työttömyysvakuutusmaksut) käytettiin viitearvona, mutta tällainen lähestymistapa ei sovellu tähän asiaan. |
| --- | --- |

(174)

Näiden erojen takia on perusteltua mukauttaa aiemmissa asioissa sovellettua lähestymistapaa, kun arvioidaan toimenpiteen soveltuvuutta ja otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan eläkejärjestelyjen erityispiirteet. Aiemmissa asioissa pakollisia sosiaaliturvamaksuja (esim. eläke-, sairaus- ja työttömyysvakuutusmaksut) käytettiin viitearvona, mutta tällainen lähestymistapa ei sovellu tähän asiaan.

| (175) | Koska RMG maksaa eläkekustannuksia lukuun ottamatta samantasoisia kustannuksia kuin kilpailijansa muiden sosiaaliturvamaksujen osalta (esim. sairaus- ja työttömyysvakuutusten rahoitusehdot eivät poikkea kilpailijoiden vastaavista ehdoista), vertailussa on otettava huomioon eläkevastuiden rahoitus. On huolehdittava siitä, että RMG on samassa asemassa kuin kilpailijansa eläkerahastojen rahoittamiseen liittyvien velvoitteiden osalta. |
| --- | --- |

(175)

Koska RMG maksaa eläkekustannuksia lukuun ottamatta samantasoisia kustannuksia kuin kilpailijansa muiden sosiaaliturvamaksujen osalta (esim. sairaus- ja työttömyysvakuutusten rahoitusehdot eivät poikkea kilpailijoiden vastaavista ehdoista), vertailussa on otettava huomioon eläkevastuiden rahoitus. On huolehdittava siitä, että RMG on samassa asemassa kuin kilpailijansa eläkerahastojen rahoittamiseen liittyvien velvoitteiden osalta.

| (176) | Toiseksi komissio on aiemmissa asioissa hyväksynyt sellaisen tuen määrän, jonka avulla postipalvelualan toimijan tulevia sosiaalikustannuksia vähennettiin vastaamaan kilpailijoiden sosiaaliturvamaksuja. Yhdistyneen kuningaskunnan uudistus ei ole yhtä kauaskantoinen, vaan sen johdosta RMG on taloudellisesti kokonaan vastuussa mahdollisesta vajeesta, joka saattaa aiheutua uusista eläkeoikeuksista. Sen vuoksi vertailussa on otettava lähtökohdaksi RMG:n eläkevastuut eläkevajeen poistamispäivänä 1 päivänä huhtikuuta 2012. |
| --- | --- |

(176)

Toiseksi komissio on aiemmissa asioissa hyväksynyt sellaisen tuen määrän, jonka avulla postipalvelualan toimijan tulevia sosiaalikustannuksia vähennettiin vastaamaan kilpailijoiden sosiaaliturvamaksuja. Yhdistyneen kuningaskunnan uudistus ei ole yhtä kauaskantoinen, vaan sen johdosta RMG on taloudellisesti kokonaan vastuussa mahdollisesta vajeesta, joka saattaa aiheutua uusista eläkeoikeuksista. Sen vuoksi vertailussa on otettava lähtökohdaksi RMG:n eläkevastuut eläkevajeen poistamispäivänä 1 päivänä huhtikuuta 2012.

| (177) | Kolmanneksi ei ole helppoa löytää yhtä ainoaa vertailuarvoa kilpailijoiden eläkekustannuksille, sillä eläkerahastojen tarjoamat eläke-etuudet vaihtelevat yrityksestä toiseen. Kaikilla eläkerahastoilla on yksilölliset järjestelyt niitä rahoittavien yritysten kanssa. Vertailussa voidaan korkeintaan soveltaa vertailukelpoisten eläkerahastojen keskiarvoa. |
| --- | --- |

(177)

Kolmanneksi ei ole helppoa löytää yhtä ainoaa vertailuarvoa kilpailijoiden eläkekustannuksille, sillä eläkerahastojen tarjoamat eläke-etuudet vaihtelevat yrityksestä toiseen. Kaikilla eläkerahastoilla on yksilölliset järjestelyt niitä rahoittavien yritysten kanssa. Vertailussa voidaan korkeintaan soveltaa vertailukelpoisten eläkerahastojen keskiarvoa.

| (178) | Komissio arvioi sen vuoksi, asettaako eläkevajeen poistaminen RMG:n kertyneitä eläkevajeita koskevan vastuun osalta vastaavaan tilanteeseen kuin sen kilpailijat ja muut yritykset Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(178)

Komissio arvioi sen vuoksi, asettaako eläkevajeen poistaminen RMG:n kertyneitä eläkevajeita koskevan vastuun osalta vastaavaan tilanteeseen kuin sen kilpailijat ja muut yritykset Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (179) | Komissio on tarkastellut Deutsche Postin huomautusta, jonka mukaan arvioinnissa olisi otettava huomioon, missä määrin eläkekustannukset on siirretty säänneltyjen postimerkkien hinnankorotuksiin, ja tarkistanut Yhdistyneen kuningaskunnan postipalvelujen sääntelyviranomaisen hinnoittelua koskevat päätökset. Komissio toteaa, että RMG:n eläkekustannukset jakautuivat tasaisesti sen eri liiketoiminta-alojen kesken yleisesti hyväksyttyjen kustannustenjaon periaatteiden mukaisesti. Tästä voidaan päätellä, että eläkevaje on jakautunut asianmukaisesti hintojen sääntelyn alaisiin palveluihin ja muihin palveluihin, joista käydään kilpailua. Ei siis pidä paikkaansa, että RMG:n tapauksessa säännellyillä palveluilla olisi rahoitettu suhteettoman suuri osuus eläkekustannuksista, mikä olisi hyödyttänyt niitä liiketoimintasegmenttejä, joiden hintoja ei säännelty. Yhdistyneen kuningaskunnan postipalvelujen sääntelyviranomainen on varmistanut, että kaikki RMG:n liiketoimintasegmentit ovat osallistuneet tasapuolisesti ja oikeasuhteisesti RMPP:n vajeen rahoittamiseen eivätkä ne ole olleet kilpailijoita paremmassa asemassa. |
| --- | --- |

(179)

Komissio on tarkastellut Deutsche Postin huomautusta, jonka mukaan arvioinnissa olisi otettava huomioon, missä määrin eläkekustannukset on siirretty säänneltyjen postimerkkien hinnankorotuksiin, ja tarkistanut Yhdistyneen kuningaskunnan postipalvelujen sääntelyviranomaisen hinnoittelua koskevat päätökset. Komissio toteaa, että RMG:n eläkekustannukset jakautuivat tasaisesti sen eri liiketoiminta-alojen kesken yleisesti hyväksyttyjen kustannustenjaon periaatteiden mukaisesti. Tästä voidaan päätellä, että eläkevaje on jakautunut asianmukaisesti hintojen sääntelyn alaisiin palveluihin ja muihin palveluihin, joista käydään kilpailua. Ei siis pidä paikkaansa, että RMG:n tapauksessa säännellyillä palveluilla olisi rahoitettu suhteettoman suuri osuus eläkekustannuksista, mikä olisi hyödyttänyt niitä liiketoimintasegmenttejä, joiden hintoja ei säännelty. Yhdistyneen kuningaskunnan postipalvelujen sääntelyviranomainen on varmistanut, että kaikki RMG:n liiketoimintasegmentit ovat osallistuneet tasapuolisesti ja oikeasuhteisesti RMPP:n vajeen rahoittamiseen eivätkä ne ole olleet kilpailijoita paremmassa asemassa.

| (180) | Komissio arvioi ensin Yhdistyneen kuningaskunnan väitettä, jonka mukaan RMPP:n nykyinen vaje voidaan poistaa kokonaan, koska RMPP:n jäsenille tarjotuista muita eläkejärjestelmiä paremmista oikeuksista johtuvat vastuut ovat suuremmat kuin vaje. |
| --- | --- |

(180)

Komissio arvioi ensin Yhdistyneen kuningaskunnan väitettä, jonka mukaan RMPP:n nykyinen vaje voidaan poistaa kokonaan, koska RMPP:n jäsenille tarjotuista muita eläkejärjestelmiä paremmista oikeuksista johtuvat vastuut ovat suuremmat kuin vaje.

| (181) | Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut tutkimuksen tukeakseen väitettään, että eläkevaje johtuu epätavallisen suurista eläkevastuista. Tutkimuksessa arvioidaan, että RMPP:n epätavalliset vastuut ovat 12,7 miljardia Englannin puntaa suuremmat kuin vastuut, joita aiheutuisi lakisääteiset vähimmäiseläke-etuudet tarjoavassa eläkerahastossa. Epätavallisten vastuiden määrä on 6,9 miljardia Englannin puntaa, jos vertailukohtana käytetään keskimääräisen eläkerahaston vastuita Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Koska kummassakin tapauksessa vastuut olisivat suuremmat kuin nykyinen 4,5 miljardin Englannin punnan vaje, Yhdistynyt kuningaskunta pitää perusteltuna poistaa eläkevaje kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(181)

Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut tutkimuksen tukeakseen väitettään, että eläkevaje johtuu epätavallisen suurista eläkevastuista. Tutkimuksessa arvioidaan, että RMPP:n epätavalliset vastuut ovat 12,7 miljardia Englannin puntaa suuremmat kuin vastuut, joita aiheutuisi lakisääteiset vähimmäiseläke-etuudet tarjoavassa eläkerahastossa. Epätavallisten vastuiden määrä on 6,9 miljardia Englannin puntaa, jos vertailukohtana käytetään keskimääräisen eläkerahaston vastuita Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Koska kummassakin tapauksessa vastuut olisivat suuremmat kuin nykyinen 4,5 miljardin Englannin punnan vaje, Yhdistynyt kuningaskunta pitää perusteltuna poistaa eläkevaje kokonaisuudessaan.

| (182) | Ensiksi komissio torjuu vertailun lakisääteiseen vähimmäismäärään, sillä Yhdistyneen kuningaskunnan keskimääräisiä eläkejärjestelmiä koskevista tiedoista käy selvästi ilmi, että suurin osa eläkejärjestelmistä tarjoaa vähimmäismäärää merkittävästi parempia etuuksia. |
| --- | --- |

(182)

Ensiksi komissio torjuu vertailun lakisääteiseen vähimmäismäärään, sillä Yhdistyneen kuningaskunnan keskimääräisiä eläkejärjestelmiä koskevista tiedoista käy selvästi ilmi, että suurin osa eläkejärjestelmistä tarjoaa vähimmäismäärää merkittävästi parempia etuuksia.

| (183) | Toiseksi komissio katsoo, että esitettyä vertailua keskimääräisten eläkejärjestelmien kanssa on tarkasteltava kriittisesti, sillä vertailun eri osa-alueiden laatu ja luotettavuus vaihtelevat.







  miljardia Englannin puntaa |
| --- | --- |
| | | Kustannukset verrattuna keskimääräiseen eläkejärjestelmään |
| 1 | RMPP:n eläkeikä (60 v.) verrattuna keskimääräiseen eläkeikään (63,5 v.) | 3,5 |
| 2 | Irtisanomiskorvaukset | 0,5 |
| 3 | Palveluksesta ennen vuotta 1991 poistuneiden työntekijöiden lykättyjen eläke-oikeuksien uudelleenarvostus | 1,1 |
| 4 | Vuotta 1997 edeltävästä palveluksesta maksettavien eläkkeiden korotukset | 1,9 |
| | YHTEENSÄ | 6,9 |

(183)

Toiseksi komissio katsoo, että esitettyä vertailua keskimääräisten eläkejärjestelmien kanssa on tarkasteltava kriittisesti, sillä vertailun eri osa-alueiden laatu ja luotettavuus vaihtelevat.

miljardia Englannin puntaa

Kustannukset verrattuna keskimääräiseen eläkejärjestelmään

1

RMPP:n eläkeikä (60 v.) verrattuna keskimääräiseen eläkeikään (63,5 v.)

3,5

2

Irtisanomiskorvaukset

0,5

3

Palveluksesta ennen vuotta 1991 poistuneiden työntekijöiden lykättyjen eläke-oikeuksien uudelleenarvostus

1,1

4

Vuotta 1997 edeltävästä palveluksesta maksettavien eläkkeiden korotukset

1,9

YHTEENSÄ

6,9

| (184) | RMPP:n eläkeikä oli 60 vuotta, kun taas Yhdistyneen kuningaskunnan yksityisten eläkejärjestelmien keskimääräinen eläkeikä oli 63,5 vuotta vuosina 1990–2010. Eläkekustannusten välinen ero (3,5 miljardia Englannin puntaa) on laskettu luotettavien tietojen pohjalta. |
| --- | --- |

(184)

RMPP:n eläkeikä oli 60 vuotta, kun taas Yhdistyneen kuningaskunnan yksityisten eläkejärjestelmien keskimääräinen eläkeikä oli 63,5 vuotta vuosina 1990–2010. Eläkekustannusten välinen ero (3,5 miljardia Englannin puntaa) on laskettu luotettavien tietojen pohjalta.

| (185) | RMPP:hen sisältyvät 0,5 miljardin Englannin punnan irtisanomiskorvaukset ovat yksityisen sektorin järjestelmiin verrattuna erikoinen piirre, ja ne katsotaan yleisten eläkejärjestelmien kustannukset ylittäviksi eläkekustannuksiksi. |
| --- | --- |

(185)

RMPP:hen sisältyvät 0,5 miljardin Englannin punnan irtisanomiskorvaukset ovat yksityisen sektorin järjestelmiin verrattuna erikoinen piirre, ja ne katsotaan yleisten eläkejärjestelmien kustannukset ylittäviksi eläkekustannuksiksi.

| (186) | Niille Yhdistyneen kuningaskunnan eläkejärjestelmien jäsenille, jotka jäivät eläkkeelle ennen vuotta 1991, ei tarvitse suorittaa eläkejärjestelmistä inflaatiokorotuksia etuuksista, jotka ovat kertyneet työsuhteen päättymisen ja eläkkeelle siirtymisen välisenä aikana. Sen sijaan RMPP maksaa inflaatiokorotukset kaikista tällaisten jäsenten etuuksista. Yhdistynyt kuningaskunta ei ole toimittanut tarkkoja numerotietoja yksityisen sektorin järjestelmistä, joissa on myös suoritettu palveluksesta ennen vuotta 1991 poistuneiden työntekijöiden lykättyjen eläke-oikeuksien uudelleenarvostus. Se kuitenkin vakuuttaa komissiolle, että suurin osa järjestelmistä ei sovella tällaista uudelleenarvostusta. Laskettaessa 1,1 miljardin Englannin punnan epätavallisia vastuita on oletettu ilman riittäviä perusteluja, että 75 prosenttia kaikista yksityisen sektorin järjestelmistä ei tarjoa tällaisia lisäetuja. |
| --- | --- |

(186)

Niille Yhdistyneen kuningaskunnan eläkejärjestelmien jäsenille, jotka jäivät eläkkeelle ennen vuotta 1991, ei tarvitse suorittaa eläkejärjestelmistä inflaatiokorotuksia etuuksista, jotka ovat kertyneet työsuhteen päättymisen ja eläkkeelle siirtymisen välisenä aikana. Sen sijaan RMPP maksaa inflaatiokorotukset kaikista tällaisten jäsenten etuuksista. Yhdistynyt kuningaskunta ei ole toimittanut tarkkoja numerotietoja yksityisen sektorin järjestelmistä, joissa on myös suoritettu palveluksesta ennen vuotta 1991 poistuneiden työntekijöiden lykättyjen eläke-oikeuksien uudelleenarvostus. Se kuitenkin vakuuttaa komissiolle, että suurin osa järjestelmistä ei sovella tällaista uudelleenarvostusta. Laskettaessa 1,1 miljardin Englannin punnan epätavallisia vastuita on oletettu ilman riittäviä perusteluja, että 75 prosenttia kaikista yksityisen sektorin järjestelmistä ei tarjoa tällaisia lisäetuja.

| (187) | Toisin kuin RMPP:ssä, ennen vuotta 1997 kertyneet eläkkeet eivät yleensä kasva sen jälkeen, kun eläkettä on ruvettu maksamaan järjestelmän jäsenille. Kuitenkin 36 prosenttia yksityisen sektorin eläkejärjestelmistä takaa inflaatiokorotukset RMPP:n tapaan. Muissa yksityisen sektorin järjestelmissä ei tarjota samantasoisia taattuja korotuksia, vaikka aiemmin oli yleisenä käytäntönä, että suurin osa kyseisistä järjestelmistä päätti harkinnanvaraisesti korotuksista, jotka lähentelivät taattuja korotuksia. Yhdistyneen kuningaskunnan asiantuntija epäilee tämän käytännön jatkumista tulevaisuudessa, sillä myös yksityisissä eläkejärjestelmissä on nykyään vajetta ja ne saattavat päättää luopua harkinnanvaraisista korotuksista. Aikaisemmasta toiminnasta periytyvien kustannusten arvoksi laskettu 1,9 miljardia Englannin puntaa riippuu olennaisesti yksityisen sektorin eläkejärjestelmien tulevaa toimintaa koskevista olettamuksista. Sen takia tämä arvio on kaikkein epäluotettavin mainituista neljästä kustannusryhmästä. |
| --- | --- |

(187)

Toisin kuin RMPP:ssä, ennen vuotta 1997 kertyneet eläkkeet eivät yleensä kasva sen jälkeen, kun eläkettä on ruvettu maksamaan järjestelmän jäsenille. Kuitenkin 36 prosenttia yksityisen sektorin eläkejärjestelmistä takaa inflaatiokorotukset RMPP:n tapaan. Muissa yksityisen sektorin järjestelmissä ei tarjota samantasoisia taattuja korotuksia, vaikka aiemmin oli yleisenä käytäntönä, että suurin osa kyseisistä järjestelmistä päätti harkinnanvaraisesti korotuksista, jotka lähentelivät taattuja korotuksia. Yhdistyneen kuningaskunnan asiantuntija epäilee tämän käytännön jatkumista tulevaisuudessa, sillä myös yksityisissä eläkejärjestelmissä on nykyään vajetta ja ne saattavat päättää luopua harkinnanvaraisista korotuksista. Aikaisemmasta toiminnasta periytyvien kustannusten arvoksi laskettu 1,9 miljardia Englannin puntaa riippuu olennaisesti yksityisen sektorin eläkejärjestelmien tulevaa toimintaa koskevista olettamuksista. Sen takia tämä arvio on kaikkein epäluotettavin mainituista neljästä kustannusryhmästä.

| (188) | Kuten Yhdistynyt kuningaskunta itsekin myöntää, aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien kustannusten arviointi keskimääräisen vertailukohdan pohjalta on väistämättä vain suuntaa antava, sillä Yhdistyneen kuningaskunnan eläkejärjestelmissä on eroja eikä saatavilla ole 20–30 vuotta vanhoja yksityiskohtaisia vertailutietoja. Vaikka Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että kyseisten neljän kustannuserän arviot ovat sen asiantuntijan kokemus huomioon ottaen kohtuullisen luotettavat, se huomauttaa kuitenkin, että arvioiden tueksi esitettyjen ulkopuolisten tietojen luotettavuus ja tarkkuus vaihtelevat. |
| --- | --- |

(188)

Kuten Yhdistynyt kuningaskunta itsekin myöntää, aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien kustannusten arviointi keskimääräisen vertailukohdan pohjalta on väistämättä vain suuntaa antava, sillä Yhdistyneen kuningaskunnan eläkejärjestelmissä on eroja eikä saatavilla ole 20–30 vuotta vanhoja yksityiskohtaisia vertailutietoja. Vaikka Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että kyseisten neljän kustannuserän arviot ovat sen asiantuntijan kokemus huomioon ottaen kohtuullisen luotettavat, se huomauttaa kuitenkin, että arvioiden tueksi esitettyjen ulkopuolisten tietojen luotettavuus ja tarkkuus vaihtelevat.

| (189) | Komissio katsoo, että aikaisemmasta toiminnasta peräisin olevia kustannuksia koskevat arviot ovat eläkeiän ja irtisanomiskorvausten osalta luotettavat, sillä ne on laskettu objektiivisten tietojen pohjalta. Komissio katsoo sen vuoksi alustavasti, että Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot epätavallisista eläkevastuista riittävät oikeuttamaan eläkevajeen (osittaisen) poistamisen siltä osin kuin tuki on rajattu näitä kahta kustannuserää koskeviin aikaisemmasta toiminnasta periytyviin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(189)

Komissio katsoo, että aikaisemmasta toiminnasta peräisin olevia kustannuksia koskevat arviot ovat eläkeiän ja irtisanomiskorvausten osalta luotettavat, sillä ne on laskettu objektiivisten tietojen pohjalta. Komissio katsoo sen vuoksi alustavasti, että Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot epätavallisista eläkevastuista riittävät oikeuttamaan eläkevajeen (osittaisen) poistamisen siltä osin kuin tuki on rajattu näitä kahta kustannuserää koskeviin aikaisemmasta toiminnasta periytyviin kustannuksiin.

| (190) | Sen sijaan muiden kustannuserien osalta epätavallisten eläkevastuiden osuus riippuu olennaisesti asiantuntijan olettamuksista. Vaikka komissio myöntää, että RMPP:n tarjoamat eläke-etuudet olivat laajemmat kuin yksityisen sektorin järjestelmissä keskimäärin, niitä on vaikea määrittää tarkasti. |
| --- | --- |

(190)

Sen sijaan muiden kustannuserien osalta epätavallisten eläkevastuiden osuus riippuu olennaisesti asiantuntijan olettamuksista. Vaikka komissio myöntää, että RMPP:n tarjoamat eläke-etuudet olivat laajemmat kuin yksityisen sektorin järjestelmissä keskimäärin, niitä on vaikea määrittää tarkasti.

| (191) | Komissio katsoo sen vuoksi, että vaikka esitetty asiantuntijatutkimus perustuu kohtuullisiin olettamuksiin varhaiseen eläkeikään ja irtisanomiskorvauksiin perustuvista epätavallisista vastuista, siinä ei kuitenkaan esitetä (historiallisia) tietoja epätavallisten vastuiden muista syistä, eikä sitä voida sen vuoksi pitää riittävän luotettavana, jotta sen pohjalta voitaisiin perustella RMPP:n vajeen poistaminen kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(191)

Komissio katsoo sen vuoksi, että vaikka esitetty asiantuntijatutkimus perustuu kohtuullisiin olettamuksiin varhaiseen eläkeikään ja irtisanomiskorvauksiin perustuvista epätavallisista vastuista, siinä ei kuitenkaan esitetä (historiallisia) tietoja epätavallisten vastuiden muista syistä, eikä sitä voida sen vuoksi pitää riittävän luotettavana, jotta sen pohjalta voitaisiin perustella RMPP:n vajeen poistaminen kokonaisuudessaan.

| (192) | Lisäksi komissio katsoo, että eläkevajeen poistaminen kokonaan asettaisi RMG:n parempaan asemaan eläkevastuiden osalta suhteessa sen kilpailijoihin ja muihin yrityksiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kun tarkastellaan FTSE 100 -yhtiöiden (40) taseissa näkyviä eläkevajeita, voidaan todeta, että suurimmalla osalla RMG:hen verrattavissa olevista yrityksistä on nykyisin eläkevaje, joka johtuu eläkejärjestelmien jäsenten kasvavasta elinajanodotteesta ja osakemarkkinoiden epäsuotuisista olosuhteista. |
| --- | --- |

(192)

Lisäksi komissio katsoo, että eläkevajeen poistaminen kokonaan asettaisi RMG:n parempaan asemaan eläkevastuiden osalta suhteessa sen kilpailijoihin ja muihin yrityksiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kun tarkastellaan FTSE 100 -yhtiöiden (40) taseissa näkyviä eläkevajeita, voidaan todeta, että suurimmalla osalla RMG:hen verrattavissa olevista yrityksistä on nykyisin eläkevaje, joka johtuu eläkejärjestelmien jäsenten kasvavasta elinajanodotteesta ja osakemarkkinoiden epäsuotuisista olosuhteista.

| (193) | Selvittääkseen tuen soveltuvuuden arviointiin liittyvät ongelmat komissio on tarkastellut RMG:hen verrattavissa olevien yritysten keskimääräisiä eläkevajeita. |
| --- | --- |

(193)

Selvittääkseen tuen soveltuvuuden arviointiin liittyvät ongelmat komissio on tarkastellut RMG:hen verrattavissa olevien yritysten keskimääräisiä eläkevajeita.

| (194) | Yhdistynyt kuningaskunta esittää, että eläkevastuista aiheutuvaa suhteellista rasitusta ja yrityksen kykyä rahoittaa nämä vastuut voidaan arvioida tarkastelemalla eläkevajeen ja käyttökatteen (EBITDA, Earnings Before Interest, Tax, Depreciation and Amortisation eli tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia) suhdetta. Yhdistynyt kuningaskunta on esittänyt tuoreimmat, vuodelta 2011 peräisin olevat kirjanpitotiedot FTSE 100 -yritysten eläkevajeista ja käyttökatteista. Komissio katsoo, että FTSE 100 -yritysten eläkevaje on keskimäärin [16–23 %] käyttökatteesta. |
| --- | --- |

(194)

Yhdistynyt kuningaskunta esittää, että eläkevastuista aiheutuvaa suhteellista rasitusta ja yrityksen kykyä rahoittaa nämä vastuut voidaan arvioida tarkastelemalla eläkevajeen ja käyttökatteen (EBITDA, Earnings Before Interest, Tax, Depreciation and Amortisation eli tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia) suhdetta. Yhdistynyt kuningaskunta on esittänyt tuoreimmat, vuodelta 2011 peräisin olevat kirjanpitotiedot FTSE 100 -yritysten eläkevajeista ja käyttökatteista. Komissio katsoo, että FTSE 100 -yritysten eläkevaje on keskimäärin [16–23 %] käyttökatteesta.

| (195) | Sen sijaan RMG:n eläkevaje on huomattavasti suurempi kuin sen käyttökate: esimerkiksi vuonna 2011 RMG:n eläkevaje oli yli 12 kertaa suurempi kuin sen käyttökate. Koska postiala on hyvin työvoimavaltainen, RMG:hen vaikuttavat merkittävästi niiden etuusperusteisten järjestelmien kasvaneet eläkevajeet, joihin se osallistui ennen kilpailun vapauttamista. Muihin vastaaviin yrityksiin verrattuna RMG on sen vuoksi huonommassa taloudellisessa asemassa ja sillä on pienemmät mahdollisuudet kattaa eläkevajeet tuloillaan. |
| --- | --- |

(195)

Sen sijaan RMG:n eläkevaje on huomattavasti suurempi kuin sen käyttökate: esimerkiksi vuonna 2011 RMG:n eläkevaje oli yli 12 kertaa suurempi kuin sen käyttökate. Koska postiala on hyvin työvoimavaltainen, RMG:hen vaikuttavat merkittävästi niiden etuusperusteisten järjestelmien kasvaneet eläkevajeet, joihin se osallistui ennen kilpailun vapauttamista. Muihin vastaaviin yrityksiin verrattuna RMG on sen vuoksi huonommassa taloudellisessa asemassa ja sillä on pienemmät mahdollisuudet kattaa eläkevajeet tuloillaan.

| (196) | Komissio katsoo, että eläkevajeen ja käyttökatteen suhde on riittävä vertailuarvo RMG:hen verrattavissa olevien brittiläisten yritysten tavanomaiselle eläkevajeelle. Sen vuoksi RMG:n epätavallisten eläkevastuiden poistamiseen tarkoitettu tuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi siltä osin kuin RMG:n taseessa tuen myöntämisen jälkeen näkyvä vastuu on verrattavissa vastaavan kokoisen brittiläisen yrityksen taseessa yleensä olevaan eläkevajeeseen. Kun vertailuryhmänä käytetään FTSE 100 -yrityksiä, joiden eläkevaje on keskimäärin [16–23 %] niiden käyttökatteesta, RMG:n taseessa olisi myös oltava eläkevajetta koskeva vastuu, jonka määrä on [16–23 %] sen käyttökatteesta. Näin eläkevajeen poistaminen rajoitetaan koskemaan niitä eläkekustannuksia, joita vastaavilla yksityisen sektorin yrityksillä ei yleensä ole. |
| --- | --- |

(196)

Komissio katsoo, että eläkevajeen ja käyttökatteen suhde on riittävä vertailuarvo RMG:hen verrattavissa olevien brittiläisten yritysten tavanomaiselle eläkevajeelle. Sen vuoksi RMG:n epätavallisten eläkevastuiden poistamiseen tarkoitettu tuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi siltä osin kuin RMG:n taseessa tuen myöntämisen jälkeen näkyvä vastuu on verrattavissa vastaavan kokoisen brittiläisen yrityksen taseessa yleensä olevaan eläkevajeeseen. Kun vertailuryhmänä käytetään FTSE 100 -yrityksiä, joiden eläkevaje on keskimäärin [16–23 %] niiden käyttökatteesta, RMG:n taseessa olisi myös oltava eläkevajetta koskeva vastuu, jonka määrä on [16–23 %] sen käyttökatteesta. Näin eläkevajeen poistaminen rajoitetaan koskemaan niitä eläkekustannuksia, joita vastaavilla yksityisen sektorin yrityksillä ei yleensä ole.

| (197) | Yhdistynyt kuningaskunta on laskenut RMG:n eläkevajeen ja käyttökatteen suhteen käyttäen pohjana RMG:n käyttökatetta vuonna 2011. Komissio kuitenkin katsoo, että on väärin käyttää vuoden 2011 käyttökatetta, sillä se on erityisen pieni RMG:n taloudellisten ja operatiivisten ongelmien takia. |
| --- | --- |

(197)

Yhdistynyt kuningaskunta on laskenut RMG:n eläkevajeen ja käyttökatteen suhteen käyttäen pohjana RMG:n käyttökatetta vuonna 2011. Komissio kuitenkin katsoo, että on väärin käyttää vuoden 2011 käyttökatetta, sillä se on erityisen pieni RMG:n taloudellisten ja operatiivisten ongelmien takia.

| (198) | Sen vuoksi komissio pitää asianmukaisena eläkevajeen vertailukohtana vuosien 2010–2015 ennakoitua keskimääräistä käyttökatetta, jotta voidaan ottaa huomioon RMG:n tuoton odotettavissa oleva kasvu lähivuosina. Koska keskimääräinen käyttökate on arviolta [...] miljoonaa Englannin puntaa, RMG:n taseessa olisi eläkevajeen supistamisen jälkeen oltava 150 miljoonan Englannin punnan eläkevaje. |
| --- | --- |

(198)

Sen vuoksi komissio pitää asianmukaisena eläkevajeen vertailukohtana vuosien 2010–2015 ennakoitua keskimääräistä käyttökatetta, jotta voidaan ottaa huomioon RMG:n tuoton odotettavissa oleva kasvu lähivuosina. Koska keskimääräinen käyttökate on arviolta [...] miljoonaa Englannin puntaa, RMG:n taseessa olisi eläkevajeen supistamisen jälkeen oltava 150 miljoonan Englannin punnan eläkevaje.

| (199) | Jotta voidaan arvioida asianmukaisesti toimenpiteen vaikutus RMG:n taseeseen, on tehtävä joitakin selvennyksiä:






  i) | Koska vertailussa on käytetty yrityksen eläkevajeesta aiheutuvaa kokonaisriskiä, saatu luku eli 150 miljoonaa Englannin puntaa käsittää kaikkien niiden eläkejärjestelmien vajeet, joita RMG tällä hetkellä rahoittaa. |
| --- | --- | --- |

(199)

Jotta voidaan arvioida asianmukaisesti toimenpiteen vaikutus RMG:n taseeseen, on tehtävä joitakin selvennyksiä:

i)

Koska vertailussa on käytetty yrityksen eläkevajeesta aiheutuvaa kokonaisriskiä, saatu luku eli 150 miljoonaa Englannin puntaa käsittää kaikkien niiden eläkejärjestelmien vajeet, joita RMG tällä hetkellä rahoittaa.

| ii) | Vertailuarvoksi saatu 150 miljoonaa Englannin puntaa vastaa RMG:n kokonaisvastuuta 1 päivänä huhtikuuta 2012 toteutettavaan eläkevajeen poistamiseen mennessä kertyneistä aiemmista eläkevajeista yleisesti hyväksyttyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti. |
| --- | --- |

ii)

Vertailuarvoksi saatu 150 miljoonaa Englannin puntaa vastaa RMG:n kokonaisvastuuta 1 päivänä huhtikuuta 2012 toteutettavaan eläkevajeen poistamiseen mennessä kertyneistä aiemmista eläkevajeista yleisesti hyväksyttyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti.

| (200) | Komissio katsoo, että eläkevajeen poistaminen voidaan katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvaksi edellyttäen, että se rajataan siten, että RMG on edelleen vastuussa eläkevajeesta, joka vastaa siihen verrattavissa olevien brittiläisten yritysten taseessa olevaa keskimääräistä eläkevajetta. Jos vertailukohdaksi otetaan FTSE 100 -yritysten keskimääräinen eläkevaje, 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti soveltuva eläkevajeen poistaminen korvauksena aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvista kustannuksista on rajattava siten, että RMG:n taseessa näkyy 1 päivänä huhtikuuta 2010 toteutettavan eläkevajeen poistamisen jälkeen 150 miljoonan Englannin punnan vastuu, joka koskee RMG:n rahoittamiin eläkejärjestelmiin kertyneitä vajeita. |
| --- | --- |

(200)

Komissio katsoo, että eläkevajeen poistaminen voidaan katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvaksi edellyttäen, että se rajataan siten, että RMG on edelleen vastuussa eläkevajeesta, joka vastaa siihen verrattavissa olevien brittiläisten yritysten taseessa olevaa keskimääräistä eläkevajetta. Jos vertailukohdaksi otetaan FTSE 100 -yritysten keskimääräinen eläkevaje, 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti soveltuva eläkevajeen poistaminen korvauksena aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvista kustannuksista on rajattava siten, että RMG:n taseessa näkyy 1 päivänä huhtikuuta 2010 toteutettavan eläkevajeen poistamisen jälkeen 150 miljoonan Englannin punnan vastuu, joka koskee RMG:n rahoittamiin eläkejärjestelmiin kertyneitä vajeita.

| (201) | Lisäksi komissio toteaa, että toisin kuin aiemmissa asioissa, eläkevajeen poistaminen ei vaikuta RMG:n juokseviin eläkekustannuksiin, sillä vajeen poistaminen koskee vain historiallista eläkevajetta, joka on kertynyt ennen 1 päivänä huhtikuuta 2012 toteutettavaa eläkevajeen poistamista. Koska RMPP:hen ei enää ole otettu uusia jäseniä 31 päivästä maaliskuuta 2008 ja koska RMPP:n nykyiset aktiiviset jäsenet ovat suostuneet eläke-etuuksiensa supistamiseen, RMG:lle etuusperusteisista järjestelmistä aiheutuva vastuu pienenee ajan mittaan. Komissio katsoo sen vuoksi, että RMG:lle ei saa jatkossa myöntää lainkaan tukea korvauksena aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvista kustannuksista, jotka liittyvät 31 päivän maaliskuuta 2012 jälkeen RMPP:n jäsenten osalta kertyviin eläkevastuisiin. |
| --- | --- |

(201)

Lisäksi komissio toteaa, että toisin kuin aiemmissa asioissa, eläkevajeen poistaminen ei vaikuta RMG:n juokseviin eläkekustannuksiin, sillä vajeen poistaminen koskee vain historiallista eläkevajetta, joka on kertynyt ennen 1 päivänä huhtikuuta 2012 toteutettavaa eläkevajeen poistamista. Koska RMPP:hen ei enää ole otettu uusia jäseniä 31 päivästä maaliskuuta 2008 ja koska RMPP:n nykyiset aktiiviset jäsenet ovat suostuneet eläke-etuuksiensa supistamiseen, RMG:lle etuusperusteisista järjestelmistä aiheutuva vastuu pienenee ajan mittaan. Komissio katsoo sen vuoksi, että RMG:lle ei saa jatkossa myöntää lainkaan tukea korvauksena aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvista kustannuksista, jotka liittyvät 31 päivän maaliskuuta 2012 jälkeen RMPP:n jäsenten osalta kertyviin eläkevastuisiin.

| (202) | Komissio katsoo, että täyttämällä nämä edellytykset varmistetaan, että eläkevajeen poistaminen ei aseta RMG:tä kilpailijoita edullisempaan asemaan kertyneitä eläkevajeita koskevan vastuun tai juoksevien eläkekustannusten maksamisen osalta. |
| --- | --- |

(202)

Komissio katsoo, että täyttämällä nämä edellytykset varmistetaan, että eläkevajeen poistaminen ei aseta RMG:tä kilpailijoita edullisempaan asemaan kertyneitä eläkevajeita koskevan vastuun tai juoksevien eläkekustannusten maksamisen osalta.

5.2.2   Velan vähentämistoimenpiteiden soveltuvuus pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen nojalla

| (203) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaisesti tuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, jos se täyttää suuntaviivojen 3.2.2 kohdassa luetellut edellytykset: |
| --- | --- |

(203)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaisesti tuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, jos se täyttää suuntaviivojen 3.2.2 kohdassa luetellut edellytykset:

| (204) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaan kyseessä on vaikeuksissa oleva yritys, jos se ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa luetellaan lisäksi eräitä tavanomaisia vaikeuksissa olevan yrityksen merkkejä, kuten lisääntyvä velkaantuminen ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen. |
| --- | --- |

(204)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaan kyseessä on vaikeuksissa oleva yritys, jos se ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa luetellaan lisäksi eräitä tavanomaisia vaikeuksissa olevan yrityksen merkkejä, kuten lisääntyvä velkaantuminen ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen.

| (205) | Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.4 kohdassa todettiin, RMG on pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 2.1 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys, koska se täyttää kaikki tällaisen yrityksen tavanomaiset tunnusmerkit: sen nettoarvo oli noin 3 000 miljoonaa Englannin puntaa miinuksella maaliskuun 2011 taseessa, sen tulot supistuivat 3 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2011 ja sen kassavirta ennen korkoja oli noin [...] miljoonaa Englannin puntaa miinuksella varainhoitovuonna 2011–2012. |
| --- | --- |

(205)

Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.4 kohdassa todettiin, RMG on pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 2.1 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys, koska se täyttää kaikki tällaisen yrityksen tavanomaiset tunnusmerkit: sen nettoarvo oli noin 3 000 miljoonaa Englannin puntaa miinuksella maaliskuun 2011 taseessa, sen tulot supistuivat 3 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2011 ja sen kassavirta ennen korkoja oli noin [...] miljoonaa Englannin puntaa miinuksella varainhoitovuonna 2011–2012.

| (206) | Komissio katsoo, että eläkevajeen poistaminen on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua sisämarkkinoille soveltuvaa tukea, joka maksetaan korvauksena aikaisemmasta toiminnasta johtuvista kustannuksista, siltä osin kuin se on rajattu siten, että RMG:n taseeseen jää 150 miljoonan Englannin punnan vastuu. Vaikka eläkevajeen poistaminen supistaa RMG:n vastuita ja parantaa sen kassavirtaa, se ei kuitenkaan poista yrityksen taloudellisia vaikeuksia. Myös eläkevajeen poistamisen jälkeen RMG:n odotettavissa oleva kassavirta ilman korkoja on miinuksella tai korkeintaan hieman positiivinen. Joka tapauksessa RMG ei kykenisi maksamaan takaisin [...] miljoonan Englannin punnan lainojaan määräajassa eli [...]. Vastaavasti vaikka eläkevajeen poistamisen jälkeen RMG:n taseessa odotetaan olevan [...] miljoonan Englannin punnan nettovarallisuus, yritys ei kykene saamaan riittävän korkeaa luottoluokitusta, jotta se voisi saada rahoitusta markkinoilta. |
| --- | --- |

(206)

Komissio katsoo, että eläkevajeen poistaminen on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua sisämarkkinoille soveltuvaa tukea, joka maksetaan korvauksena aikaisemmasta toiminnasta johtuvista kustannuksista, siltä osin kuin se on rajattu siten, että RMG:n taseeseen jää 150 miljoonan Englannin punnan vastuu. Vaikka eläkevajeen poistaminen supistaa RMG:n vastuita ja parantaa sen kassavirtaa, se ei kuitenkaan poista yrityksen taloudellisia vaikeuksia. Myös eläkevajeen poistamisen jälkeen RMG:n odotettavissa oleva kassavirta ilman korkoja on miinuksella tai korkeintaan hieman positiivinen. Joka tapauksessa RMG ei kykenisi maksamaan takaisin [...] miljoonan Englannin punnan lainojaan määräajassa eli [...]. Vastaavasti vaikka eläkevajeen poistamisen jälkeen RMG:n taseessa odotetaan olevan [...] miljoonan Englannin punnan nettovarallisuus, yritys ei kykene saamaan riittävän korkeaa luottoluokitusta, jotta se voisi saada rahoitusta markkinoilta.

| (207) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että RMG:tä on pidettävä pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä ja sille voidaan tällä perusteella myöntää rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(207)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että RMG:tä on pidettävä pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä ja sille voidaan tällä perusteella myöntää rakenneuudistustukea.

| (208) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 34–37 kohdan mukaan tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava komission vahvistaman rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Lisäksi jäsenvaltion on sitouduttava rakenneuudistussuunnitelmaan. Rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvailtava yksityiskohtaisesti yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet ja esiteltävä toimenpiteet, joiden avulla palautetaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja vakaa taloudellinen tilanne kohtuullisessa ajassa. On huolehdittava siitä, että rakenneuudistustoimenpiteillä voidaan asianmukaisesti ratkaista yrityksen ongelmat ja auttaa sitä muuttumaan siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan. Elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(208)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 34–37 kohdan mukaan tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava komission vahvistaman rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Lisäksi jäsenvaltion on sitouduttava rakenneuudistussuunnitelmaan. Rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvailtava yksityiskohtaisesti yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet ja esiteltävä toimenpiteet, joiden avulla palautetaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja vakaa taloudellinen tilanne kohtuullisessa ajassa. On huolehdittava siitä, että rakenneuudistustoimenpiteillä voidaan asianmukaisesti ratkaista yrityksen ongelmat ja auttaa sitä muuttumaan siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan. Elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin.

| (209) | Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, ja suunnitelman on perustuttava yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskeviin realistisiin oletuksiin. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman odotetun tuoton on oltava riittävän korkea, jotta yritys voi kilpailla markkinoilla omin voimin. |
| --- | --- |

(209)

Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, ja suunnitelman on perustuttava yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskeviin realistisiin oletuksiin. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman odotetun tuoton on oltava riittävän korkea, jotta yritys voi kilpailla markkinoilla omin voimin.

| (210) | Yhdistyneen kuningaskunnan komissiolle toimittama päivitetty rakenneuudistussuunnitelma kattaa vuodet 2010–2015. |
| --- | --- |

(210)

Yhdistyneen kuningaskunnan komissiolle toimittama päivitetty rakenneuudistussuunnitelma kattaa vuodet 2010–2015.

| (211) | RMG käynnisti varainhoitovuonna 2010–2011 merkittäviä toimenpiteitä, joilla pyrittiin puuttumaan sen tehottomuuteen kirjelähetysten toimialalla. Vuonna 2010 RMG alkoi sulkea tappiollisia postikeskuksia laajemmassa mittakaavassa, ottaa käyttöön uusia koneita lajittelun automatisoimiseksi ja organisoida uudelleen jakelutoimipaikkoja World Class Mail -tehokkuusohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

(211)

RMG käynnisti varainhoitovuonna 2010–2011 merkittäviä toimenpiteitä, joilla pyrittiin puuttumaan sen tehottomuuteen kirjelähetysten toimialalla. Vuonna 2010 RMG alkoi sulkea tappiollisia postikeskuksia laajemmassa mittakaavassa, ottaa käyttöön uusia koneita lajittelun automatisoimiseksi ja organisoida uudelleen jakelutoimipaikkoja World Class Mail -tehokkuusohjelman mukaisesti.

| (212) | Yhdistynyt kuningaskunta puolestaan aloitti vuonna 2010 komission kanssa ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon tarjotakseen tietoa suunnitelluista rakenneuudistustoimista ja rakenneuudistustuen tarpeesta. |
| --- | --- |

(212)

Yhdistynyt kuningaskunta puolestaan aloitti vuonna 2010 komission kanssa ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon tarjotakseen tietoa suunnitelluista rakenneuudistustoimista ja rakenneuudistustuen tarpeesta.

| (213) | Vuodesta 2010 lähtien RMG on toteuttanut merkittäviä rakenneuudistustoimenpiteitä, joita kuvataan rakenneuudistussuunnitelmassa. Ne ovat muuttaneet huomattavasti RMG:n kirjelähetyksiin liittyvää toimintaa. Toimenpiteillä puututaan toiminnan tehottomuuden syihin (liian suuri henkilöstömäärä, liian monta lajittelukeskusta) verrattuna muihin eurooppalaisiin postialan perinteisiin toimijoihin, jotka ovat jo nykyaikaistaneet toimintaansa ja saaneet taloutensa kuntoon. |
| --- | --- |

(213)

Vuodesta 2010 lähtien RMG on toteuttanut merkittäviä rakenneuudistustoimenpiteitä, joita kuvataan rakenneuudistussuunnitelmassa. Ne ovat muuttaneet huomattavasti RMG:n kirjelähetyksiin liittyvää toimintaa. Toimenpiteillä puututaan toiminnan tehottomuuden syihin (liian suuri henkilöstömäärä, liian monta lajittelukeskusta) verrattuna muihin eurooppalaisiin postialan perinteisiin toimijoihin, jotka ovat jo nykyaikaistaneet toimintaansa ja saaneet taloutensa kuntoon.

| (214) | Ehdotettu RMG:n toiminnan nykyaikaistaminen käsittää muutoksia kaikilla aloilla ja tuottaa merkittäviä kustannussäästöjä liiketoiminnassa. Nykyaikaistamisella saadaan aikaan säästöjä uuden tekniikan ja tehokkaampien työtapojen käyttöönoton kautta, sillä RMG aikoo laajentaa World Class Mail -ohjelman koskemaan kaikkea kirjelähetyksiin liittyvää toimintaa. Näin pyritään lisäämään tuottavuutta parhaiden toimintatapojen avulla. Toiminnan nykyaikaistamisen ennakoidaan vähentävän kustannuksia vuosittain [...] miljoonaa Englannin puntaa (ilman palkankorotuksia) vuoteen 2014–2015 mennessä, ja säästöt perustuvat ennen muuta siihen, että henkilöstöä vähennetään [...]. |
| --- | --- |

(214)

Ehdotettu RMG:n toiminnan nykyaikaistaminen käsittää muutoksia kaikilla aloilla ja tuottaa merkittäviä kustannussäästöjä liiketoiminnassa. Nykyaikaistamisella saadaan aikaan säästöjä uuden tekniikan ja tehokkaampien työtapojen käyttöönoton kautta, sillä RMG aikoo laajentaa World Class Mail -ohjelman koskemaan kaikkea kirjelähetyksiin liittyvää toimintaa. Näin pyritään lisäämään tuottavuutta parhaiden toimintatapojen avulla. Toiminnan nykyaikaistamisen ennakoidaan vähentävän kustannuksia vuosittain [...] miljoonaa Englannin puntaa (ilman palkankorotuksia) vuoteen 2014–2015 mennessä, ja säästöt perustuvat ennen muuta siihen, että henkilöstöä vähennetään [...].

| (215) | Komissio katsoo sen vuoksi, että päivitetyllä rakenneuudistussuunnitelmalla korjataan asianmukaisesti RMG:n kirjelähetyksiin liittyvän liiketoiminnan puutteet ja mahdollistetaan RMG:n uusi ja kestävä rakenne. RMG:n kannattavuus paranee sisäisten toimenpiteiden avulla (esim. lajittelukeskusten sulkeminen, sisäisten menettelyjen tehostaminen ja merkittävä työvoiman supistaminen), jotka lisäävät yrityksen tuottavuutta pienenevillä kirjelähetysten markkinoilla. |
| --- | --- |

(215)

Komissio katsoo sen vuoksi, että päivitetyllä rakenneuudistussuunnitelmalla korjataan asianmukaisesti RMG:n kirjelähetyksiin liittyvän liiketoiminnan puutteet ja mahdollistetaan RMG:n uusi ja kestävä rakenne. RMG:n kannattavuus paranee sisäisten toimenpiteiden avulla (esim. lajittelukeskusten sulkeminen, sisäisten menettelyjen tehostaminen ja merkittävä työvoiman supistaminen), jotka lisäävät yrityksen tuottavuutta pienenevillä kirjelähetysten markkinoilla.

| (216) | Komissio toteaa lisäksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaisesti rakenneuudistussuunnitelmassa on varmistettava yrityksen elinkelpoisuuden palautuminen pitkällä aikavälillä. Koska rakenneuudistussuunnitelman mukaan RMG on kannattava yritys ja kykenee vastaamaan itse kustannuksistaan jo varainhoitovuoden 2014–2015 lopussa eli maaliskuussa 2015, ei yritykselle tarvitse myöntää tukea enää maaliskuun 2015 jälkeen. |
| --- | --- |

(216)

Komissio toteaa lisäksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen mukaisesti rakenneuudistussuunnitelmassa on varmistettava yrityksen elinkelpoisuuden palautuminen pitkällä aikavälillä. Koska rakenneuudistussuunnitelman mukaan RMG on kannattava yritys ja kykenee vastaamaan itse kustannuksistaan jo varainhoitovuoden 2014–2015 lopussa eli maaliskuussa 2015, ei yritykselle tarvitse myöntää tukea enää maaliskuun 2015 jälkeen.

| (217) | Elinkelpoisuus palautuu siten noin viisi vuotta kestävässä rakenneuudistuksessa, mitä komissio pitää kohtuullisena aikana (41). Tässä asiassa ei vaikuta olevan mahdollista palauttaa RMG:n pitkän aikavälin elinkelpoisuutta lyhyemmässä ajassa, koska rakenneuudistus on hyvin laaja (mukaan lukien suuri muutos RMG:n liiketoiminnassa, henkilöstön vähentäminen ja useiden postikeskusten sulkeminen) ja samalla on tarpeen varmistaa yleispalvelun keskeytymätön tarjoaminen. |
| --- | --- |

(217)

Elinkelpoisuus palautuu siten noin viisi vuotta kestävässä rakenneuudistuksessa, mitä komissio pitää kohtuullisena aikana (41). Tässä asiassa ei vaikuta olevan mahdollista palauttaa RMG:n pitkän aikavälin elinkelpoisuutta lyhyemmässä ajassa, koska rakenneuudistus on hyvin laaja (mukaan lukien suuri muutos RMG:n liiketoiminnassa, henkilöstön vähentäminen ja useiden postikeskusten sulkeminen) ja samalla on tarpeen varmistaa yleispalvelun keskeytymätön tarjoaminen.

| (218) | Tulevaa tarjontaa ja kysyntää merkityksellisillä markkinoilla koskevien olettamusten osalta komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelmassa sovelletaan perusskenaariota (ks. johdanto-osan 76 kappale), jonka mukaan kirjelähetysten kysyntä vähenee vuosittain [...]. Koska sähköposti korvaa vähitellen perinteiset kirjeet, komissio pitää asianmukaisena laatia olettamukset sen pohjalta, että kirjelähetysten määrä vähenee huomattavasti. Yhdistynyt kuningaskunta on myös esittänyt RMG:tä koskevat taloudelliset ennusteet pessimistisen ja optimistisen skenaarion mukaisesti. Pessimistisen skenaarion mukaan kirjelähetysten määrä vähenisi vuodessa [...] eikä [...], kun taas optimistisen skenaarion mukaan vuotuinen vähennys olisi vain [...]. Oletettu kysyntä vähenisi silloin [...] nopeammin pessimistisessä skenaariossa ja [...] hitaammin optimistisessa skenaariossa perusskenaarioon verrattuna. Komissio katsoo, että nämä ennusteet antavat realistisen kuvan ja tarjoavat tulosten osalta riittävästi erilaisia vaihtoehtoja (esim. oletettu kirjelähetysten määrä olisi 10 vuoden jälkeen noin [...] RMG:n käsittelemien kirjelähetysten nykymäärästä). |
| --- | --- |

(218)

Tulevaa tarjontaa ja kysyntää merkityksellisillä markkinoilla koskevien olettamusten osalta komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelmassa sovelletaan perusskenaariota (ks. johdanto-osan 76 kappale), jonka mukaan kirjelähetysten kysyntä vähenee vuosittain [...]. Koska sähköposti korvaa vähitellen perinteiset kirjeet, komissio pitää asianmukaisena laatia olettamukset sen pohjalta, että kirjelähetysten määrä vähenee huomattavasti. Yhdistynyt kuningaskunta on myös esittänyt RMG:tä koskevat taloudelliset ennusteet pessimistisen ja optimistisen skenaarion mukaisesti. Pessimistisen skenaarion mukaan kirjelähetysten määrä vähenisi vuodessa [...] eikä [...], kun taas optimistisen skenaarion mukaan vuotuinen vähennys olisi vain [...]. Oletettu kysyntä vähenisi silloin [...] nopeammin pessimistisessä skenaariossa ja [...] hitaammin optimistisessa skenaariossa perusskenaarioon verrattuna. Komissio katsoo, että nämä ennusteet antavat realistisen kuvan ja tarjoavat tulosten osalta riittävästi erilaisia vaihtoehtoja (esim. oletettu kirjelähetysten määrä olisi 10 vuoden jälkeen noin [...] RMG:n käsittelemien kirjelähetysten nykymäärästä).

| (219) | Perusskenaarioon pohjautuvan liiketoimintasuunnitelman mukaan RMG:n taseen odotetaan olevan tasapainossa [...] ja yrityksen ennakoidaan saavan sijoitetulle pääomalle [...] prosentin tuoton maaliskuun 2015 jälkeen. RMG:n odotettu tuotto on samaa luokkaa kuin muiden jäsenvaltioiden postialan perinteisten toimijoiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan yksityisten toimijoiden (42) tuotto tällä hetkellä. Koska RMG:n toiminnasta tulee rakenneuudistustoimenpiteiden ansiosta yhtä tehokasta kuin muiden postialan toimijoiden toiminnasta, on kohtuullista odottaa, että RMG tuottaa pitkällä aikavälillä samansuuruista tuottoa kuin kilpailijansa. |
| --- | --- |

(219)

Perusskenaarioon pohjautuvan liiketoimintasuunnitelman mukaan RMG:n taseen odotetaan olevan tasapainossa [...] ja yrityksen ennakoidaan saavan sijoitetulle pääomalle [...] prosentin tuoton maaliskuun 2015 jälkeen. RMG:n odotettu tuotto on samaa luokkaa kuin muiden jäsenvaltioiden postialan perinteisten toimijoiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan yksityisten toimijoiden (42) tuotto tällä hetkellä. Koska RMG:n toiminnasta tulee rakenneuudistustoimenpiteiden ansiosta yhtä tehokasta kuin muiden postialan toimijoiden toiminnasta, on kohtuullista odottaa, että RMG tuottaa pitkällä aikavälillä samansuuruista tuottoa kuin kilpailijansa.

| (220) | Pessimistisen skenaarion mukaan RMG:n taseen odotetaan olevan tasapainossa varainhoitovuonna [...] ja yrityksen ennakoidaan muuttuvan kannattavaksi ja kykenevän rahoittamaan oman toimintansa sekä tuottavan sijoitetulle pääomalle tuottoa [...] prosenttia vuodesta 2015. RMG:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus paranee siis myös vähemmän suotuisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(220)

Pessimistisen skenaarion mukaan RMG:n taseen odotetaan olevan tasapainossa varainhoitovuonna [...] ja yrityksen ennakoidaan muuttuvan kannattavaksi ja kykenevän rahoittamaan oman toimintansa sekä tuottavan sijoitetulle pääomalle tuottoa [...] prosenttia vuodesta 2015. RMG:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus paranee siis myös vähemmän suotuisissa markkinaolosuhteissa.

| (221) | Edellä esitetyn pohjalta komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelma perustuu realistisiin ennusteisiin. Markkinoiden kehityksestä esitetyt olettamukset ovat todennäköisiä, ja rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät ennusteet RMG:n kokonaistuloksen kehittymisestä vaikuttavat siten uskottavilta. |
| --- | --- |

(221)

Edellä esitetyn pohjalta komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelma perustuu realistisiin ennusteisiin. Markkinoiden kehityksestä esitetyt olettamukset ovat todennäköisiä, ja rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät ennusteet RMG:n kokonaistuloksen kehittymisestä vaikuttavat siten uskottavilta.

| (222) | Analysoituaan ja tarkastettuaan päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman komissio katsoo, että suunnitelma vastaa pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 34–37 kohdassa esitettyjä edellytyksiä ja erityisesti sen avulla palautetaan RMG:n elinkelpoisuus suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(222)

Analysoituaan ja tarkastettuaan päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman komissio katsoo, että suunnitelma vastaa pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 34–37 kohdassa esitettyjä edellytyksiä ja erityisesti sen avulla palautetaan RMG:n elinkelpoisuus suuntaviivojen mukaisesti.

| (223) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 43–45 kohdan mukaisesti tuki on rajattava välttämättömään, ja edunsaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Suuntaviivoissa todetaan selkeästi, että huomattava osuus rakenneuudistuksen rahoituksesta on saatava omista varoista, esimerkiksi myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole yrityksen toiminnan jatkumisen kannalta välttämättömiä, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Rahoitusosuuden on oltava todellinen ja mahdollisimman suuri, vähintään 50 prosenttia, kun on kyse suurista yrityksistä. Komissio katsoo, että RMG on suuntaviivoissa tarkoitettu suuri yritys. |
| --- | --- |

(223)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 43–45 kohdan mukaisesti tuki on rajattava välttämättömään, ja edunsaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Suuntaviivoissa todetaan selkeästi, että huomattava osuus rakenneuudistuksen rahoituksesta on saatava omista varoista, esimerkiksi myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole yrityksen toiminnan jatkumisen kannalta välttämättömiä, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Rahoitusosuuden on oltava todellinen ja mahdollisimman suuri, vähintään 50 prosenttia, kun on kyse suurista yrityksistä. Komissio katsoo, että RMG on suuntaviivoissa tarkoitettu suuri yritys.

| (224) | Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilyjä välttämättömien rakenneuudistuskustannusten tasosta. Tutkinnan aikana Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat esittäneet tarkemman luettelon rakenneuudistuksen kustannuksista:








  miljoonaa Englannin puntaa |
| --- | --- |
| | | 2010–2015
  Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotus | 2010–2015
  komission arvio |
| Työvoimaan liittyvät rakenneuudistuksen kustannukset | | [...] | [...] |
| — | Irtisanomiskorvaukset |

(224)

Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilyjä välttämättömien rakenneuudistuskustannusten tasosta. Tutkinnan aikana Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat esittäneet tarkemman luettelon rakenneuudistuksen kustannuksista:

miljoonaa Englannin puntaa

2010–2015

Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotus

2010–2015

komission arvio

Työvoimaan liittyvät rakenneuudistuksen kustannukset

[...]

[...]

—

Irtisanomiskorvaukset

[...]

| — | Matka- ja siirtokustannukset |
| --- | --- |

—

Matka- ja siirtokustannukset

[...]

| — | Poikkeukselliset kertakorvaukset |
| --- | --- |

—

Poikkeukselliset kertakorvaukset

[...]

Kapasiteettiin liittyvät rakenneuudistuskustannukset

[...]

[...]

| — | Postikeskusten vähentäminen |
| --- | --- |

—

Postikeskusten vähentäminen

[...]

| — | Joustavat jakelutavat |
| --- | --- |

—

Joustavat jakelutavat

[...]

| — | Lähetysten lajittelu jakelujärjestykseen |
| --- | --- |

—

Lähetysten lajittelu jakelujärjestykseen

[...]

| — | Muut investoinnit |
| --- | --- |

—

Muut investoinnit

[...]

| — | Älykkäät lajittelukoneet |
| --- | --- |

—

Älykkäät lajittelukoneet

[...]

| — | Pakettien lajittelu |
| --- | --- |

—

Pakettien lajittelu

[...]

Tietotekniikan rakenneuudistuksen kustannukset

[...]

[...]

Eläkevajeen poistaminen

150

150

Royal Mailille Post Office Limitedin erottamisesta aiheutuvat kustannukset

[...]

0

Yhteensä

2 357

2 179

| (225) | Tältä osin komissio toteaa, että kaikkia kustannuksia ei voida automaattisesti luokitella rakenneuudistuskustannuksiksi. Komission mukaan kustannukset, jotka aiheutuvat POL:n eriyttämisestä, eivät liity RMG:n kirjelähetyksiä koskevan toiminnan rakenneuudistukseen vaan paremminkin RMG:n tulevaan yksityistämiseen, joten niitä ei voida katsoa tukikelpoisiksi rakenneuudistuskustannuksiksi. |
| --- | --- |

(225)

Tältä osin komissio toteaa, että kaikkia kustannuksia ei voida automaattisesti luokitella rakenneuudistuskustannuksiksi. Komission mukaan kustannukset, jotka aiheutuvat POL:n eriyttämisestä, eivät liity RMG:n kirjelähetyksiä koskevan toiminnan rakenneuudistukseen vaan paremminkin RMG:n tulevaan yksityistämiseen, joten niitä ei voida katsoa tukikelpoisiksi rakenneuudistuskustannuksiksi.

| (226) | Sen sijaan komissio pitää kaikkia työvoiman, kapasiteetin ja tietotekniikan rakenneuudistusohjelmiin liittyviä kustannuksia tukikelpoisina, sillä ne ovat välttämättömiä, jotta RMG:n kirjelähetyksiä koskeva liiketoiminta saadaan alan normeja vastaavaksi ja riittävän tuottavaksi. Lisäksi komissio hyväksyy jäljellä olevan eläkevajeen vähentämisen tukikelpoiseksi taloudellisen rakenneuudistuksen kustannukseksi, joka on tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(226)

Sen sijaan komissio pitää kaikkia työvoiman, kapasiteetin ja tietotekniikan rakenneuudistusohjelmiin liittyviä kustannuksia tukikelpoisina, sillä ne ovat välttämättömiä, jotta RMG:n kirjelähetyksiä koskeva liiketoiminta saadaan alan normeja vastaavaksi ja riittävän tuottavaksi. Lisäksi komissio hyväksyy jäljellä olevan eläkevajeen vähentämisen tukikelpoiseksi taloudellisen rakenneuudistuksen kustannukseksi, joka on tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi pitkällä aikavälillä.

| (227) | Rakenneuudistuskustannukset liittyvät pääasiassa RMG:n toimintaan kirjelähetysten alalla. Kyseinen toiminta on keskeistä sekä postin yleispalvelun turvaamiselle että RMG:n merkitykselle jakeluverkon loppupään markkinoiden avaamisessa muille postialan toimijoille. Sekä työvoiman että kapasiteetin rakenneuudistuksesta aiheutuvat kustannukset koskevat pelkästään lajittelukeskusten ja kirjelähetysten jakeluverkon loppupään nykyaikaistamista (esim. postin perillejakelu asiakkaille). Kumpikin näistä palveluista on tärkeä kilpailijoille, jotka toimittavat kirjeensä lajittelukeskuksiin, mistä ne jaetaan edelleen asiakkaille. Kilpailijoilla ei siis itsellään ole jakeluketjun loppupään verkkoja. |
| --- | --- |

(227)

Rakenneuudistuskustannukset liittyvät pääasiassa RMG:n toimintaan kirjelähetysten alalla. Kyseinen toiminta on keskeistä sekä postin yleispalvelun turvaamiselle että RMG:n merkitykselle jakeluverkon loppupään markkinoiden avaamisessa muille postialan toimijoille. Sekä työvoiman että kapasiteetin rakenneuudistuksesta aiheutuvat kustannukset koskevat pelkästään lajittelukeskusten ja kirjelähetysten jakeluverkon loppupään nykyaikaistamista (esim. postin perillejakelu asiakkaille). Kumpikin näistä palveluista on tärkeä kilpailijoille, jotka toimittavat kirjeensä lajittelukeskuksiin, mistä ne jaetaan edelleen asiakkaille. Kilpailijoilla ei siis itsellään ole jakeluketjun loppupään verkkoja.

| (228) | Työvoiman rakenneuudistuskustannuksiin sisältyy muun muassa [...] miljoonan Englannin punnan irtisanomismaksut henkilöstölle, joka irtisanotaan lajittelukeskusten sulkemisen ja postinkannon järkeistämisen seurauksena, sekä [...] miljoonan Englannin punnan matka- ja siirtokustannukset henkilöstölle, joka saa edelleen jäädä palvelukseen mutta joutuu työskentelemään toisessa toimipisteessä. |
| --- | --- |

(228)

Työvoiman rakenneuudistuskustannuksiin sisältyy muun muassa [...] miljoonan Englannin punnan irtisanomismaksut henkilöstölle, joka irtisanotaan lajittelukeskusten sulkemisen ja postinkannon järkeistämisen seurauksena, sekä [...] miljoonan Englannin punnan matka- ja siirtokustannukset henkilöstölle, joka saa edelleen jäädä palvelukseen mutta joutuu työskentelemään toisessa toimipisteessä.

| (229) | Kapasiteetin rakenneuudistus käsittää lajittelukeskusten automatisoinnin ja uusien jakelutapojen käyttöönoton toiminnan tehostamiseksi. Tärkeimmät kapasiteettiin liittyvät rakenneuudistuskustannukset ovat muun muassa seuraavat:






  i) | [...] miljoonaa Englannin puntaa kiinteän omaisuuden järkeistämisohjelmasta, jolla vähennetään postikeskusten määrää 64:stä maaliskuussa 2010 [...] maaliskuuhun 2015 mennessä; |
| --- | --- | --- |

(229)

Kapasiteetin rakenneuudistus käsittää lajittelukeskusten automatisoinnin ja uusien jakelutapojen käyttöönoton toiminnan tehostamiseksi. Tärkeimmät kapasiteettiin liittyvät rakenneuudistuskustannukset ovat muun muassa seuraavat:

i)

[...] miljoonaa Englannin puntaa kiinteän omaisuuden järkeistämisohjelmasta, jolla vähennetään postikeskusten määrää 64:stä maaliskuussa 2010 [...] maaliskuuhun 2015 mennessä;

| ii) | [...] miljoonaa Englannin puntaa uusien ja entistä joustavampien jakelutapojen käyttöönotosta; |
| --- | --- |

ii)

[...] miljoonaa Englannin puntaa uusien ja entistä joustavampien jakelutapojen käyttöönotosta;

| iii) | [...] miljoonaa Englannin puntaa investoinneista uusiin lajittelukoneisiin ja koneisiin, jotka kykenevät lajittelemaan lähetykset jakelujärjestykseen. |
| --- | --- |

iii)

[...] miljoonaa Englannin puntaa investoinneista uusiin lajittelukoneisiin ja koneisiin, jotka kykenevät lajittelemaan lähetykset jakelujärjestykseen.

| (230) | Ottaen huomioon suurilta yrityksiltä vaadittavan 50 prosentin omarahoitusosuuden komissio katsoo, että rakenneuudistustuki saa olla enintään 50 prosenttia 2 179 miljoonasta Englannin punnasta. |
| --- | --- |

(230)

Ottaen huomioon suurilta yrityksiltä vaadittavan 50 prosentin omarahoitusosuuden komissio katsoo, että rakenneuudistustuki saa olla enintään 50 prosenttia 2 179 miljoonasta Englannin punnasta.

| (231) | Komissio myös epäili menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään sitä, osallistuisiko RMG rakenneuudistukseen merkittävällä omalla rahoitusosuudella pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 44 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(231)

Komissio myös epäili menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään sitä, osallistuisiko RMG rakenneuudistukseen merkittävällä omalla rahoitusosuudella pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 44 kohdan mukaisesti.

| (232) | Vastatakseen menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitettyihin epäilyihin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat esittäneet yksityiskohtaisia tietoja määristä, jotka katsotaan RMG:n omarahoitusosuudeksi rakenneuudistuskustannuksista. |
| --- | --- |

(232)

Vastatakseen menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitettyihin epäilyihin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat esittäneet yksityiskohtaisia tietoja määristä, jotka katsotaan RMG:n omarahoitusosuudeksi rakenneuudistuskustannuksista.

| (233) | Tuoreimpien tietojen mukaan RMG rahoittaa vuosien 2010–2015 rakenneuudistustoimenpiteiden kustannuksia myymällä omaisuutta sekä vapauttamalla lisävaroja eläkkeiden sulkutililtä seuraavasti:






  miljoonaa Englannin puntaa |
| --- | --- |
| Omaisuuden myynti | [...] |
| Eläkkeiden sulkutilin vapauttaminen | [...] |
| Oma rahoitusosuus yhteensä | 1 090 |

(233)

Tuoreimpien tietojen mukaan RMG rahoittaa vuosien 2010–2015 rakenneuudistustoimenpiteiden kustannuksia myymällä omaisuutta sekä vapauttamalla lisävaroja eläkkeiden sulkutililtä seuraavasti:

miljoonaa Englannin puntaa

Omaisuuden myynti

[...]

Eläkkeiden sulkutilin vapauttaminen

[...]

Oma rahoitusosuus yhteensä

1 090

| (234) | Myytäviin omaisuuseriin kuuluu muun muassa osakkuuksia muissa yrityksissä sekä sellainen kiinteä omaisuus, joka ei ole keskeistä RMG:n selviytymisen kannalta. Lisäksi RMG on myynyt tai aikoo myydä kiinteistöjä, ajoneuvoja ja laitteistoa, jotka ovat keskeisiä toiminnan kannalta, mutta jotka RMG vuokraa takaisin. Täydellinen luettelo käsittää seuraavat myyntierät:






  i) | RMG myi 20 prosentin omistusosuutensa Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisessa arpajaisyhtiössä Camelot plc kanadalaiselle eläkerahastolle (OTPP) kesäkuussa 2010; |
| --- | --- | --- |

(234)

Myytäviin omaisuuseriin kuuluu muun muassa osakkuuksia muissa yrityksissä sekä sellainen kiinteä omaisuus, joka ei ole keskeistä RMG:n selviytymisen kannalta. Lisäksi RMG on myynyt tai aikoo myydä kiinteistöjä, ajoneuvoja ja laitteistoa, jotka ovat keskeisiä toiminnan kannalta, mutta jotka RMG vuokraa takaisin. Täydellinen luettelo käsittää seuraavat myyntierät:

i)

RMG myi 20 prosentin omistusosuutensa Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisessa arpajaisyhtiössä Camelot plc kanadalaiselle eläkerahastolle (OTPP) kesäkuussa 2010;

| ii) | Romec Services Limitedin myynti huhtikuussa 2011; |
| --- | --- |

ii)

Romec Services Limitedin myynti huhtikuussa 2011;

| iii) | eräiden postikeskusten ja muun omaisuuden myynti tai myynti ja takaisinvuokraus. Tähän kuuluu Lontoossa olevien toimipisteiden, kuten [...], myynti tai myynti ja takaisinvuokraus. Myynti- ja takaisinvuokrausohjelman puitteissa RMG on myynyt tai myy täyden omistusoikeutensa näihin omaisuuseriin, ja vastineeksi uusi omistaja on myöntänyt sille vuokraoikeuden kyseisiin omaisuuseriin; |
| --- | --- |

iii)

eräiden postikeskusten ja muun omaisuuden myynti tai myynti ja takaisinvuokraus. Tähän kuuluu Lontoossa olevien toimipisteiden, kuten [...], myynti tai myynti ja takaisinvuokraus. Myynti- ja takaisinvuokrausohjelman puitteissa RMG on myynyt tai myy täyden omistusoikeutensa näihin omaisuuseriin, ja vastineeksi uusi omistaja on myöntänyt sille vuokraoikeuden kyseisiin omaisuuseriin;

| iv) | tarpeettomien maa-alueiden myynti; sekä |
| --- | --- |

iv)

tarpeettomien maa-alueiden myynti; sekä

| v) | laitteiden ja ajoneuvojen myynti ja takaisinvuokraus. |
| --- | --- |

v)

laitteiden ja ajoneuvojen myynti ja takaisinvuokraus.

| (235) | Vaikka jo toteutuneiden kauppojen arvo perustuu todellisiin myyntituloihin (joiden yhteismäärä on [...] miljoonaa Englannin puntaa), tulevien kauppojen arvot on määritetty varovaisesti ja ottaen huomioon RMG:n viimeaikaisista myyntitoimenpiteistä saamat kokemukset. |
| --- | --- |

(235)

Vaikka jo toteutuneiden kauppojen arvo perustuu todellisiin myyntituloihin (joiden yhteismäärä on [...] miljoonaa Englannin puntaa), tulevien kauppojen arvot on määritetty varovaisesti ja ottaen huomioon RMG:n viimeaikaisista myyntitoimenpiteistä saamat kokemukset.

| (236) | Lisätuloja saadaan RMG:n eläkkeiden sulkutilin vapauttamisesta eläkevajeen poistamisen toteutuessa 1 päivänä huhtikuuta 2012. Koska eläkejärjestelmien valvoja ei enää edellytä sulkutiliä vakuutena, sulkutileillä oleva määrä siirretään RMG:lle. Kyseisenä päivänä RMG:n sulkutilin varoille (150 miljoonaa Englannin puntaa) arvioidaan kertyneen korkoa [...] miljoonaa Englannin puntaa (yhteenlaskettu määrä [...] miljoonaa Englannin puntaa). |
| --- | --- |

(236)

Lisätuloja saadaan RMG:n eläkkeiden sulkutilin vapauttamisesta eläkevajeen poistamisen toteutuessa 1 päivänä huhtikuuta 2012. Koska eläkejärjestelmien valvoja ei enää edellytä sulkutiliä vakuutena, sulkutileillä oleva määrä siirretään RMG:lle. Kyseisenä päivänä RMG:n sulkutilin varoille (150 miljoonaa Englannin puntaa) arvioidaan kertyneen korkoa [...] miljoonaa Englannin puntaa (yhteenlaskettu määrä [...] miljoonaa Englannin puntaa).

| (237) | Tarkistettuaan, että RMG:n omaa rahoitusosuutta koskevat toimenpiteet on jo toteutettu tai toteutetaan viimeistään maaliskuussa 2015 ja että omaisuuserien myyntiarvot ovat markkinaehtoisia, kuten Yhdistynyt kuningaskunta on vakuuttanut, komissio voi hyväksyä 1 090 miljoonan Englannin punnan määrän yrityksen omaksi rahoitusosuudeksi rakenneuudistussuunnitelmaan. Kun omaa rahoitusosuutta verrataan tukikelpoisiin rakenneuudistuskustannuksiin, komissio toteaa, että 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista rahoitetaan RMG:n omalla rahoitusosuudella ja että pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen edellytys suurten yritysten omarahoitusosuudesta täyttyy. |
| --- | --- |

(237)

Tarkistettuaan, että RMG:n omaa rahoitusosuutta koskevat toimenpiteet on jo toteutettu tai toteutetaan viimeistään maaliskuussa 2015 ja että omaisuuserien myyntiarvot ovat markkinaehtoisia, kuten Yhdistynyt kuningaskunta on vakuuttanut, komissio voi hyväksyä 1 090 miljoonan Englannin punnan määrän yrityksen omaksi rahoitusosuudeksi rakenneuudistussuunnitelmaan. Kun omaa rahoitusosuutta verrataan tukikelpoisiin rakenneuudistuskustannuksiin, komissio toteaa, että 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista rahoitetaan RMG:n omalla rahoitusosuudella ja että pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen edellytys suurten yritysten omarahoitusosuudesta täyttyy.

| (238) | Komissio katsoo sen vuoksi RMG:n omasta rahoitusosuudesta, että 1 089 miljoonan Englannin punnan tuki, joka myönnetään velan vähentämistoimenpiteiden muodossa, on rajattu ehdottoman välttämättömään tarpeellisista rakenneuudistuskustannuksista. Toisin kuin alkuperäisessä ilmoituksessa, jossa velan vähentämistoimenpiteiden arvo oli 1 700 miljoonaa Englannin puntaa, minkä lisäksi RMG:lle myönnettiin 200 miljoonan Englannin punnan uusiutuva luottojärjestely, rakenneuudistustuki, joka koostuu enintään 1 089 miljoonan Englannin punnan arvoisesta velan vähennyksestä, on nyt 50 prosenttia välttämättömistä rakenneuudistuskustannuksista maaliskuun 2010 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana. Tuen määrän merkittävä väheneminen alkuperäiseen tuki-ilmoitukseen verrattuna varmistaa, ettei RMG:lle jää ylimääräisiä käteisvaroja rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon päättyessä maaliskuussa 2015. |
| --- | --- |

(238)

Komissio katsoo sen vuoksi RMG:n omasta rahoitusosuudesta, että 1 089 miljoonan Englannin punnan tuki, joka myönnetään velan vähentämistoimenpiteiden muodossa, on rajattu ehdottoman välttämättömään tarpeellisista rakenneuudistuskustannuksista. Toisin kuin alkuperäisessä ilmoituksessa, jossa velan vähentämistoimenpiteiden arvo oli 1 700 miljoonaa Englannin puntaa, minkä lisäksi RMG:lle myönnettiin 200 miljoonan Englannin punnan uusiutuva luottojärjestely, rakenneuudistustuki, joka koostuu enintään 1 089 miljoonan Englannin punnan arvoisesta velan vähennyksestä, on nyt 50 prosenttia välttämättömistä rakenneuudistuskustannuksista maaliskuun 2010 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana. Tuen määrän merkittävä väheneminen alkuperäiseen tuki-ilmoitukseen verrattuna varmistaa, ettei RMG:lle jää ylimääräisiä käteisvaroja rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon päättyessä maaliskuussa 2015.

| (239) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 38–42 kohdan mukaan on toteutettava toimenpiteitä, joilla voidaan mahdollisuuksien mukaan lieventää tuesta kilpailijoille mahdollisesti aiheutuvia haittavaikutuksia. Tuki ei saa vääristää kilpailua kohtuuttomasti. Yleensä rajoitetaan yrityksen markkinaläsnäoloa rakenneuudistuskauden lopussa. Yrityksen läsnäolon rajoittaminen tai supistaminen merkityksellisillä markkinoilla on vastasuorite, josta on etua sen kilpailijoille. Tällaisen rajoittamisen on tapahduttava oikeassa suhteessa tuen aiheuttamaan kilpailun vääristymiseen ja yrityksen suhteelliseen merkitykseen kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(239)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 38–42 kohdan mukaan on toteutettava toimenpiteitä, joilla voidaan mahdollisuuksien mukaan lieventää tuesta kilpailijoille mahdollisesti aiheutuvia haittavaikutuksia. Tuki ei saa vääristää kilpailua kohtuuttomasti. Yleensä rajoitetaan yrityksen markkinaläsnäoloa rakenneuudistuskauden lopussa. Yrityksen läsnäolon rajoittaminen tai supistaminen merkityksellisillä markkinoilla on vastasuorite, josta on etua sen kilpailijoille. Tällaisen rajoittamisen on tapahduttava oikeassa suhteessa tuen aiheuttamaan kilpailun vääristymiseen ja yrityksen suhteelliseen merkitykseen kyseisillä markkinoilla.

| (240) | Ensiksi komissio toteaa, että tällä hetkellä RMG on muiden brittiläisten postialan toimijoiden välttämätön liikekumppani, koska se vie kilpailijoiden kirjelähetykset perille asiakkaille niiden sääntelyehtojen mukaisesti, jotka koskevat pääsyä sen jakeluverkkoon. RMG toteuttaa siten Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinoiden toiminnan kannalta olennaista tehtävää, sillä markkinat perustuvat tällä hetkellä pääasiassa kilpailuun jakeluverkon alkupäässä eivätkä päästä päähän -kilpailuun. Lisäksi RMG:n merkitys postialalla ilmenee selvästi sen kilpailijoiden huomautuksista, joissa korostetaan, että RMG:n on oltava elinkelpoinen ja taloudellisesti vakaa yritys kirjelähetysten loppupään jakelun toimivuuden ja yleispalvelun varmistamiseksi. RMG:n rakenneuudistuksesta aiheutuu siis taloudellista etua koko Yhdistyneen kuningaskunnan postialalle, ja se auttaa kaikkia postialan toimijoita tarjoamaan parempia ja tehokkaampia palveluja. |
| --- | --- |

(240)

Ensiksi komissio toteaa, että tällä hetkellä RMG on muiden brittiläisten postialan toimijoiden välttämätön liikekumppani, koska se vie kilpailijoiden kirjelähetykset perille asiakkaille niiden sääntelyehtojen mukaisesti, jotka koskevat pääsyä sen jakeluverkkoon. RMG toteuttaa siten Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinoiden toiminnan kannalta olennaista tehtävää, sillä markkinat perustuvat tällä hetkellä pääasiassa kilpailuun jakeluverkon alkupäässä eivätkä päästä päähän -kilpailuun. Lisäksi RMG:n merkitys postialalla ilmenee selvästi sen kilpailijoiden huomautuksista, joissa korostetaan, että RMG:n on oltava elinkelpoinen ja taloudellisesti vakaa yritys kirjelähetysten loppupään jakelun toimivuuden ja yleispalvelun varmistamiseksi. RMG:n rakenneuudistuksesta aiheutuu siis taloudellista etua koko Yhdistyneen kuningaskunnan postialalle, ja se auttaa kaikkia postialan toimijoita tarjoamaan parempia ja tehokkaampia palveluja.

| (241) | Sen vuoksi komission on otettava vaadittavien vastasuoritteiden määrittelyssä huomioon RMG:n erityinen rooli Yhdistyneen kuningaskunnan postisektorilla yleispalvelun tarjoajana ja pääsyn tarjoajana kaikille Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijoille. |
| --- | --- |

(241)

Sen vuoksi komission on otettava vaadittavien vastasuoritteiden määrittelyssä huomioon RMG:n erityinen rooli Yhdistyneen kuningaskunnan postisektorilla yleispalvelun tarjoajana ja pääsyn tarjoajana kaikille Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijoille.

| (242) | Tässä yhteydessä on korostettava sitä, että rakenneuudistustuki, joka on huomattavasti suppeampi kuin Yhdistyneen kuningaskunnan alun perin ilmoittamat yli 1 700 miljoonan Englannin punnan rakenneuudistustoimenpiteet, käytetään pääasiassa RMG:n jakeluverkon loppupään toiminnan varmistamiseen, sillä tämä on olennaista yleisten postipalvelujen pysyvän tarjonnan turvaamiseksi sekä pääsyn varmistamiseksi RMG:n jakeluverkkoon silloin, kun tämä on perusteltua Postal Services Act -lain 38 §:n ja muiden sääntelyehtojen mukaisesti (ks. jäljempänä). |
| --- | --- |

(242)

Tässä yhteydessä on korostettava sitä, että rakenneuudistustuki, joka on huomattavasti suppeampi kuin Yhdistyneen kuningaskunnan alun perin ilmoittamat yli 1 700 miljoonan Englannin punnan rakenneuudistustoimenpiteet, käytetään pääasiassa RMG:n jakeluverkon loppupään toiminnan varmistamiseen, sillä tämä on olennaista yleisten postipalvelujen pysyvän tarjonnan turvaamiseksi sekä pääsyn varmistamiseksi RMG:n jakeluverkkoon silloin, kun tämä on perusteltua Postal Services Act -lain 38 §:n ja muiden sääntelyehtojen mukaisesti (ks. jäljempänä).

| (243) | Kuten johdanto-osan 227 kappaleessa kuvattiin, 1 089 miljoonan Englannin punnan arvoisilla velan vähentämistoimenpiteillä tuetaan pääasiassa RMG:n olennaisten jakeluverkon loppupään toimintojen (esim. lajittelukeskusten, lähetysten perillejakelun) rakenneuudistusta. Sekä työvoimaan liittyvät rakenneuudistuskustannukset, joiden arvo on [...] miljoonaa Englannin puntaa, että kapasiteettia koskevat rakenneuudistuskustannukset, joiden arvo on [...] miljoonaa Englannin puntaa, koskevat pelkästään jakeluketjun loppupään toimintoja, jotka ovat keskeisiä yleispalvelun ja kilpailijoiden kirjelähetyksiin liittyvän liiketoiminnan kannalta. Myös muut rakenneuudistuskustannukset liittyvät enimmäkseen kyseisiin jakeluketjun loppupään toimintoihin. |
| --- | --- |

(243)

Kuten johdanto-osan 227 kappaleessa kuvattiin, 1 089 miljoonan Englannin punnan arvoisilla velan vähentämistoimenpiteillä tuetaan pääasiassa RMG:n olennaisten jakeluverkon loppupään toimintojen (esim. lajittelukeskusten, lähetysten perillejakelun) rakenneuudistusta. Sekä työvoimaan liittyvät rakenneuudistuskustannukset, joiden arvo on [...] miljoonaa Englannin puntaa, että kapasiteettia koskevat rakenneuudistuskustannukset, joiden arvo on [...] miljoonaa Englannin puntaa, koskevat pelkästään jakeluketjun loppupään toimintoja, jotka ovat keskeisiä yleispalvelun ja kilpailijoiden kirjelähetyksiin liittyvän liiketoiminnan kannalta. Myös muut rakenneuudistuskustannukset liittyvät enimmäkseen kyseisiin jakeluketjun loppupään toimintoihin.

| (244) | Kun otetaan huomioon RMG:n keskeinen rooli kirjelähetysten jakeluketjun loppupäässä kaikkien Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijoiden kannalta, RMG:n rakenneuudistus näyttää vääristävän kilpailua Yhdistyneen kuningaskunnan postialalla vain rajoitetusti. RMG:n jakeluverkon loppupään rakenneuudistus tuottaa tehokkaampia ja edullisempia palveluja sekä suurelle yleisölle että muille Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijoille, jotka ovat riippuvaisia pääsystä RMG:n jakeluverkon loppupäähän keskeisten sääntelyehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(244)

Kun otetaan huomioon RMG:n keskeinen rooli kirjelähetysten jakeluketjun loppupäässä kaikkien Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijoiden kannalta, RMG:n rakenneuudistus näyttää vääristävän kilpailua Yhdistyneen kuningaskunnan postialalla vain rajoitetusti. RMG:n jakeluverkon loppupään rakenneuudistus tuottaa tehokkaampia ja edullisempia palveluja sekä suurelle yleisölle että muille Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijoille, jotka ovat riippuvaisia pääsystä RMG:n jakeluverkon loppupäähän keskeisten sääntelyehtojen mukaisesti.

| (245) | Komissio on tarkistanut, että muut Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijat pääsevät jatkossakin RMG:n jakeluverkon loppupäähän. Asianomainen sääntelyviranomainen eli Yhdistyneen kuningaskunnan viestintävirasto on ehdottanut, että RMG:lle määrätään verkkoon pääsyä koskevat ehdot seuraavaksi seitsemän vuotta kestäväksi sääntelykaudeksi, joka alkaa 1 päivästä huhtikuuta 2012. RMG:n olisi täytettävä muun muassa seuraavat edellytykset (43):






  i) | RMG:n on tarjottava muille postialan toimijoille pääsy verkkoon näiden kohtuullisen pyynnön perusteella sekä tarjottava pääsyä oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin. |
| --- | --- | --- |

(245)

Komissio on tarkistanut, että muut Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijat pääsevät jatkossakin RMG:n jakeluverkon loppupäähän. Asianomainen sääntelyviranomainen eli Yhdistyneen kuningaskunnan viestintävirasto on ehdottanut, että RMG:lle määrätään verkkoon pääsyä koskevat ehdot seuraavaksi seitsemän vuotta kestäväksi sääntelykaudeksi, joka alkaa 1 päivästä huhtikuuta 2012. RMG:n olisi täytettävä muun muassa seuraavat edellytykset (43):

i)

RMG:n on tarjottava muille postialan toimijoille pääsy verkkoon näiden kohtuullisen pyynnön perusteella sekä tarjottava pääsyä oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin.

| ii) | RMG ei saa syrjiä aiheettomasti (44). |
| --- | --- |

ii)

RMG ei saa syrjiä aiheettomasti (44).

| iii) | RMG:lle ei saa aiheutua perusteetonta kaupallista etua verkkoon pääsyn sallimisesta, eikä se saa käyttää hyväkseen verkkoon pääsyn sallimisen yhteydessä saamiaan tietoja. |
| --- | --- |

iii)

RMG:lle ei saa aiheutua perusteetonta kaupallista etua verkkoon pääsyn sallimisesta, eikä se saa käyttää hyväkseen verkkoon pääsyn sallimisen yhteydessä saamiaan tietoja.

| iv) | RMG:n on määritettävä pääsystä perittävät hinnat siten, että kyseisten hintojen ja vastaavien vähittäispalvelujen hintojen väliin jää tietty vähimmäisliikkumavara, jotta voidaan estää tilanne, jossa muut postialan toimijat eivät kykene kilpailemaan RMG:n kanssa hintaruuvin takia. |
| --- | --- |

iv)

RMG:n on määritettävä pääsystä perittävät hinnat siten, että kyseisten hintojen ja vastaavien vähittäispalvelujen hintojen väliin jää tietty vähimmäisliikkumavara, jotta voidaan estää tilanne, jossa muut postialan toimijat eivät kykene kilpailemaan RMG:n kanssa hintaruuvin takia.

| (246) | Komissio katsoo, että nämä ehdot rajoittavat tehokkaasti RMG:n markkinavoiman käyttöä ja turvaavat asianmukaisesti kilpailijoiden pääsyn RMG:n jakeluverkon loppupäähän. Ne varmistavat, että muut Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijat voivat kilpailla RMG:n kanssa jakeluverkon alkupään markkinoilla ja säilyttää vahvan asemansa näillä markkinoilla tai jopa parantaa sitä. Komissio katsoo sen vuoksi, että ehdot ovat asianmukainen vastasuorite RMG:n kilpailijoiden hyväksi ja että ne lieventävät tuen haitallisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(246)

Komissio katsoo, että nämä ehdot rajoittavat tehokkaasti RMG:n markkinavoiman käyttöä ja turvaavat asianmukaisesti kilpailijoiden pääsyn RMG:n jakeluverkon loppupäähän. Ne varmistavat, että muut Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijat voivat kilpailla RMG:n kanssa jakeluverkon alkupään markkinoilla ja säilyttää vahvan asemansa näillä markkinoilla tai jopa parantaa sitä. Komissio katsoo sen vuoksi, että ehdot ovat asianmukainen vastasuorite RMG:n kilpailijoiden hyväksi ja että ne lieventävät tuen haitallisia vaikutuksia.

| (247) | Komissio ottaa tältä osin huomioon, että [...] viestintävirasto tekee päätöksen pakollista verkkoon pääsyä koskevista vaatimuksista, joita sovelletaan seuraavien seitsemän vuoden ajan, omien ehdotustensa pohjalta. |
| --- | --- |

(247)

Komissio ottaa tältä osin huomioon, että [...] viestintävirasto tekee päätöksen pakollista verkkoon pääsyä koskevista vaatimuksista, joita sovelletaan seuraavien seitsemän vuoden ajan, omien ehdotustensa pohjalta.

| (248) | Koska rakenneuudistustuki on olennaisesti rajattu yleisen edun ja muiden Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijoiden etujen mukaisiin loppupään toimintoihin eikä se vahvista RMG:n asemaa muilla kirjelähetysten jakeluketjun alkupään markkinoilla tai pikalähetysten markkinoilla, komissio katsoo rakenneuudistustuen vääristävän kilpailua vain rajallisessa määrin. |
| --- | --- |

(248)

Koska rakenneuudistustuki on olennaisesti rajattu yleisen edun ja muiden Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijoiden etujen mukaisiin loppupään toimintoihin eikä se vahvista RMG:n asemaa muilla kirjelähetysten jakeluketjun alkupään markkinoilla tai pikalähetysten markkinoilla, komissio katsoo rakenneuudistustuen vääristävän kilpailua vain rajallisessa määrin.

| (249) | Toiseksi rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy merkittävä henkilöstön vähentäminen, joka johtuu tekniikan muuttumisesta ja automaation lisääntymisestä postialalla. Komissio huomauttaa tältä osin, että se suhtautuu yleensä suotuisasti valtiontukeen, jolla pyritään kattamaan rakenneuudistuksen sosiaaliset kustannukset. Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 64 kohdan mukaisesti komissio ei lähtökohtaisesti vastusta tällaista vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävää tukea, sillä siitä saatava taloudellinen hyöty kohdistuu myös muihin kuin tuensaajayritykseen, helpottaa rakennemuutosta ja lieventää sosiaalisia ongelmia. |
| --- | --- |

(249)

Toiseksi rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy merkittävä henkilöstön vähentäminen, joka johtuu tekniikan muuttumisesta ja automaation lisääntymisestä postialalla. Komissio huomauttaa tältä osin, että se suhtautuu yleensä suotuisasti valtiontukeen, jolla pyritään kattamaan rakenneuudistuksen sosiaaliset kustannukset. Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 64 kohdan mukaisesti komissio ei lähtökohtaisesti vastusta tällaista vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävää tukea, sillä siitä saatava taloudellinen hyöty kohdistuu myös muihin kuin tuensaajayritykseen, helpottaa rakennemuutosta ja lieventää sosiaalisia ongelmia.

| (250) | Komissio huomauttaa, että suuri osa rakenneuudistuskustannuksista koostuu irtisanomiskorvauksista sekä matka- ja siirtokustannuksista, jotka perustuvat ammattiliiton kanssa tehtyihin sopimuksiin. Toisaalta työvoimaan liittyvien kustannusten rahoittamiseen myönnettävä tuki hyödyttää RMG:n lisäksi myös työttömiksi jääviä työntekijöitä. Komissio katsoo sen vuoksi, että työvoimaa koskevaan rakenneuudistukseen tarkoitettu tuki helpottaa rakennemuutosta ja lieventää sosiaalisia ongelmia. |
| --- | --- |

(250)

Komissio huomauttaa, että suuri osa rakenneuudistuskustannuksista koostuu irtisanomiskorvauksista sekä matka- ja siirtokustannuksista, jotka perustuvat ammattiliiton kanssa tehtyihin sopimuksiin. Toisaalta työvoimaan liittyvien kustannusten rahoittamiseen myönnettävä tuki hyödyttää RMG:n lisäksi myös työttömiksi jääviä työntekijöitä. Komissio katsoo sen vuoksi, että työvoimaa koskevaan rakenneuudistukseen tarkoitettu tuki helpottaa rakennemuutosta ja lieventää sosiaalisia ongelmia.

| (251) | Kolmanneksi komissio huomauttaa, että RMG aikoo myydä POL:n. Ottaen huomioon RMG:n tulevan yksityistämisen ja RMG:n ja POL:n eri omistajat RMG ei enää voi valvoa suoraan POL:n vähittäistoimintoja ja sen markkina-asema heikkenee. Erityisesti on huomattava, että RMG:n ja POL:n sopimuksen kesto on rajattu 10 vuoteen [...]. |
| --- | --- |

(251)

Kolmanneksi komissio huomauttaa, että RMG aikoo myydä POL:n. Ottaen huomioon RMG:n tulevan yksityistämisen ja RMG:n ja POL:n eri omistajat RMG ei enää voi valvoa suoraan POL:n vähittäistoimintoja ja sen markkina-asema heikkenee. Erityisesti on huomattava, että RMG:n ja POL:n sopimuksen kesto on rajattu 10 vuoteen [...].

| (252) | Toisin kuin nykyisin, RMG ei enää voi hyödyntää suorassa valvonnassaan olevaa vähittäisverkkoa, vaan sen on kilpailijoidensa tavoin neuvoteltava ja tehtävä sopimukset omista vähittäistoiminnoistaan riippumattoman kolmannen osapuolen kanssa (esim. DHL:n palvelupisteverkko, joka koostuu itsenäisistä vähittäismyyntipisteistä, kuten WHSmith- ja Staples-myymälät). RMG on siten kilpailijoihinsa verrattavassa asemassa eikä enää hyödy täysimittaisen vähittäisverkon omistamisesta. Erityisesti RMG ei enää voi päättää, mitä muita palveluja ja tuotteita (esim. pankkipalveluja) POL tarjoaa. RMG siis menettää vaikutusvaltansa muihin markkinoihin nähden. Komissio katsoo sen vuoksi, että POL:n myynnillä rajoitetaan RMG:n läsnäoloa Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinoilla ja että sen voidaan katsoa lieventävän rakenneuudistustuen vaikutusta RMG:n kilpailijoihin. |
| --- | --- |

(252)

Toisin kuin nykyisin, RMG ei enää voi hyödyntää suorassa valvonnassaan olevaa vähittäisverkkoa, vaan sen on kilpailijoidensa tavoin neuvoteltava ja tehtävä sopimukset omista vähittäistoiminnoistaan riippumattoman kolmannen osapuolen kanssa (esim. DHL:n palvelupisteverkko, joka koostuu itsenäisistä vähittäismyyntipisteistä, kuten WHSmith- ja Staples-myymälät). RMG on siten kilpailijoihinsa verrattavassa asemassa eikä enää hyödy täysimittaisen vähittäisverkon omistamisesta. Erityisesti RMG ei enää voi päättää, mitä muita palveluja ja tuotteita (esim. pankkipalveluja) POL tarjoaa. RMG siis menettää vaikutusvaltansa muihin markkinoihin nähden. Komissio katsoo sen vuoksi, että POL:n myynnillä rajoitetaan RMG:n läsnäoloa Yhdistyneen kuningaskunnan postimarkkinoilla ja että sen voidaan katsoa lieventävän rakenneuudistustuen vaikutusta RMG:n kilpailijoihin.

| (253) | Komissio ottaa huomioon RMG:n tehokkaamman jakeluverkon loppupään myönteiset vaikutukset suuren yleisön kannalta, jolle RMG tarjoaa yleistä postipalvelua, sekä kaikkien Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijoiden kannalta, joiden on päästävä RMG:n jakeluverkon loppupäähän saadakseen kirjelähetyksensä toimitetuiksi asiakkaille, sekä sen, että huomattava osa rakenneuudistuskustannuksista hyödyttää irtisanottuja työntekijöitä, ja POL:n myynnin sekä katsoo, että rakenneuudistustuen aiheuttama kilpailun vääristyminen on melko rajoitettua eikä muita vastasuoritteita tarvita. |
| --- | --- |

(253)

Komissio ottaa huomioon RMG:n tehokkaamman jakeluverkon loppupään myönteiset vaikutukset suuren yleisön kannalta, jolle RMG tarjoaa yleistä postipalvelua, sekä kaikkien Yhdistyneen kuningaskunnan postialan toimijoiden kannalta, joiden on päästävä RMG:n jakeluverkon loppupäähän saadakseen kirjelähetyksensä toimitetuiksi asiakkaille, sekä sen, että huomattava osa rakenneuudistuskustannuksista hyödyttää irtisanottuja työntekijöitä, ja POL:n myynnin sekä katsoo, että rakenneuudistustuen aiheuttama kilpailun vääristyminen on melko rajoitettua eikä muita vastasuoritteita tarvita.

| (254) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 72 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa esitetty tuen ainutkertaisuutta koskeva edellytys täyttyy, koska RMG ei ole aiemmin saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(254)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 72 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa esitetty tuen ainutkertaisuutta koskeva edellytys täyttyy, koska RMG ei ole aiemmin saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea.

| (255) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 47 kohdan mukaisesti RMG:n on pantava rakenneuudistussuunnitelmansa kokonaisuudessaan täytäntöön ja Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut täyttämään tämän velvoitteen. Komissiolle on ilmoitettava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon etenemisestä suuntaviivojen 49 ja 50 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(255)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen 47 kohdan mukaisesti RMG:n on pantava rakenneuudistussuunnitelmansa kokonaisuudessaan täytäntöön ja Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut täyttämään tämän velvoitteen. Komissiolle on ilmoitettava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon etenemisestä suuntaviivojen 49 ja 50 kohdan mukaisesti.

| (256) | Komissio katsoo, että RMG:n viisivuotinen, vuodet 2010–2015 kattava rakenneuudistussuunnitelma täyttää pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa asetetut edellytykset ja että 1 089 miljoonan Englannin punnan arvoiset velan vähentämistoimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua sisämarkkinoille soveltuvaa rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(256)

Komissio katsoo, että RMG:n viisivuotinen, vuodet 2010–2015 kattava rakenneuudistussuunnitelma täyttää pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa asetetut edellytykset ja että 1 089 miljoonan Englannin punnan arvoiset velan vähentämistoimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua sisämarkkinoille soveltuvaa rakenneuudistustukea.

6.   PÄÄTELMÄT

| (257) | Aiemman päätöskäytäntönsä mukaisesti komissio voi hyväksyä tuen korvauksena aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvista eläkekustannuksista ainoastaan siltä osin kuin edunsaaja ei sen takia ole kilpailijoita paremmassa asemassa sosiaaliturvamaksuja koskevien yleisten velvoitteiden osalta. |
| --- | --- |

(257)

Aiemman päätöskäytäntönsä mukaisesti komissio voi hyväksyä tuen korvauksena aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvista eläkekustannuksista ainoastaan siltä osin kuin edunsaaja ei sen takia ole kilpailijoita paremmassa asemassa sosiaaliturvamaksuja koskevien yleisten velvoitteiden osalta.

| (258) | Asian erityispiirteiden takia komissio on mukauttanut arviointiaan tuen soveltuvuudesta korvauksena aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvista eläkekustannuksista ja verrannut RMG:n nykyistä eläkevajetta vastaavan kokoisten brittiläisten yritysten taseissa oleviin keskimääräisiin eläkevajeisiin. |
| --- | --- |

(258)

Asian erityispiirteiden takia komissio on mukauttanut arviointiaan tuen soveltuvuudesta korvauksena aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvista eläkekustannuksista ja verrannut RMG:n nykyistä eläkevajetta vastaavan kokoisten brittiläisten yritysten taseissa oleviin keskimääräisiin eläkevajeisiin.

| (259) | Komissio katsoo, että eläkevajeen poistaminen on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea, jolla korvataan aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvat eläkekustannukset, edellyttäen että seuraavat kaksi edellytystä täyttyvät:






  i) | Eläkevajeen poistuessa 1 päivänä huhtikuuta 2012 RMG:n taseessa on 150 miljoonan Englannin punnan vastuu, joka on verrattavissa vastaavan kokoisten brittiläisten yritysten keskimääräiseen eläkevajeeseen. |
| --- | --- | --- |

(259)

Komissio katsoo, että eläkevajeen poistaminen on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea, jolla korvataan aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvat eläkekustannukset, edellyttäen että seuraavat kaksi edellytystä täyttyvät:

i)

Eläkevajeen poistuessa 1 päivänä huhtikuuta 2012 RMG:n taseessa on 150 miljoonan Englannin punnan vastuu, joka on verrattavissa vastaavan kokoisten brittiläisten yritysten keskimääräiseen eläkevajeeseen.

| ii) | RMG ei saa lainkaan tukea korvauksena sellaisista aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvista eläkevastuista, jotka kertyvät RMPP:n jäsenten osalta 31 päivän maaliskuuta 2012 jälkeen. |
| --- | --- |

ii)

RMG ei saa lainkaan tukea korvauksena sellaisista aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvista eläkevastuista, jotka kertyvät RMPP:n jäsenten osalta 31 päivän maaliskuuta 2012 jälkeen.

| (260) | Komissio katsoo ilmoitetun rakenneuudistustuen osalta, että päivitetty, vuodet 2010–2015 kattava rakenneuudistussuunnitelma on asianmukainen ja riittävä, jotta voidaan poistaa RMG:n ongelmat ja palauttaa sen elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. Komissio katsoo, että RMG:n oma rahoitusosuus rakenneuudistuskustannuksista rajoittaa tuen ehdottomaan vähimmäismäärään, joka on 1 089 miljoonaa Englannin puntaa. Ottaen huomioon rakenneuudistuksen myönteiset vaikutukset koko Yhdistyneen kuningaskunnan postialan tehokkuuteen, RMG:n erityisaseman yleispalvelun tarjoajana, POL:n eriyttämisen sekä sen, että rakenneuudistustuki mahdollistaa suurelta osin RMG:n henkilöstön tarvittavan vähentämisen, komissio katsoo, että 1 089 miljoonan Englannin punnan tuki ei vääristä kilpailua suhteettomasti RMG:n onnistuneen rakenneuudistuksen myönteisiin vaikutuksiin nähden, |
| --- | --- |

(260)

Komissio katsoo ilmoitetun rakenneuudistustuen osalta, että päivitetty, vuodet 2010–2015 kattava rakenneuudistussuunnitelma on asianmukainen ja riittävä, jotta voidaan poistaa RMG:n ongelmat ja palauttaa sen elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. Komissio katsoo, että RMG:n oma rahoitusosuus rakenneuudistuskustannuksista rajoittaa tuen ehdottomaan vähimmäismäärään, joka on 1 089 miljoonaa Englannin puntaa. Ottaen huomioon rakenneuudistuksen myönteiset vaikutukset koko Yhdistyneen kuningaskunnan postialan tehokkuuteen, RMG:n erityisaseman yleispalvelun tarjoajana, POL:n eriyttämisen sekä sen, että rakenneuudistustuki mahdollistaa suurelta osin RMG:n henkilöstön tarvittavan vähentämisen, komissio katsoo, että 1 089 miljoonan Englannin punnan tuki ei vääristä kilpailua suhteettomasti RMG:n onnistuneen rakenneuudistuksen myönteisiin vaikutuksiin nähden,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Ilmoitetut eläkevajeen poistamista koskevat toimenpiteet, jotka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa Royal Mail Groupin hyväksi, ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua sisämarkkinoille soveltuvaa tukea edellyttäen, että 2 ja 3 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät.

2.   Eläkevajeen poistamisen toteutuessa 1 päivänä huhtikuuta 2012 Royal Mail Groupin taseessa on oltava 150 miljoonan Englannin punnan vastuu niiden vajeiden osalta, jotka ovat aiheutuneet yrityksen rahoittamista eläkejärjestelmistä.

3.   Yhdistynyt kuningaskunta ei myönnä Royal Mail Groupille valtiontukea korvauksena aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvista kustannuksista niiden uusien eläkevastuiden osalta, joita Royal Mailin eläkejärjestelmän jäsenille on kertynyt 1 päivänä huhtikuuta 2012 toteutettavan eläkevajeen poistamisen jälkeen.

2 artikla

Velan vähentämistoimenpiteet, jotka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa Royal Mail Groupin hyväksi ja joiden arvo on 1 089 miljoonaa Englannin puntaa, ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua sisämarkkinoille soveltuvaa tukea edellyttäen, että komissiolle ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma pannaan täytäntöön kokonaisuudessaan.

3 artikla

Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava komissiolle vuosittain kertomus rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanosta. Ensimmäinen kertomus on toimitettava vuoden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle. Seuraavat kertomukset on toimitettava vuoden kuluessa edellisestä kertomuksesta rakenneuudistussuunnitelman päättymiseen saakka.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2012.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Menettelyn aloittamisesta ilmoitettiin
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 265, 9.9.2011, s. 2.

1

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  http://services.parliament.uk/bills/2010-12/postalservices.html

3

(4)  ”Modernise or Decline – Policies to maintain the universal postal service in the United Kingdom; an independent review of the UK postal services sector”, 16.12.2008, saatavilla osoitteessa http://www.berr.gov.uk/files/file49389.pdf, päivitetty Hooperin joulukuussa 2008 antamassa raportissa ”Saving the Royal Mail’s universal postal service in the digital age”, saatavilla osoitteessa http://www.bis.gov.uk/assets/biscore/business-sectors/docs/s/10-1143-saving-royal-mail-universal-postal-service.pdf

4

(5)  EYVL L 15, 21.1.1998, s. 14.

5

(6)  Liikesalaisuus.

6

(7)  Komission päätös C(2011) 1770. Näille toimenpiteille annettu hyväksyntä päättyi 31 päivänä maaliskuuta 2012.

7

(8)  RMPP ja muut RMG:n rahoittamat eläkejärjestelmät Yhdistyneessä kuningaskunnassa eivät kata GLS:n työntekijöitä.

8

(9)  EUVL L 210, 14.8.2009, s. 16.

9

(10)  Tuoreimpien arvioiden mukaisesti. Tarkka määrä riippuu markkinoiden liikkeistä maaliskuuhun 2012 mennessä, ja se voi olla mainittua määrää suurempi tai pienempi.

10

(11)  RMG on sijoittanut eräisiin valtion velkakirjoihin ja National Loan Fund -rahastoon. Nämä sijoitukset katsotaan käyttöpääomaksi, ja niihin viitataan usein nimellä ’valtionobligaatiot’. Niihin sovelletaan Post Office Act 2000 -lain 72 §:n mukaisesti erityistä menettelyä, jossa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antavat niitä koskevia ohjeita. Tammikuun 30 päivänä 2003 annettujen ohjeiden mukaisesti RMG asetti nämä varat erikoisvarantoon (postivarantoon), josta oli tarkoitus rahoittaa ohjeiden mukaisesti tiettyjä toimenpiteitä.

11

(12)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

12

(13)  Komission päätös 2008/204/EY, tehty 10 päivänä lokakuuta 2007, valtiontuista, jotka Ranska on myöntänyt La Posten palveluksessa olevien valtion virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistamiseen (EUVL L 63, 7.3.2008, s. 16).

13

(14)  Komission päätös 2005/145/EY, tehty 16 päivänä joulukuuta 2003, valtiontuista, jotka Ranska on myöntänyt EDF:lle sekä sähkö- ja kaasutoimialalle (EUVL L 49, 22.2.2005, s. 9).

14

(15)  Ks. alaviite 12.

15

(16)  Asia T-157/01, Danske Busvognmænd v. komissio, Kok., s. II-917.

16

(17)  Vrt. komission päätös, tehty 22 päivänä syyskuuta 2004, valtiontuesta, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo myöntää British Energy plc:lle (asia C 52/03 (EUVL L 142, 6.6.2005, s. 26)).

17

(18)  Asia C-159/94, Ranska v. komissio, Kok., s. I-5815, 59 kohta.

18

(19)  Ks. alaviite 12 ja 13.

19

(20)  Komission päätös 2008/722/EY, tehty 10 päivänä toukokuuta 2007, valtiontuesta C 2/06 (ex N 405/05), jonka Kreikka aikoo ottaa käyttöön OTEn vapaaehtoista varhaiseläkejärjestelmää varten (EUVL L 243, 11.9.2008, s. 7).

20

(21)  Asia C-357/07, TNT Post UK, Kok., s. I-3025.

21

(22)  Esim. asia C-301/87, Ranska v. komissio, Kok., s. I-307, 41 kohta.

22

(23)  Asia C-173/73, Italia v. komissio, Kok., s. 709, 13 kohta; asia C-310/85, Deufil v. komissio, Kok., s. 901, 8 kohta; asia C-241/94, Ranska v. komissio, Kok., s. I-4551, 20 kohta.

23

(24)  Asia C-387/92, Banco Exterior, Kok., s. I-877, 13 kohta; edellä mainitussa asiassa C-241/94 annettu tuomio, 34 kohta.

24

(25)  Asia C-5/01, Belgia v. komissio, Kok., s. I-1191, 39 kohta.

25

(26)  Asia C-30/59, Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg v. korkea viranomainen, Kok., s. 3, 29 ja 30 kohta; edellä mainitussa asiassa C-173/73 annettu tuomio, 12 ja 13 kohta; edellä mainitussa asiassa C-241/94 annettu tuomio, 29 ja 35 kohta; asia C-251/97, Ranska v. komissio, Kok., s. I-6639, 40, 46 ja 47 kohta; yhdistetyt asiat C-71/09 P, C-73/09 P ja C-76/09 P, Comitato Venezia vuole vivere v. komissio, Kok., s. I-0000, 90–96 kohta.

26

(27)  Asiassa La Poste tehty päätös (ks. alaviite 12), johdanto-osan 141 kappale, sekä pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivat (ks. alaviite 11), johdanto-osan 63 kappale.

27

(28)  Asia T-20/03, Kahla v. komissio, Kok., s. II-2305, 194–197 kohta. Ks. lisäksi EFTAn tuomioistuin, asia E-14/10, Konkurrenten.no AS v. EFTAn valvontaviranomainen, tuomio 22.8.2011, ei vielä julkaistu, 86 kohta.

28

(29)  Asia C-342/96, Espanja v. komissio (Fogasa), Kok., s. I-2459, 31–34 kohta; asia C-256/97, Déménagements-Manutention Transport (DMT), Kok., s. I-3913, 24 kohta; asia T-152/99, Hijos de Andres de Molina SA (HAMSA) v. komissio, Kok., s. II-3049, 166 kohta.

29

(30)  Asia T-214/95, Het Vlaamse Gewest v. komissio, Kok., s. II-717.

30

(31)  Asia T-162/06, Kronoply v. komissio, Kok., s. II-1, erityisesti 65, 66, 74 ja 75 kohta.

31

(32)  Asia T-187/99, Agrana Zucker und Stärke v. komissio, Kok., s. II-1587, 74 kohta; asia T-126/99, Graphischer Maschinenbau v. komissio, Kok., s. II-2427, 41–43 kohta; asia C-390/06, Nuova Agricast, Kok., s. I-2577, 68 ja 69 kohta.

32

(33)  Komission tiedonanto hukkakustannuksiin liittyvien valtiontukien analyysimenetelmästä (komission kirje SG (2001) D/290869, 6.8.2001).

33

(34)  Päätös 2005/145/EY valtiontuista, jotka Ranska on myöntänyt EDF:lle sekä sähkö- ja kaasutoimialalle (ks. alaviite 13); päätös 2008/204/EY valtiontuista, jotka Ranska on myöntänyt La Posten palveluksessa olevien valtion virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistamiseen (ks. alaviite 12); komission päätös 2009/945/EY RATP:n eläkejärjestelmän rahoitusmallin uudistuksesta (valtiontuki C 42/07 (ex N 428/06)), jonka Ranska aikoo toteuttaa RATP:n hyväksi; komission päätös, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, asiassa C 25/08, France Télécom -yhtiössä työskentelevien valtion virkamiesten eläkkeiden rahoitustavan uudistus, ei vielä julkaistu.

34

(35)  Ks. alaviite 13.

35

(36)  Ks. myös komission tiedonanto hukkakustannuksiin liittyvistä valtiontukien analyysimenetelmistä, annettu 26.7.2001.

36

(37)  Ks. alaviite 12.

37

(38)  Ei vielä julkaistu, ks. lehdistötiedote IP/12/45 sekä MEMO/12/37, 25.1.2012.

38

(39)  Ei vielä julkaistu, ks. lehdistötiedote IP/12/45 sekä MEMO/12/38, 25.1.2012.

39

(40)  FTSE 100 on Lontoon pörssin 100 pääomavaltaisimman brittiläisen yrityksen perusteella laskettu indeksi.

40

(41)  Komissio on hyväksynyt rakenneuudistuksen kestoksi viisi vuotta tai enemmän myös aiemmissa asioissa, kuten asiassa Austrian Airlines tekemässään päätöksessä (EUVL L 59, 9.3.2010, s. 1), erityisesti 296 kohta (kuuden vuoden mittainen rakenneuudistuskausi).

41

(42)  Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut vertailutietoja muiden brittiläisten ja eurooppalaisten postialan toimijoiden kannattavuudesta.

42

(43)  Lakisääteinen ilmoitus ehdotuksista sääntelyehdon määräämiseksi vuoden 2011 postipalvelulain mukaisesti; ks. viestintäviraston 13 päivänä joulukuuta 2011 julkistaman kuulemisen ”Review of regulatory conditions – postal regulation” (sääntelyehtojen tarkistaminen – postialan sääntely) liiteasiakirja 12.

43

(44)  RMG:n voidaan katsoa syyllistyneen aiheettomaan syrjintään, jos se suosii epäoikeudenmukaisesti itse harjoittamaansa toimintaa ja saattaa siten muut postialan toimijat epäedulliseen kilpailuasemaan.

44

---