# Eiropas Savienības L 12/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.012.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 12 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 16. janvāris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.012.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 12

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 16. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/8/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 12. jūnijs) par pasākumiem SA 27420 (C 12/2009) (ex N 19/2009), ko Somija īstenojusi Osuuskunta Karjaportti labā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 3249)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2013/9/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 25. jūlijs) par valsts atbalstu Nr. SA.33114 (2012/C) (ex. 2011/NN) – Polija Iespējamais atbalsts CRIST kuģu būvētavai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 5057)

   (
  1
  ) | 38 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

2013/8/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 12. jūnijs) par pasākumiem SA 27420 (C 12/2009) (ex N 19/2009), ko Somija īstenojusi Osuuskunta Karjaportti labā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 3249)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 3249)

1

1

2013/9/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 25. jūlijs) par valsts atbalstu Nr. SA.33114 (2012/C) (ex. 2011/NN) – Polija Iespējamais atbalsts CRIST kuģu būvētavai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 5057)

   (
  1
  )

ex

CRIST

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 5057)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 16.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 12/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 12. jūnijs)

par pasākumiem SA 27420 (C 12/2009) (ex N 19/2009), ko Somija īstenojusi Osuuskunta Karjaportti labā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 3249)

(Autentisks ir tikai teksts somu un zviedru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/8/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc ieinteresēto personu uzaicināšanas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem un ņemot vērā viņu piezīmes (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Somija 2009. gada 15. janvāra vēstulē paziņoja Komisijai par glābšanas atbalstu, ko veido garantija un parādsaistību grafika maiņa par labu Osuuskunta Karjaportti (turpmāk „Karjaportti”; paziņošanas brīdī uzņēmuma nosaukums bija Järvi-Suomen Portti Osuuskunta). Ar 2009. gada 5. februāra, 2009. gada 11. februāra, 2009. gada 16. februāra un 2009. gada 20. februāra vēstulēm Somija sniedza Komisijai papildu informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Somija 2009. gada 15. janvāra vēstulē paziņoja Komisijai par glābšanas atbalstu, ko veido garantija un parādsaistību grafika maiņa par labu Osuuskunta Karjaportti (turpmāk „Karjaportti”; paziņošanas brīdī uzņēmuma nosaukums bija Järvi-Suomen Portti Osuuskunta). Ar 2009. gada 5. februāra, 2009. gada 11. februāra, 2009. gada 16. februāra un 2009. gada 20. februāra vēstulēm Somija sniedza Komisijai papildu informāciju.

| (2) | Komisija 2009. gada 8. aprīļa vēstulē informēja Somiju, ka tā attiecībā uz paziņotajiem pasākumiem un dažiem iepriekš piešķirtiem pasākumiem ir nolēmusi uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) (2) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. Saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu 2009. gada 13. maija vēstulē Somija iesniedza Komisijai papildu informāciju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2009. gada 8. aprīļa vēstulē informēja Somiju, ka tā attiecībā uz paziņotajiem pasākumiem un dažiem iepriekš piešķirtiem pasākumiem ir nolēmusi uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) (2) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. Saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu 2009. gada 13. maija vēstulē Somija iesniedza Komisijai papildu informāciju.

| (3) | Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par atbalsta pasākumiem.

| (4) | Komisija saņēma vienas ieinteresētās personas piezīmes par šo jautājumu. Tā nosūtīja tās Somijai, kurai tika sniegta iespēja iesniegt savus apsvērumus. Šie apsvērumi tika saņemti vēstulē, kas datēta ar 2009. gada 28. augustu. Somija 2009. gada 3. novembra e-pasta vēstulē iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(4)

Komisija saņēma vienas ieinteresētās personas piezīmes par šo jautājumu. Tā nosūtīja tās Somijai, kurai tika sniegta iespēja iesniegt savus apsvērumus. Šie apsvērumi tika saņemti vēstulē, kas datēta ar 2009. gada 28. augustu. Somija 2009. gada 3. novembra e-pasta vēstulē iesniedza papildu informāciju.

| (5) | Komisija 2009. gada 15. decembra vēstulē informēja Somiju, ka tā ir nolēmusi LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru sākt arī attiecībā uz iepriekš piešķirtiem papildu atbalsta pasākumiem. Somija 2010. gada 12. februāra vēstulē sniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2009. gada 15. decembra vēstulē informēja Somiju, ka tā ir nolēmusi LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru sākt arī attiecībā uz iepriekš piešķirtiem papildu atbalsta pasākumiem. Somija 2010. gada 12. februāra vēstulē sniedza papildu informāciju.

| (6) | Komisijas lēmums par procedūras attiecināšanu arī uz citiem pasākumiem tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par atbalsta pasākumiem. Komisija nesaņēma turpmākas ieinteresēto personu piezīmes par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas lēmums par procedūras attiecināšanu arī uz citiem pasākumiem tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par atbalsta pasākumiem. Komisija nesaņēma turpmākas ieinteresēto personu piezīmes par šo jautājumu.

| (7) | Somija 2010. gada 1. martā informēja Komisiju, ka tā atsauc paziņojumu par garantiju Karjaportti labā. Komisija 2010. gada 26. marta vēstulē informēja Somiju, ka tā paziņojuma par garantiju atsaukšanu aplūkos galīgajā lēmumā kopā ar pārējiem novērtējamiem pasākumiem. Turklāt Komisija adresēja Somijai jautājumus, uz kuriem Somija atbildēja 2010. gada 22. aprīļa vēstulē. Komisija nosūtīja informācijas pieprasījumu Somijai 2010. gada 15. jūlijā, uz kuru Somija atbildēja 2010. gada 20. augustā. Komisija 2010. gada 28. septembrī nosūtīja vēl vienu informācijas pieprasījumu, uz kuru Somija atbildēja 2010. gada 29. novembrī. Visbeidzot, Komisija 2011. gada 16. novembra vēstulē lūdza papildu informāciju. Somija iesniedza šo informāciju 2011. gada 16. decembrī. |
| --- | --- |

(7)

Somija 2010. gada 1. martā informēja Komisiju, ka tā atsauc paziņojumu par garantiju Karjaportti labā. Komisija 2010. gada 26. marta vēstulē informēja Somiju, ka tā paziņojuma par garantiju atsaukšanu aplūkos galīgajā lēmumā kopā ar pārējiem novērtējamiem pasākumiem. Turklāt Komisija adresēja Somijai jautājumus, uz kuriem Somija atbildēja 2010. gada 22. aprīļa vēstulē. Komisija nosūtīja informācijas pieprasījumu Somijai 2010. gada 15. jūlijā, uz kuru Somija atbildēja 2010. gada 20. augustā. Komisija 2010. gada 28. septembrī nosūtīja vēl vienu informācijas pieprasījumu, uz kuru Somija atbildēja 2010. gada 29. novembrī. Visbeidzot, Komisija 2011. gada 16. novembra vēstulē lūdza papildu informāciju. Somija iesniedza šo informāciju 2011. gada 16. decembrī.

2.   SAŅĒMĒJS

2.1.   Kooperatīvs Karjaportti

| (8) | Karjaportti ir kooperatīvs, kas atrodas Mikeli, ar ražotnēm Mikeli un Kouvolā, kas abas atrodas Somijas austrumdaļā (Itä-Suomi), apgabalā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Kooperatīvs tika nodibināts 1914. gadā. 1950. gadā tas tika pārdēvēts par Osuusteurastamo Karjaportti, bet no 2002. gada 31. decembra tas zināms ar nosaukumu Järvi-Suomen Portti Osuuskunta, un kopš 2010. gada 14. decembra — ar nosaukumu Karjaportti. Šobrīd Karjaportti pastāvīgi nodarbina 300 cilvēkus un papildu 100–120 sezonas darbiniekus pavasarī un vasarā. |
| --- | --- |

(8)

Karjaportti ir kooperatīvs, kas atrodas Mikeli, ar ražotnēm Mikeli un Kouvolā, kas abas atrodas Somijas austrumdaļā (Itä-Suomi), apgabalā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Kooperatīvs tika nodibināts 1914. gadā. 1950. gadā tas tika pārdēvēts par Osuusteurastamo Karjaportti, bet no 2002. gada 31. decembra tas zināms ar nosaukumu Järvi-Suomen Portti Osuuskunta, un kopš 2010. gada 14. decembra — ar nosaukumu Karjaportti. Šobrīd Karjaportti pastāvīgi nodarbina 300 cilvēkus un papildu 100–120 sezonas darbiniekus pavasarī un vasarā.

| (9) | Karjaportti nodarbojas ar pārtikas ražošanu, proti, ar gaļas pārstrādi kotletēs un desās. Bez tam kooperatīvs tirgo safasētu gaļu, gaļas gabalus un kautķermeņus. Uz citām dalībvalstīm Karjaportti eksportē maz. |
| --- | --- |

(9)

Karjaportti nodarbojas ar pārtikas ražošanu, proti, ar gaļas pārstrādi kotletēs un desās. Bez tam kooperatīvs tirgo safasētu gaļu, gaļas gabalus un kautķermeņus. Uz citām dalībvalstīm Karjaportti eksportē maz.

2.2.   Karjaportti finanšu stāvoklis

| (10) | Kopš 2004. gada 1. decembra Karjaportti tiek piemērota tiesas uzraudzīta pārstrukturēšanas procedūra atbilstīgi Uzņēmumu pārstrukturēšanas likumam 47/1993 (5) (turpmāk „tiesas uzraudzīta pārstrukturēšanas procedūra”, sīkāku informāciju par tiesas uzraudzītu pārstrukturēšanas procedūru skatīt 31.–43. apsvērumā). |
| --- | --- |

(10)

Kopš 2004. gada 1. decembra Karjaportti tiek piemērota tiesas uzraudzīta pārstrukturēšanas procedūra atbilstīgi Uzņēmumu pārstrukturēšanas likumam 47/1993 (5) (turpmāk „tiesas uzraudzīta pārstrukturēšanas procedūra”, sīkāku informāciju par tiesas uzraudzītu pārstrukturēšanas procedūru skatīt 31.–43. apsvērumā).

| (11) | Informācija par Karjaportti finanšu stāvokli pirms tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras un tās laikā sniegta tabulā:

  I   tabula


  Karjaportti galvenie finanšu rādītāji EURO












  Gads | Apgrozījums | Darbības rezultāti | Neto rezultāts (peļņa/ zaudējumi) | Iepriekšējo uzskaites periodu iztrūkums | Akciju kapitāls/ rezerves un neplānoti izdevumi | Pašu kapitāla atlikums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 139 620 882 | 8 682 | –1 169 091 | | 7 681 411/ 10 247 107 | 8 893 097 |
| 2001 | 139 748 861 | 2 082 662 | 549 865 | | 7 812 809/ 9 078 473 | 9 442 963 |
| 2002 | 135 781 234 | 2 259 488 | 14 382 | | 7 783 428/ 9 559 942 | 17 357 751 |
| 2003 | 128 354 480 | –3 299 914 | –6 009 055 | | 7 585 778/ 9 506 525 | 11 083 248 |
| 2004 | 125 849 631 | –3 972 464 | –10 686 420 | | 7 234 608/ 3 497 953 | 46 141 |
| 2005 | 101 507 619 | –6 629 915 | –9 235 908 | –7 404 955 | 7 772 913/ 216 662 | –8 651 289 |
| 2006 | 99 802 293 | –3 485 054 | 4 277 565 | –16 640 864 | 8 141 610/ 216 662 | –4 005 028 |
| 2007 | 86 962 069 | –8 916 539 | –7 943 878 | –12 363 299 | 6 244 277/ 216 662 | –13 846 239 |
| 2008 | 80 901 753 | –3 791 985 | –2 770 037 | –20 307 178 | 5 768 185/ 216 662 | –17 092 368 |
| 2009 | 64 793 763 | 305 936 | –2 124 435 | –23 077 214 | 5 077 160/ 216 662 | –19 907 828 |

(11)

Informācija par Karjaportti finanšu stāvokli pirms tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras un tās laikā sniegta tabulā:

I   tabula

Karjaportti galvenie finanšu rādītāji EURO

Gads

Apgrozījums

Darbības rezultāti

Neto rezultāts (peļņa/ zaudējumi)

Iepriekšējo uzskaites periodu iztrūkums

Akciju kapitāls/ rezerves un neplānoti izdevumi

Pašu kapitāla atlikums

2000

139 620 882

8 682

–1 169 091

7 681 411/ 10 247 107

8 893 097

2001

139 748 861

2 082 662

549 865

7 812 809/ 9 078 473

9 442 963

2002

135 781 234

2 259 488

14 382

7 783 428/ 9 559 942

17 357 751

2003

128 354 480

–3 299 914

–6 009 055

7 585 778/ 9 506 525

11 083 248

2004

125 849 631

–3 972 464

–10 686 420

7 234 608/ 3 497 953

46 141

2005

101 507 619

–6 629 915

–9 235 908

–7 404 955

7 772 913/ 216 662

–8 651 289

2006

99 802 293

–3 485 054

4 277 565

–16 640 864

8 141 610/ 216 662

–4 005 028

2007

86 962 069

–8 916 539

–7 943 878

–12 363 299

6 244 277/ 216 662

–13 846 239

2008

80 901 753

–3 791 985

–2 770 037

–20 307 178

5 768 185/ 216 662

–17 092 368

2009

64 793 763

305 936

–2 124 435

–23 077 214

5 077 160/ 216 662

–19 907 828

| (12) | Somijas nodokļu iestādes 2008. gadā divreiz iesniedza prasības par bankrota procedūrām pret Karjaportti. Iesniedzot pirmo prasību 2008. gada 7. oktobrī, tās izdeva rīkojumu samaksāt EUR 461 579. Nodokļu iestādes toreiz prasību atsauca. Prasība tika iesniegta atkārtoti 2008. gada 1. decembrī ar rīkojumu samaksāt EUR 981 658. Bankrota procedūra pret Karjaportti ir izbeigta no 2009. gada jūnija, jo kooperatīvs ir samaksājis nodokļu iestādēm nesamaksāto parādu. |
| --- | --- |

(12)

Somijas nodokļu iestādes 2008. gadā divreiz iesniedza prasības par bankrota procedūrām pret Karjaportti. Iesniedzot pirmo prasību 2008. gada 7. oktobrī, tās izdeva rīkojumu samaksāt EUR 461 579. Nodokļu iestādes toreiz prasību atsauca. Prasība tika iesniegta atkārtoti 2008. gada 1. decembrī ar rīkojumu samaksāt EUR 981 658. Bankrota procedūra pret Karjaportti ir izbeigta no 2009. gada jūnija, jo kooperatīvs ir samaksājis nodokļu iestādēm nesamaksāto parādu.

3.   PASĀKUMU RAKSTUROJUMS

| (13) | Aplūkojamos pasākumus veido pasākumi, kurus piešķīrusi Mikeli pilsēta, kurā atrodas kooperatīvs Karjaportti, un pasākumi, kurus piešķīrusi Finnvera Oyj (turpmāk „Finnvera”). Finnvera ir specializēts finanšu uzņēmums, kas pieder Somijas valstij, un tas ir oficiālā Somijas Eksporta kredītaģentūra (6). Tekstā turpmāk vispirms ir raksturoti Mikeli pilsētas piešķirtie pasākumi (3.1. iedaļa) un pēc tam Finnvera piešķirtie pasākumi (3.2. iedaļa). |
| --- | --- |

(13)

Aplūkojamos pasākumus veido pasākumi, kurus piešķīrusi Mikeli pilsēta, kurā atrodas kooperatīvs Karjaportti, un pasākumi, kurus piešķīrusi Finnvera Oyj (turpmāk „Finnvera”). Finnvera ir specializēts finanšu uzņēmums, kas pieder Somijas valstij, un tas ir oficiālā Somijas Eksporta kredītaģentūra (6). Tekstā turpmāk vispirms ir raksturoti Mikeli pilsētas piešķirtie pasākumi (3.1. iedaļa) un pēc tam Finnvera piešķirtie pasākumi (3.2. iedaļa).

3.1.   Mikeli pilsētas piešķirtie pasākumi

3.1.1.   2000. gada 12. jūnijā piešķirtā garantija (1. pasākums) un zemes piešķiršana (2. pasākums)

| (14) | 1. pasākums. Mikeli pilsētas dome ar 2000. gada 12. jūnija lēmumu piešķīra absolūtu garantiju („taukus”) uzņēmumam Karjaportti; garantija sedza 100 % no nākotnes aizdevuma FIM 25 miljonu apmērā (aptuveni EUR 4,2 miljoni (7)). Aizdevumu 2000. gada septembrī uz 10 gadiem uzņēmumam Karjaportti izsniedza banka Tapiola Pankki Oy (turpmāk „Tapiola”) ar fiksētu procentu likmi 5,35 %. Tajā pašā laikā garantiju īstenoja Mikeli pilsētas valde, parakstot garantijas līgumu. Garantija tika izsniegta bez garantijas maksas un kā absolūta garantija. Tādā situācijā garantijas devējs ir atbildīgs par parāda pamatsummas atmaksu tā, it kā tas būtu garantijas devēja paša parāds, kas nozīmē, ka kreditors no garantijas devēja var pieprasīt parāda pamatsummas atmaksu, kad tai pienācis atmaksas termiņš. Garantētais aizdevums tika izsniegts, lai finansētu ražotnes būvniecību Tikala rajonā Mikeli pilsētā (8). |
| --- | --- |

(14)

1. pasākums. Mikeli pilsētas dome ar 2000. gada 12. jūnija lēmumu piešķīra absolūtu garantiju („taukus”) uzņēmumam Karjaportti; garantija sedza 100 % no nākotnes aizdevuma FIM 25 miljonu apmērā (aptuveni EUR 4,2 miljoni (7)). Aizdevumu 2000. gada septembrī uz 10 gadiem uzņēmumam Karjaportti izsniedza banka Tapiola Pankki Oy (turpmāk „Tapiola”) ar fiksētu procentu likmi 5,35 %. Tajā pašā laikā garantiju īstenoja Mikeli pilsētas valde, parakstot garantijas līgumu. Garantija tika izsniegta bez garantijas maksas un kā absolūta garantija. Tādā situācijā garantijas devējs ir atbildīgs par parāda pamatsummas atmaksu tā, it kā tas būtu garantijas devēja paša parāds, kas nozīmē, ka kreditors no garantijas devēja var pieprasīt parāda pamatsummas atmaksu, kad tai pienācis atmaksas termiņš. Garantētais aizdevums tika izsniegts, lai finansētu ražotnes būvniecību Tikala rajonā Mikeli pilsētā (8).

| (15) | Garantija tika nodrošināta, izmantojot jau esošās nekustamā īpašuma hipotēkas, kuru reģistrētā vērtība bija FIM 7,5 miljoni (EUR 1 261 409) (9). Kad tika piešķirts 1. pasākums, aptuveni FIM 3 miljoni no nekustamā īpašuma hipotēkas bija pieejami nodrošinājumam. Turklāt garantija tika nodrošināta ar komerciālām hipotēkām (10) (ar reģistrēto vērtību attiecīgi FIM 25 miljoni un FIM 30,5 miljoni) uz Karjaportti kustamo īpašumu. |
| --- | --- |

(15)

Garantija tika nodrošināta, izmantojot jau esošās nekustamā īpašuma hipotēkas, kuru reģistrētā vērtība bija FIM 7,5 miljoni (EUR 1 261 409) (9). Kad tika piešķirts 1. pasākums, aptuveni FIM 3 miljoni no nekustamā īpašuma hipotēkas bija pieejami nodrošinājumam. Turklāt garantija tika nodrošināta ar komerciālām hipotēkām (10) (ar reģistrēto vērtību attiecīgi FIM 25 miljoni un FIM 30,5 miljoni) uz Karjaportti kustamo īpašumu.

| (16) | Kad 2004. gada decembrī tika uzsākta tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūra, Tapiola pieprasīja, lai saskaņā ar galvojumu Mikeli pilsēta samaksā Karjaportti nesamaksātos parādus. Pēc tam, kad Mikeli pilsēta bija veikusi šos maksājumus Tapiola, tā kļuva par Karjaportti kreditoru Tapiola vietā (skatīt 34. apsvērumu). |
| --- | --- |

(16)

Kad 2004. gada decembrī tika uzsākta tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūra, Tapiola pieprasīja, lai saskaņā ar galvojumu Mikeli pilsēta samaksā Karjaportti nesamaksātos parādus. Pēc tam, kad Mikeli pilsēta bija veikusi šos maksājumus Tapiola, tā kļuva par Karjaportti kreditoru Tapiola vietā (skatīt 34. apsvērumu).

| (17) | 2. pasākums. Arī 2000. gadā Mikeli lauku teritorija (11) piešķīra uzņēmumam Karjaportti zemes gabalu Tikala ražotnes būvniecībai. Zemes gabala izmērs bija 152 366 m2, un Mikeli pilsēta bez nosacījumiem piešķīra to Karjaportti, tas ir, par to netika maksāta pirkuma cena. Turklāt Mikeli pilsēta bija apņēmusies nodot zemi, kas gatava būvniecībai. Šim nolūkam Mikeli pilsēta atlīdzināja Karjaportti zemes gabala nolīdzināšanas izmaksas, kas veidoja FIM 2 000 000 (aptuveni EUR 336 376) (12). |
| --- | --- |

(17)

2. pasākums. Arī 2000. gadā Mikeli lauku teritorija (11) piešķīra uzņēmumam Karjaportti zemes gabalu Tikala ražotnes būvniecībai. Zemes gabala izmērs bija 152 366 m2, un Mikeli pilsēta bez nosacījumiem piešķīra to Karjaportti, tas ir, par to netika maksāta pirkuma cena. Turklāt Mikeli pilsēta bija apņēmusies nodot zemi, kas gatava būvniecībai. Šim nolūkam Mikeli pilsēta atlīdzināja Karjaportti zemes gabala nolīdzināšanas izmaksas, kas veidoja FIM 2 000 000 (aptuveni EUR 336 376) (12).

| (18) | Ražotnes būvniecībai Tikala rajonā Karjaportti tika piešķirti citi pasākumi. Finnvera piešķīra aizdevumus un garantijas FIM 20 000 000 apmērā (aptuveni EUR 3 363 759), un Nodarbinātības un ekonomikas ministrija (tolaik — Tirdzniecības un rūpniecības ministrija) piešķīra tiešās dotācijas FIM 15 000 000 apmērā (aptuveni EUR 2 552 819). |
| --- | --- |

(18)

Ražotnes būvniecībai Tikala rajonā Karjaportti tika piešķirti citi pasākumi. Finnvera piešķīra aizdevumus un garantijas FIM 20 000 000 apmērā (aptuveni EUR 3 363 759), un Nodarbinātības un ekonomikas ministrija (tolaik — Tirdzniecības un rūpniecības ministrija) piešķīra tiešās dotācijas FIM 15 000 000 apmērā (aptuveni EUR 2 552 819).

| (19) | Kopumā nominālā vērtība pasākumiem, kas uzskaitīti 14.–18. apsvērumā un kas paredzēti ražotnes būvniecībai Tikala rajonā, veido FIM 63 783 719 (aptuveni EUR 10 757 652). Atbilstīgi nākamajā tabulā sniegtajam pārskatam piešķirto pasākumu bruto dotāciju ekvivalents sasniedza EUR 3 617 143.

  II   tabula


  Piešķirto pasākumu bruto dotāciju ekvivalents EURO








  Pasākums | Summa | Bruto dotāciju ekvivalents |
| --- | --- | --- | --- |
| Mikeli pilsētas piešķirtā garantija | 4 204 698 | 345 786 |
| Mikeli pilsētas piešķirtā zeme | 300 000 | 300 000 |
| Mikeli pilsētas apmaksātā būvniecības vietas nolīdzināšana | 336 376 | 336 376 |
| Finnvera aizdevums | 1 681 879 | 82 162 |
| Tiešās dotācijas: Tirdzniecības un rūpniecības ministrija | 2 552 819 | 2 552 819 |
| KOPĀ | 10 757 652 | 3 617 143 |

(19)

Kopumā nominālā vērtība pasākumiem, kas uzskaitīti 14.–18. apsvērumā un kas paredzēti ražotnes būvniecībai Tikala rajonā, veido FIM 63 783 719 (aptuveni EUR 10 757 652). Atbilstīgi nākamajā tabulā sniegtajam pārskatam piešķirto pasākumu bruto dotāciju ekvivalents sasniedza EUR 3 617 143.

II   tabula

Piešķirto pasākumu bruto dotāciju ekvivalents EURO

Pasākums

Summa

Bruto dotāciju ekvivalents

Mikeli pilsētas piešķirtā garantija

4 204 698

345 786

Mikeli pilsētas piešķirtā zeme

300 000

300 000

Mikeli pilsētas apmaksātā būvniecības vietas nolīdzināšana

336 376

336 376

Finnvera aizdevums

1 681 879

82 162

Tiešās dotācijas: Tirdzniecības un rūpniecības ministrija

2 552 819

2 552 819

KOPĀ

10 757 652

3 617 143

| (20) | Somija Mikeli pilsētas piešķirtās garantijas bruto ekvivalentu aprēķināja šādi: tā salīdzināja tirgus likmi salīdzināmai garantijai (1,75 %) ar Mikeli pilsētas faktiski iekasēto garantijas prēmiju (0 %). Garantijas atbalsta elements ir vienāds ar starpību starp abām prēmijām, tas ir, 1,75 %. Ja Mikeli pilsēta būtu piemērojusi prēmiju ar šādu likmi, tā būtu saņēmusi FIM 2 406 250 kā prēmijas garantijas 10 gadu darbības laikā. Diskontējot šo summu par 5,7 % dienā, kad garantija tika piešķirta, saņemtā prēmija būtu FIM 1 055 949 (aptuveni EUR 345 786). |
| --- | --- |

(20)

Somija Mikeli pilsētas piešķirtās garantijas bruto ekvivalentu aprēķināja šādi: tā salīdzināja tirgus likmi salīdzināmai garantijai (1,75 %) ar Mikeli pilsētas faktiski iekasēto garantijas prēmiju (0 %). Garantijas atbalsta elements ir vienāds ar starpību starp abām prēmijām, tas ir, 1,75 %. Ja Mikeli pilsēta būtu piemērojusi prēmiju ar šādu likmi, tā būtu saņēmusi FIM 2 406 250 kā prēmijas garantijas 10 gadu darbības laikā. Diskontējot šo summu par 5,7 % dienā, kad garantija tika piešķirta, saņemtā prēmija būtu FIM 1 055 949 (aptuveni EUR 345 786).

| (21) | Bruto dotāciju ekvivalentu Finnvera aizdevumam Somija aprēķināja šādi: Tā salīdzināja procentus, ko Finnvera iekasēja par aizdevumu (6 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 1,75 %) ar atsauces likmi atbilstīgi Komisijas paziņojumam par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi (13), kas bija spēkā aizdevuma piešķiršanas laikā. Atbalsta elements ir vienāds ar starpību starp abām likmēm aizdevuma darbības laikā (10 gadus). Komisijas maksa, kas Karjaportti bija jāmaksā par aizdevumu (0,5 %), tika atņemta no aprēķina rezultāta. Diskontējot atbalsta elementu ar likmi 5,7 % garantijas piešķiršanas dienā, tas veidoja EUR 82 162. |
| --- | --- |

(21)

Bruto dotāciju ekvivalentu Finnvera aizdevumam Somija aprēķināja šādi: Tā salīdzināja procentus, ko Finnvera iekasēja par aizdevumu (6 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 1,75 %) ar atsauces likmi atbilstīgi Komisijas paziņojumam par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi (13), kas bija spēkā aizdevuma piešķiršanas laikā. Atbalsta elements ir vienāds ar starpību starp abām likmēm aizdevuma darbības laikā (10 gadus). Komisijas maksa, kas Karjaportti bija jāmaksā par aizdevumu (0,5 %), tika atņemta no aprēķina rezultāta. Diskontējot atbalsta elementu ar likmi 5,7 % garantijas piešķiršanas dienā, tas veidoja EUR 82 162.

| (22) | Attiecināmo investīciju izmaksas tika aprēķinātas, par pamatu ņemot izmaksas, kas saistītas ar iegādes cenu atbilstoši tabulā parādītajam sadalījumam:

  III   tabula


  Projekta cenu sadalījums saistībā ar iegādes cenām EUR







  Zeme un ēkas | 14 208 192 |
| --- | --- | --- |
| Iekārtas un aprīkojums | 11 155 379 |
| Biroja aprīkojums/ programmatūra | 572 356 |
| KOPĀ | 25 935 928 |

(22)

Attiecināmo investīciju izmaksas tika aprēķinātas, par pamatu ņemot izmaksas, kas saistītas ar iegādes cenu atbilstoši tabulā parādītajam sadalījumam:

III   tabula

Projekta cenu sadalījums saistībā ar iegādes cenām EUR

Zeme un ēkas

14 208 192

Iekārtas un aprīkojums

11 155 379

Biroja aprīkojums/ programmatūra

572 356

KOPĀ

25 935 928

| (23) | Atbalsta elements EUR 3 617 143 apmērā atbilst atbalsta intensitātei 13,95 % no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem EUR 25 935 928. |
| --- | --- |

(23)

Atbalsta elements EUR 3 617 143 apmērā atbilst atbalsta intensitātei 13,95 % no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem EUR 25 935 928.

| (24) | Karjaportti bija pieteicies uz Mikeli pilsētas piešķirtajiem pasākumiem, pirms tika sākts darbs pie investīciju projekta (14). Pasākumu īstenoja Somija reģionālās attīstīšanas nolūkā. Jaunajai ražotnei būtu jāpalielina darbavietu skaits reģionā no aptuveni 400 uz 550 vai 600. |
| --- | --- |

(24)

Karjaportti bija pieteicies uz Mikeli pilsētas piešķirtajiem pasākumiem, pirms tika sākts darbs pie investīciju projekta (14). Pasākumu īstenoja Somija reģionālās attīstīšanas nolūkā. Jaunajai ražotnei būtu jāpalielina darbavietu skaits reģionā no aptuveni 400 uz 550 vai 600.

3.1.2.   Zemes iegāde (3. pasākums)

| (25) | Mikeli pilsēta 2002. gada 28. februārī no Karjaportti iegādājās sešus īpašumus un vienu ēku ar tajā esošiem nomniekiem. Samaksātā iegādes cena bija EUR 6 646 787 (15). Dienā, kad Mikeli pilsēta noslēdza darījumu par īpašumu iegādi, un attiecībā uz vienu īpašumu — dienā, kad tas tika nodots Mikeli pilsētai, īpašumi nebija apgrūtināti ar hipotēkām. |
| --- | --- |

(25)

Mikeli pilsēta 2002. gada 28. februārī no Karjaportti iegādājās sešus īpašumus un vienu ēku ar tajā esošiem nomniekiem. Samaksātā iegādes cena bija EUR 6 646 787 (15). Dienā, kad Mikeli pilsēta noslēdza darījumu par īpašumu iegādi, un attiecībā uz vienu īpašumu — dienā, kad tas tika nodots Mikeli pilsētai, īpašumi nebija apgrūtināti ar hipotēkām.

3.1.3.   2004. gada 8. martā piešķirtā garantija (4. pasākums)

| (26) | Mikeli pilsētas dome ar 2004. gada 8. marta lēmumu piešķīra garantiju, kas sedza 100 % no aizdevuma EUR 607 054 apmērā, ko plānoja izsniegt Tapiola. Aizdevums 2004. gada 14. aprīlī tika piešķirts uz 10 gadiem ar fiksētu procentu likmi 4 % apmērā. Garantija tika piešķirta bez garantijas maksas un kā absolūta garantija. Aizdevums un attiecīgi garantija tika piešķirti, lai aizstātu Tapiola piešķirto aizdevumu, par kuru Mikeli pilsēta sākotnēji bija izsniegusi garantiju ar 1992. gada 2. novembra lēmumu. Sākotnējā aizdevuma summa bija FIM 7,5 miljoni (EUR 1 261 409), un aizdevums bija piešķirts uz 10 gadiem ar procentu likmi 4,5 %. |
| --- | --- |

(26)

Mikeli pilsētas dome ar 2004. gada 8. marta lēmumu piešķīra garantiju, kas sedza 100 % no aizdevuma EUR 607 054 apmērā, ko plānoja izsniegt Tapiola. Aizdevums 2004. gada 14. aprīlī tika piešķirts uz 10 gadiem ar fiksētu procentu likmi 4 % apmērā. Garantija tika piešķirta bez garantijas maksas un kā absolūta garantija. Aizdevums un attiecīgi garantija tika piešķirti, lai aizstātu Tapiola piešķirto aizdevumu, par kuru Mikeli pilsēta sākotnēji bija izsniegusi garantiju ar 1992. gada 2. novembra lēmumu. Sākotnējā aizdevuma summa bija FIM 7,5 miljoni (EUR 1 261 409), un aizdevums bija piešķirts uz 10 gadiem ar procentu likmi 4,5 %.

| (27) | Garantija tika nodrošināta, piemērojot īpašuma hipotēku ražotnei Tikala rajonā, kas jau tika izmantota kā nodrošinājums 1. pasākumam. Turklāt Mikeli pilsētas turējumā bija komerciālā hipotēka, kura bija reģistrēta komerciālo hipotēku reģistrā ar vērtību FIM 25 miljoni. Arī šī komerciālā hipotēka jau bija izmantota kā nodrošinājums 1. pasākumam. |
| --- | --- |

(27)

Garantija tika nodrošināta, piemērojot īpašuma hipotēku ražotnei Tikala rajonā, kas jau tika izmantota kā nodrošinājums 1. pasākumam. Turklāt Mikeli pilsētas turējumā bija komerciālā hipotēka, kura bija reģistrēta komerciālo hipotēku reģistrā ar vērtību FIM 25 miljoni. Arī šī komerciālā hipotēka jau bija izmantota kā nodrošinājums 1. pasākumam.

| (28) | Kad 2004. gada decembrī tika uzsākta tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūra, Tapiola pieprasīja, lai saskaņā ar garantiju Mikeli pilsēta samaksā Karjaportti nesamaksātos parādus. Pēc tam, kad Mikeli pilsēta bija veikusi šos maksājumus, tā kļuva par Karjaportti kreditoru Tapiola vietā (skatīt 34. apsvērumu). |
| --- | --- |

(28)

Kad 2004. gada decembrī tika uzsākta tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūra, Tapiola pieprasīja, lai saskaņā ar garantiju Mikeli pilsēta samaksā Karjaportti nesamaksātos parādus. Pēc tam, kad Mikeli pilsēta bija veikusi šos maksājumus, tā kļuva par Karjaportti kreditoru Tapiola vietā (skatīt 34. apsvērumu).

3.1.4.   2004. gada 10. maijā piešķirtā garantija (5. pasākums)

| (29) | Mikeli pilsētas dome ar 2004. gada 10. maija lēmumu piešķīra absolūtu garantiju, kas sedza 100 % no aizdevuma EUR 1,7 miljonu apmērā, ko plānoja izsniegt Tapiola. Vēlāk, 2004. gada 8. jūnijā, Tapiola nolēma piešķirt 3 gadu investīciju aizdevumu EUR 1,7 miljonu apmērā ar mainīgu procentu likmi, piemērojot 12 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita fiksētu drošības rezervi 0,3 %. Garantija tika piešķirta bez garantijas maksas un kā absolūta garantija. Garantija tika nodrošināta, izmantojot to pašu īpašuma hipotēku uz Tikala ražotni kā 1. un 4. pasākumā un tieši to pašu komerciālo hipotēku (16), kuras turētājs bija Mikeli pilsēta. Bez tam Mikeli pilsēta kā īpašu ķīlu saņēma jaunu nodrošinājuma hipotēku ar reģistrētu vērtību EUR 1 135 268, kura reģistrēta uz Tikala ražotni. |
| --- | --- |

(29)

Mikeli pilsētas dome ar 2004. gada 10. maija lēmumu piešķīra absolūtu garantiju, kas sedza 100 % no aizdevuma EUR 1,7 miljonu apmērā, ko plānoja izsniegt Tapiola. Vēlāk, 2004. gada 8. jūnijā, Tapiola nolēma piešķirt 3 gadu investīciju aizdevumu EUR 1,7 miljonu apmērā ar mainīgu procentu likmi, piemērojot 12 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita fiksētu drošības rezervi 0,3 %. Garantija tika piešķirta bez garantijas maksas un kā absolūta garantija. Garantija tika nodrošināta, izmantojot to pašu īpašuma hipotēku uz Tikala ražotni kā 1. un 4. pasākumā un tieši to pašu komerciālo hipotēku (16), kuras turētājs bija Mikeli pilsēta. Bez tam Mikeli pilsēta kā īpašu ķīlu saņēma jaunu nodrošinājuma hipotēku ar reģistrētu vērtību EUR 1 135 268, kura reģistrēta uz Tikala ražotni.

| (30) | Kad 2004. gada decembrī tika uzsākta tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūra, Tapiola pieprasīja, lai saskaņā ar garantiju Mikeli pilsēta samaksā Karjaportti nesamaksātos parādus. Pēc tam, kad Mikeli pilsēta bija veikusi šos maksājumus, tā kļuva par Karjaportti kreditoru Tapiola vietā (skatīt 34. apsvērumu). |
| --- | --- |

(30)

Kad 2004. gada decembrī tika uzsākta tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūra, Tapiola pieprasīja, lai saskaņā ar garantiju Mikeli pilsēta samaksā Karjaportti nesamaksātos parādus. Pēc tam, kad Mikeli pilsēta bija veikusi šos maksājumus, tā kļuva par Karjaportti kreditoru Tapiola vietā (skatīt 34. apsvērumu).

3.1.5.   Pasākumi, kas veikti tiesas uzraudzītajā pārstrukturēšanas procedūrā (6. pasākums)

| (31) | Karjaportti 2004. gada 17. novembrī kopā ar kreditoriem Nordea Bank Finland Abp (turpmāk „Nordea Bank”), Nordea Rahoitus Suomi Oy (turpmāk „Nordea Financing”) un OKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj (kopš 2008. gada 1. marta šī uzņēmuma nosaukums ir Pohjola Pankki Oyj; turpmāk „OKO/Pohjola Bank”) Mikeli rajona tiesā iesniedza pieteikumu tiesas uzraudzītai pārstrukturēšanas procedūrai. Saskaņā ar Somijas tiesību aktiem šādu pārstrukturēšanu drīkst veikt, lai atjaunotu grūtībās nonākuša debitora uzņēmējdarbības dzīvotspēju, lai nodrošinātu nepārtrauktu tā dzīvotspēju un nodrošinātu parādsaistību atmaksu (17). Tiesas uzraudzītā procedūra attiecībā uz Karjaportti tika uzsākta ar Mikeli rajona tiesas lēmumu 2004. gada 1. decembrī. Tiesiski no procedūras sākuma brīža parādnieks nedrīkst atmaksāt pārstrukturēšanas parādus vai izsniegt nodrošinājumu šādiem parādiem (18). Pārstrukturēšanas parādi ir visi parādi, kas radušies līdz procedūras uzsākšanas brīdim. |
| --- | --- |

(31)

Karjaportti 2004. gada 17. novembrī kopā ar kreditoriem Nordea Bank Finland Abp (turpmāk „Nordea Bank”), Nordea Rahoitus Suomi Oy (turpmāk „Nordea Financing”) un OKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj (kopš 2008. gada 1. marta šī uzņēmuma nosaukums ir Pohjola Pankki Oyj; turpmāk „OKO/Pohjola Bank”) Mikeli rajona tiesā iesniedza pieteikumu tiesas uzraudzītai pārstrukturēšanas procedūrai. Saskaņā ar Somijas tiesību aktiem šādu pārstrukturēšanu drīkst veikt, lai atjaunotu grūtībās nonākuša debitora uzņēmējdarbības dzīvotspēju, lai nodrošinātu nepārtrauktu tā dzīvotspēju un nodrošinātu parādsaistību atmaksu (17). Tiesas uzraudzītā procedūra attiecībā uz Karjaportti tika uzsākta ar Mikeli rajona tiesas lēmumu 2004. gada 1. decembrī. Tiesiski no procedūras sākuma brīža parādnieks nedrīkst atmaksāt pārstrukturēšanas parādus vai izsniegt nodrošinājumu šādiem parādiem (18). Pārstrukturēšanas parādi ir visi parādi, kas radušies līdz procedūras uzsākšanas brīdim.

| (32) | Rajona tiesai 2005. gada 23. jūnijā tika iesniegta pārstrukturēšanas programma un 2005. gada 30. novembrī — pārskatīta pārstrukturēšanas programma. Pārstrukturēšanas programmas ilgums, kuru rajona tiesa apstiprināja 2006. gada 30. janvārī, bija desmit gadi (līdz 2015. gada 1. jūlijam). Laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam Karjaportti ir pārtraucis 372 darba līgumus un dažas darbības, piemēram, iepirkumi, lopkautuve un griešanas darbības, tika veiktas kā ārpakalpojumi. |
| --- | --- |

(32)

Rajona tiesai 2005. gada 23. jūnijā tika iesniegta pārstrukturēšanas programma un 2005. gada 30. novembrī — pārskatīta pārstrukturēšanas programma. Pārstrukturēšanas programmas ilgums, kuru rajona tiesa apstiprināja 2006. gada 30. janvārī, bija desmit gadi (līdz 2015. gada 1. jūlijam). Laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam Karjaportti ir pārtraucis 372 darba līgumus un dažas darbības, piemēram, iepirkumi, lopkautuve un griešanas darbības, tika veiktas kā ārpakalpojumi.

| (33) | Kopumā aptuveni [30–70] (19) % pārstrukturēšanas parādu, uz kuriem attiecās tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūra, bija privāto kreditoru izsniegti. Privātie kreditori ar šo parādu lielāko īpatsvaru bija iepriekš minētās bankas Nordea Bank un OKO/Pohjola Bank, kā arī Nordea Financing. |
| --- | --- |

(33)

Kopumā aptuveni [30–70] (19) % pārstrukturēšanas parādu, uz kuriem attiecās tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūra, bija privāto kreditoru izsniegti. Privātie kreditori ar šo parādu lielāko īpatsvaru bija iepriekš minētās bankas Nordea Bank un OKO/Pohjola Bank, kā arī Nordea Financing.

| (34) | Saistībā ar šīm tiesas uzraudzītām pārstrukturēšanas procedūrām 2004. gada 16. decembrī Tapiola pieprasīja Mikeli pilsētai samaksāt to trīs aizdevumu nesamaksāto summu, kurus Mikeli pilsēta bija garantējusi un kuri aprakstīti 3.1.1., 3.1.3. un 3.1.4. apakšpunktā. Pēc tam, kad Mikeli pilsēta bija samaksājusi Tapiola, tā kļuva par Karjaportti kreditoru attiecībā uz visu trīs aizdevumu nesamaksāto summu, kas veidoja EUR 5 356 895. Aizdevumi bija garantēti ar nodrošinājumu, kas raksturots 15., 27. un 29. apsvērumā. |
| --- | --- |

(34)

Saistībā ar šīm tiesas uzraudzītām pārstrukturēšanas procedūrām 2004. gada 16. decembrī Tapiola pieprasīja Mikeli pilsētai samaksāt to trīs aizdevumu nesamaksāto summu, kurus Mikeli pilsēta bija garantējusi un kuri aprakstīti 3.1.1., 3.1.3. un 3.1.4. apakšpunktā. Pēc tam, kad Mikeli pilsēta bija samaksājusi Tapiola, tā kļuva par Karjaportti kreditoru attiecībā uz visu trīs aizdevumu nesamaksāto summu, kas veidoja EUR 5 356 895. Aizdevumi bija garantēti ar nodrošinājumu, kas raksturots 15., 27. un 29. apsvērumā.

| (35) | Turklāt Mikeli pilsēta tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā iesniedza prasību EUR 682 087 apmērā, ko veidoja nesamaksātās maksas pilsētas īpašumu pārvaldei, Mikeli ūdens apsaimniekošanas nodaļai un Mikeli atkritumu apsaimniekošanas nodaļai. Arī šī prasība tika nodrošināta ar nodrošinājumu, kas aprakstīts 15., 27. un 29. apsvērumā. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt Mikeli pilsēta tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā iesniedza prasību EUR 682 087 apmērā, ko veidoja nesamaksātās maksas pilsētas īpašumu pārvaldei, Mikeli ūdens apsaimniekošanas nodaļai un Mikeli atkritumu apsaimniekošanas nodaļai. Arī šī prasība tika nodrošināta ar nodrošinājumu, kas aprakstīts 15., 27. un 29. apsvērumā.

| (36) | Aizdevumi un citi parādi (nesamaksātās maksas) pret Mikeli pilsētu tiesas uzraudzītajā pārstrukturēšanas procedūrā tika uzskatītas par lieliem nodrošinātiem parādiem (20). Citas lielas nodrošinātas prasības atradās privāto kreditoru (Nordea Bank, Nordea Financing, OKO/Pohjola Bank) un Finnvera (21) turējumā.

  IV   tabula


  Lielie nodrošinātie parādi EUR








  Lielo nodrošināto parādu kreditori | Summa | Īpatsvars % |
| --- | --- | --- | --- |
| Nordea Bank | [...]* | [10–40] % |
| Nordea Financing | [...] | [0–20] % |
| OKO/Pohjola Bank | [...] | [10–40] % |
| Finnvera | [...] | [10–40] % |
| Mikeli pilsēta — aizdevumi, kas izsniegti aktivizēto garantiju dēļ | [...] | [10–40] % |
| Mikeli pilsēta — citi parādi (nesamaksātās maksas) | [...] | [0–20] % |
| KOPĀ | 24 579 150 | 100 % |

(36)

Aizdevumi un citi parādi (nesamaksātās maksas) pret Mikeli pilsētu tiesas uzraudzītajā pārstrukturēšanas procedūrā tika uzskatītas par lieliem nodrošinātiem parādiem (20). Citas lielas nodrošinātas prasības atradās privāto kreditoru (Nordea Bank, Nordea Financing, OKO/Pohjola Bank) un Finnvera (21) turējumā.

IV   tabula

Lielie nodrošinātie parādi EUR

Lielo nodrošināto parādu kreditori

Summa

Īpatsvars %

Nordea Bank

[...]*

[10–40] %

Nordea Financing

[...]

[0–20] %

OKO/Pohjola Bank

[...]

[10–40] %

Finnvera

[...]

[10–40] %

Mikeli pilsēta — aizdevumi, kas izsniegti aktivizēto garantiju dēļ

[...]

[10–40] %

Mikeli pilsēta — citi parādi (nesamaksātās maksas)

[...]

[0–20] %

KOPĀ

24 579 150

100 %

| (37) | Saistībā ar aizdevumiem un citiem parādiem (nesamaksātajām maksām) pret Mikeli pilsētu pārstrukturēšanas programmā tika paredzēti turpmāk minētie pasākumi. |
| --- | --- |

(37)

Saistībā ar aizdevumiem un citiem parādiem (nesamaksātajām maksām) pret Mikeli pilsētu pārstrukturēšanas programmā tika paredzēti turpmāk minētie pasākumi.

| (38) | Mikeli pilsētas aizdevums EUR 5 356 895 apmērā tika uzskatīts par „nodrošinātu parādu” un sadalīts divās daļās. Atbilstoši pārstrukturēšanas programmai abām daļām procentu likme tika samazināta. Līdz 2010. gada 31. decembrim EUR 4,0 miljonu daļai procentu likme bija [...] EURIBOR, no kā atņemti [...] % (tomēr likmei nebija jābūt vairāk kā [...] % vai mazāk kā [...] %). Pēc šī datuma ir iekasēta procentu likme [...] EURIBOR apmērā. Atlikušajai summai EUR 1 356 895 miljoni ir piemērota procentu likme [...] EURIBOR (22). Tāpat kā aizdevumi, nesamaksātās maksas EUR 682 087 apmērā tika uzskatītas par „nodrošinātu parādu” un procentu likme samazināta līdz likmei [...] EURIBOR (23). |
| --- | --- |

(38)

Mikeli pilsētas aizdevums EUR 5 356 895 apmērā tika uzskatīts par „nodrošinātu parādu” un sadalīts divās daļās. Atbilstoši pārstrukturēšanas programmai abām daļām procentu likme tika samazināta. Līdz 2010. gada 31. decembrim EUR 4,0 miljonu daļai procentu likme bija [...] EURIBOR, no kā atņemti [...] % (tomēr likmei nebija jābūt vairāk kā [...] % vai mazāk kā [...] %). Pēc šī datuma ir iekasēta procentu likme [...] EURIBOR apmērā. Atlikušajai summai EUR 1 356 895 miljoni ir piemērota procentu likme [...] EURIBOR (22). Tāpat kā aizdevumi, nesamaksātās maksas EUR 682 087 apmērā tika uzskatītas par „nodrošinātu parādu” un procentu likme samazināta līdz likmei [...] EURIBOR (23).

| (39) | Pārstrukturēšanas programmā arī privāto kreditoru nodrošinātajiem parādiem ir paredzēta procentu likme, kas vienāda ar [...] EURIBOR. Konkrētai summai katram kreditoram, izņemot [...], līdz 2010. gada 31. decembrim bija paredzēta samazināta procentu likme, kas vienāda ar [...] EURIBOR, no kā atņemti [...] %, minimālā procentu likme [...] % un maksimālā procentu likme [...] %. Pēc 2010. gada 31. decembra procentu likme visiem nodrošinātajiem parādiem ir [...] EURIBOR.

  V   tabula


  Procentu summas lieliem nodrošinātiem parādiem EUR








  Lielo nodrošināto parādu kreditori | Procentu likme [...] EURIBOR, mīnus [...] % līdz 2010. gada 31. decembrim; pēc šī datuma procentu likme [...] EURIBOR tiks iekasēta no summas | Procentu likme [...] EURIBOR no summas |
| --- | --- | --- | --- |
| Nordea Bank un Nordea Financing | [...] | [...] |
| OKO/Pohjola Bank | [...] | [...] |
| Finnvera | [...] | [...] |
| Mikeli pilsēta — aizdevumi, kas izsniegti aktivizēto garantiju dēļ | [...] | [...] |
| Mikeli pilsēta — citi parādi (nesamaksātās maksas) | | [...] |

(39)

Pārstrukturēšanas programmā arī privāto kreditoru nodrošinātajiem parādiem ir paredzēta procentu likme, kas vienāda ar [...] EURIBOR. Konkrētai summai katram kreditoram, izņemot [...], līdz 2010. gada 31. decembrim bija paredzēta samazināta procentu likme, kas vienāda ar [...] EURIBOR, no kā atņemti [...] %, minimālā procentu likme [...] % un maksimālā procentu likme [...] %. Pēc 2010. gada 31. decembra procentu likme visiem nodrošinātajiem parādiem ir [...] EURIBOR.

V   tabula

Procentu summas lieliem nodrošinātiem parādiem EUR

Lielo nodrošināto parādu kreditori

Procentu likme [...] EURIBOR, mīnus [...] % līdz 2010. gada 31. decembrim; pēc šī datuma procentu likme [...] EURIBOR tiks iekasēta no summas

Procentu likme [...] EURIBOR no summas

Nordea Bank un Nordea Financing

[...]

[...]

OKO/Pohjola Bank

[...]

[...]

Finnvera

[...]

[...]

Mikeli pilsēta — aizdevumi, kas izsniegti aktivizēto garantiju dēļ

[...]

[...]

Mikeli pilsēta — citi parādi (nesamaksātās maksas)

[...]

| (40) | Mikeli pilsēta piekrita minēto parādsaistību maksājumu atlikšanai. Saskaņā ar pārstrukturēšanas programmu Mikeli pilsētas nodrošināto parādu atmaksa paredzēta 2015. gadā. Pirmais maksājums bija jāveic 2009. gada 1. jūlijā, un, sākot no 2010. gada, bija paredzēti divi maksājumi gadā, un 2015. gadā ir jāsamaksā atlikusī lielākā daļa nodrošināto parādu, kas veido attiecīgi EUR [...] aizdevumiem, kuri izsniegti aktivizēto garantiju dēļ, un EUR [...] citiem parādiem (nesamaksātās maksas). |
| --- | --- |

(40)

Mikeli pilsēta piekrita minēto parādsaistību maksājumu atlikšanai. Saskaņā ar pārstrukturēšanas programmu Mikeli pilsētas nodrošināto parādu atmaksa paredzēta 2015. gadā. Pirmais maksājums bija jāveic 2009. gada 1. jūlijā, un, sākot no 2010. gada, bija paredzēti divi maksājumi gadā, un 2015. gadā ir jāsamaksā atlikusī lielākā daļa nodrošināto parādu, kas veido attiecīgi EUR [...] aizdevumiem, kuri izsniegti aktivizēto garantiju dēļ, un EUR [...] citiem parādiem (nesamaksātās maksas).

| (41) | Arī privātie kreditori piekrita maksājumu atlikšanai attiecībā uz viņu nodrošinātajiem parādiem.

  VI   tabula


  Maksājumu atlikšana EUR















  Lielo nodrošināto parādu kreditori | Parāds | 1.7.2009. un 2.1.2010. un 1.7.2010. veicamā iemaksa | % no kopējās parādu summas | 2.1.2011. un 1.7.2011. veicamā iemaksa | % no kopējās parādu summas | Iemaksas, kas veicamas ik pēc sešiem mēnešiem no 2.1.2012. līdz 2.1.2015. | % no kopējās parādu summas | 1.7.2015. veicamā iemaksa | % no kopējās parādu summas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nordea Bank | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nordea Financing | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| OKO/Pohjola Bank | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finnvera | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Mikeli pilsēta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Mikeli pilsēta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kopā | 24 579 150 | 500 000 | 2 % | 1 000 000 | 4 % | 1 500 000 | 6 % | 10 579 150 | 43 % |

(41)

Arī privātie kreditori piekrita maksājumu atlikšanai attiecībā uz viņu nodrošinātajiem parādiem.

VI   tabula

Maksājumu atlikšana EUR

Lielo nodrošināto parādu kreditori

Parāds

1.7.2009. un 2.1.2010. un 1.7.2010. veicamā iemaksa

% no kopējās parādu summas

2.1.2011. un 1.7.2011. veicamā iemaksa

% no kopējās parādu summas

Iemaksas, kas veicamas ik pēc sešiem mēnešiem no 2.1.2012. līdz 2.1.2015.

% no kopējās parādu summas

1.7.2015. veicamā iemaksa

% no kopējās parādu summas

Nordea Bank

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nordea Financing

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

OKO/Pohjola Bank

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Finnvera

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Mikeli pilsēta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Mikeli pilsēta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kopā

24 579 150

500 000

2 %

1 000 000

4 %

1 500 000

6 %

10 579 150

43 %

| (42) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas programmu aizdevumu un nesamaksāto maksu atmaksāšana Mikeli pilsētai ir jāpabeidz līdz 2015. gadam, parāda lielākajai daļai atmaksāšanas termiņš ir 2015. gads. Ja 2015. gadā tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras beigās Karjaportti neatbildīs konkrētām ekonomiskām prasībām (attiecība starp saistībām un pamatdarbības starpību pārsniegs 4), Mikeli pilsēta atteiksies no maksimāli EUR [0–3] miljoniem no nesamaksātā parāda. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas programmu aizdevumu un nesamaksāto maksu atmaksāšana Mikeli pilsētai ir jāpabeidz līdz 2015. gadam, parāda lielākajai daļai atmaksāšanas termiņš ir 2015. gads. Ja 2015. gadā tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras beigās Karjaportti neatbildīs konkrētām ekonomiskām prasībām (attiecība starp saistībām un pamatdarbības starpību pārsniegs 4), Mikeli pilsēta atteiksies no maksimāli EUR [0–3] miljoniem no nesamaksātā parāda.

| (43) | Arī pārējo kreditoru prasības tiks samazinātas tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras beigās. Nordea Bank atteiksies no maksimāli EUR [0–3] miljoniem, un Nordea Financing atteiksies no maksimāli EUR [0–2] miljoniem. Finnvera prasība tiks samazināta par maksimums EUR [0–2] miljoniem. [...] prasība netiks samazināta. Saskaņā ar pārstrukturēšanas programmu summas, par kurām nodrošinātie parādi tiek samazināti, tiek balstītas uz nodrošinājuma vērtību nodrošinātajiem parādiem divos dažādos scenārijos: pirmais scenārijs ir, ka Karjaportti turpina darbību, otrais scenārijs ir, ka Karjaportti maina vai pārtrauc savu darbību, tas ir, ir jāīsteno nodrošinājumi. Abas vērtības tika noteiktas, veicot divus neatkarīgus vērtējumus (24). Konkrētā summa, par kuru nodrošinātais parāds tiek samazināts, tika noteikta katram kreditoram atsevišķi, ņemot vērā kreditora kārtu un salīdzinot vērtības abos atšķirīgajos scenārijos. |
| --- | --- |

(43)

Arī pārējo kreditoru prasības tiks samazinātas tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras beigās. Nordea Bank atteiksies no maksimāli EUR [0–3] miljoniem, un Nordea Financing atteiksies no maksimāli EUR [0–2] miljoniem. Finnvera prasība tiks samazināta par maksimums EUR [0–2] miljoniem. [...] prasība netiks samazināta. Saskaņā ar pārstrukturēšanas programmu summas, par kurām nodrošinātie parādi tiek samazināti, tiek balstītas uz nodrošinājuma vērtību nodrošinātajiem parādiem divos dažādos scenārijos: pirmais scenārijs ir, ka Karjaportti turpina darbību, otrais scenārijs ir, ka Karjaportti maina vai pārtrauc savu darbību, tas ir, ir jāīsteno nodrošinājumi. Abas vērtības tika noteiktas, veicot divus neatkarīgus vērtējumus (24). Konkrētā summa, par kuru nodrošinātais parāds tiek samazināts, tika noteikta katram kreditoram atsevišķi, ņemot vērā kreditora kārtu un salīdzinot vērtības abos atšķirīgajos scenārijos.

3.1.6.   Akciju iegāde no Karjaportti (7. pasākums)

| (44) | Karjaportti 2005. gada 2. septembrī pārdeva 50 % no tam piederošajām akcijām nekustamā īpašuma uzņēmumā Kiinteistö Oy Suksimäki Mikeli pilsētai piederošam uzņēmumam par pirkuma summu EUR 860 000. |
| --- | --- |

(44)

Karjaportti 2005. gada 2. septembrī pārdeva 50 % no tam piederošajām akcijām nekustamā īpašuma uzņēmumā Kiinteistö Oy Suksimäki Mikeli pilsētai piederošam uzņēmumam par pirkuma summu EUR 860 000.

3.1.7.   Nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos (8. pasākums)

| (45) | Karjaportti nemaksāja procentus par Mikeli pilsētas nodrošinātajiem parādiem, kuriem bija pienācis apmaksas termiņš un kuri bija uzkrājušies laikposmā no 2004. gada 16. decembra līdz 2005. gada 19. decembrim (25). Šie procenti veidoja EUR 281 982 un tika konvertēti aizdevumā ar aizdevuma periodu līdz 2010. gada beigām ar Mikeli pilsētas domes lēmumu 2005. gada 19. decembrī. Aizdevuma procentu likme ir 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 0,3 %. Atmaksāšanai bija jāsākas 2009. gada martā, un bija četri vienādi maksājumi divas reizes gadā, tas ir, EUR 144 991 bija jāsamaksā 2009. gadā un EUR 144 991 — 2010. gadā (26). Šo summu atmaksāšana tika vismaz daļēji atlikta (skatīt 12. pasākumu). |
| --- | --- |

(45)

Karjaportti nemaksāja procentus par Mikeli pilsētas nodrošinātajiem parādiem, kuriem bija pienācis apmaksas termiņš un kuri bija uzkrājušies laikposmā no 2004. gada 16. decembra līdz 2005. gada 19. decembrim (25). Šie procenti veidoja EUR 281 982 un tika konvertēti aizdevumā ar aizdevuma periodu līdz 2010. gada beigām ar Mikeli pilsētas domes lēmumu 2005. gada 19. decembrī. Aizdevuma procentu likme ir 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 0,3 %. Atmaksāšanai bija jāsākas 2009. gada martā, un bija četri vienādi maksājumi divas reizes gadā, tas ir, EUR 144 991 bija jāsamaksā 2009. gadā un EUR 144 991 — 2010. gadā (26). Šo summu atmaksāšana tika vismaz daļēji atlikta (skatīt 12. pasākumu).

| (46) | Nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos 2005. gadā principā bija paredzēta pārstrukturēšanas programmā. Saskaņā ar programmu ne tikai attiecībā uz Mikeli pilsētu, bet arī uz visiem nodrošināto parādu kreditoriem šajā kontekstā bija jāpiemēro vienādi nosacījumi. Tādējādi [viens privāts kreditors] 2005. gada 28. decembrī konvertēja procentus aizdevumā, kura summa ir aptuveni EUR 1 623 000 un kura termiņš bija 2010. gada beigas. Procentu likme bija 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 1,5 %. Atmaksai vajadzēja sākties 2009. gadā. [Cits privāts kreditors] 2005. gada 29. decembrī konvertēja nesamaksātos procentus aizdevumā, kura summa ir aptuveni EUR 1 532 500 un kura termiņš bija 2010. gada beigas. Procentu likme bija 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2 %. Atmaksāšanai vajadzēja sākties 2009. gadā. |
| --- | --- |

(46)

Nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos 2005. gadā principā bija paredzēta pārstrukturēšanas programmā. Saskaņā ar programmu ne tikai attiecībā uz Mikeli pilsētu, bet arī uz visiem nodrošināto parādu kreditoriem šajā kontekstā bija jāpiemēro vienādi nosacījumi. Tādējādi [viens privāts kreditors] 2005. gada 28. decembrī konvertēja procentus aizdevumā, kura summa ir aptuveni EUR 1 623 000 un kura termiņš bija 2010. gada beigas. Procentu likme bija 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 1,5 %. Atmaksai vajadzēja sākties 2009. gadā. [Cits privāts kreditors] 2005. gada 29. decembrī konvertēja nesamaksātos procentus aizdevumā, kura summa ir aptuveni EUR 1 532 500 un kura termiņš bija 2010. gada beigas. Procentu likme bija 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2 %. Atmaksāšanai vajadzēja sākties 2009. gadā.

3.1.8.   Parādu norakstīšana 2006. gada finanšu ziņojumos (9. pasākums)

| (47) | Ar lēmumu 2007. gada 5. februārī Mikeli pilsētas valde piekrita norakstīt 2006. gada grāmatvedības uzskaitē Karjaportti parādu ar kopējo summu EUR 274 023. Parāda norakstīšana grāmatvedības uzskaitē neietekmēja tiesiskās attiecības starp kreditoru un debitoru, un tādējādi Mikeli pilsēta turpināja veikt parādu iekasēšanu. |
| --- | --- |

(47)

Ar lēmumu 2007. gada 5. februārī Mikeli pilsētas valde piekrita norakstīt 2006. gada grāmatvedības uzskaitē Karjaportti parādu ar kopējo summu EUR 274 023. Parāda norakstīšana grāmatvedības uzskaitē neietekmēja tiesiskās attiecības starp kreditoru un debitoru, un tādējādi Mikeli pilsēta turpināja veikt parādu iekasēšanu.

3.1.9.   Parādu norakstīšana 2008. gada finanšu ziņojumos (10. pasākums)

| (48) | Mikeli pilsēta savā 2008. gada finanšu ziņojumā veica nekonkrēta Karjaportti parāda norakstīšanu ar kopējo summu EUR 5,7 miljoni. Parāda norakstīšana grāmatvedības uzskaitē neietekmēja tiesiskās attiecības starp kreditoru un debitoru, un tādējādi Mikeli pilsēta turpināja veikt parādu iekasēšanu. |
| --- | --- |

(48)

Mikeli pilsēta savā 2008. gada finanšu ziņojumā veica nekonkrēta Karjaportti parāda norakstīšanu ar kopējo summu EUR 5,7 miljoni. Parāda norakstīšana grāmatvedības uzskaitē neietekmēja tiesiskās attiecības starp kreditoru un debitoru, un tādējādi Mikeli pilsēta turpināja veikt parādu iekasēšanu.

3.1.10.   Neīstenotā garantija, kas bija plānota 2009. gadam (11. pasākums)

| (49) | Mikeli pilsētas dome 2008. gada 8. decembrī nolēma piešķirt absolūtu garantiju EUR 2,75 miljonu apmērā, kas segtu Tapiola nākotnes aizdevumu uzņēmumam Karjaportti. Pilsētas dome uzticēja pilsētas valdei nolemt par sīki izstrādātiem nosacījumiem attiecībā uz absolūto garantiju, tas ir, īstenot garantiju. Saskaņā ar paziņojumu aizdevuma summai vajadzēja būt EUR 5 819 807 ar procentu likmi 3,65 %. Kā atlīdzību par garantiju paziņotais pasākums paredz vienreizēju maksu 4 % apmērā, un garantija tiktu piešķirta uz 10 gadiem (27). |
| --- | --- |

(49)

Mikeli pilsētas dome 2008. gada 8. decembrī nolēma piešķirt absolūtu garantiju EUR 2,75 miljonu apmērā, kas segtu Tapiola nākotnes aizdevumu uzņēmumam Karjaportti. Pilsētas dome uzticēja pilsētas valdei nolemt par sīki izstrādātiem nosacījumiem attiecībā uz absolūto garantiju, tas ir, īstenot garantiju. Saskaņā ar paziņojumu aizdevuma summai vajadzēja būt EUR 5 819 807 ar procentu likmi 3,65 %. Kā atlīdzību par garantiju paziņotais pasākums paredz vienreizēju maksu 4 % apmērā, un garantija tiktu piešķirta uz 10 gadiem (27).

| (50) | Mikeli pilsētas domes lēmums netika pieņemts, jo Kuopio administratīvajā tiesā (Kuopion Hallinto-Oikeus) tika iesniegta pretenzija. Pēc šīs pretenzijas saņemšanas tiesa izdeva rīkojumu Mikeli pilsētai apturēt garantijas īstenošanu un saņemt atbalsta apstiprinājumu no Komisijas. |
| --- | --- |

(50)

Mikeli pilsētas domes lēmums netika pieņemts, jo Kuopio administratīvajā tiesā (Kuopion Hallinto-Oikeus) tika iesniegta pretenzija. Pēc šīs pretenzijas saņemšanas tiesa izdeva rīkojumu Mikeli pilsētai apturēt garantijas īstenošanu un saņemt atbalsta apstiprinājumu no Komisijas.

| (51) | Tā kā Mikeli pilsētas domes lēmums piešķirt garantiju netika pieņemts, Tapiola attiecās piešķirt aizdevumu uzņēmumam Karjaportti. Visbeidzot, 2010. gada martā Somija atsauca paziņojumu par garantiju, jo Karjaportti atsauca pieteikumu garantijas saņemšanai, un pilsētas valde 2010. gada 22. februārī nolēma neīstenot pilsētas domes lēmumu. |
| --- | --- |

(51)

Tā kā Mikeli pilsētas domes lēmums piešķirt garantiju netika pieņemts, Tapiola attiecās piešķirt aizdevumu uzņēmumam Karjaportti. Visbeidzot, 2010. gada martā Somija atsauca paziņojumu par garantiju, jo Karjaportti atsauca pieteikumu garantijas saņemšanai, un pilsētas valde 2010. gada 22. februārī nolēma neīstenot pilsētas domes lēmumu.

3.1.11.   Parādsaistību grafika maiņa kopš 2009. gada (12. pasākums)

| (52) | Nodrošināto parādu atmaksas atlikšana. Saskaņā ar tiesas apstiprināto pārstrukturēšanas programmu Karjaportti 2009. gadā bija jāatmaksā EUR [...] un 2010. gadā — EUR [...] no nodrošināto parādu nesamaksātās summas (skatīt VI tabulu). Saskaņā ar paziņojumu šo summu atmaksāšana ir bijusi jāatliek līdz vēlākais 2015. gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

(52)

Nodrošināto parādu atmaksas atlikšana. Saskaņā ar tiesas apstiprināto pārstrukturēšanas programmu Karjaportti 2009. gadā bija jāatmaksā EUR [...] un 2010. gadā — EUR [...] no nodrošināto parādu nesamaksātās summas (skatīt VI tabulu). Saskaņā ar paziņojumu šo summu atmaksāšana ir bijusi jāatliek līdz vēlākais 2015. gada 1. jūlijam.

| (53) | 2005. gadā piešķirtā aizdevuma atmaksas atlikšana (nesamaksāto procentu konvertēšana). Karjaportti 2009. gadā bija jāatmaksā EUR 140 991 un tāda pati summa 2010. gadā no aizdevumā konvertēto procentu nesamaksātās summas (skatīt 40. apsvērumu). Saskaņā ar paziņojumu šo summu atmaksāšana ir bijusi jāatliek līdz laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam (28). |
| --- | --- |

(53)

2005. gadā piešķirtā aizdevuma atmaksas atlikšana (nesamaksāto procentu konvertēšana). Karjaportti 2009. gadā bija jāatmaksā EUR 140 991 un tāda pati summa 2010. gadā no aizdevumā konvertēto procentu nesamaksātās summas (skatīt 40. apsvērumu). Saskaņā ar paziņojumu šo summu atmaksāšana ir bijusi jāatliek līdz laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam (28).

| (54) | Kuopio administratīvā tiesa (Kuopion Hallinto-Oikeus) aizliedza pildīt pilsētas domes 2009. gada 4. februāra lēmumu attiecībā uz parādsaistību grafika maiņu. Tomēr šķiet, ka parādsaistību grafika maiņa tomēr ir notikusi. Sākot no 2009. gada maija Karjaportti regulāri izteica ierosinājumus Mikeli pilsētai un citiem saviem kreditoriem atlikt parādsaistību maksājumus, lai saglabātu kooperatīva nepārtrauktu darbību (29). Mikeli pilsētas valde šos ierosinājumus apstiprināja. |
| --- | --- |

(54)

Kuopio administratīvā tiesa (Kuopion Hallinto-Oikeus) aizliedza pildīt pilsētas domes 2009. gada 4. februāra lēmumu attiecībā uz parādsaistību grafika maiņu. Tomēr šķiet, ka parādsaistību grafika maiņa tomēr ir notikusi. Sākot no 2009. gada maija Karjaportti regulāri izteica ierosinājumus Mikeli pilsētai un citiem saviem kreditoriem atlikt parādsaistību maksājumus, lai saglabātu kooperatīva nepārtrauktu darbību (29). Mikeli pilsētas valde šos ierosinājumus apstiprināja.

3.2.   Finnvera piešķirtie pasākumi

| (55) | Saskaņā ar Somijas iesniegto informāciju laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam Finnvera piešķīra Karjaportti vairākus aizdevumus un garantijas. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar Somijas iesniegto informāciju laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam Finnvera piešķīra Karjaportti vairākus aizdevumus un garantijas.

| (56) | Finnvera ir specializēts finanšu uzņēmums, kas pieder Somijas valstij, un tas ir oficiālā Somijas Eksporta kredītaģentūra. Finnvera darbība tiek organizēta atbilstoši valsts noteiktajiem politikas mērķiem ražošanas un apropriāciju jomā. Šie mērķi ietver: no jauna izveidoto uzņēmumu skaita palielinājumu, finansējuma nodrošināšanu izmaiņām, ar kurām saskaras MVU, un uzņēmumu izaugsmes, starptautiskās darbības un eksporta veicināšanu. Savā darbībā Finnvera ir jāievēro ekonomiskās pašpietiekamības princips. Tomēr Somija sedz daļu Finnvera kredīta un garantē zaudējumus; valsts ir tieši atbildīga par iekšzemes garantijām un eksporta kredīta garantijām, kuras piešķīrusi Finnvera, un valsts piešķir garantijas Finnvera pašas līdzekļu iegādei. Šie valsts pasākumi saistībā ar Finnvera nav šī lēmuma darbības jomā; Komisija patur tiesības pievērsties tiem vēlāk. Uz Finnvera attiecas Administratīvā procesa likums 434/2003. |
| --- | --- |

(56)

Finnvera ir specializēts finanšu uzņēmums, kas pieder Somijas valstij, un tas ir oficiālā Somijas Eksporta kredītaģentūra. Finnvera darbība tiek organizēta atbilstoši valsts noteiktajiem politikas mērķiem ražošanas un apropriāciju jomā. Šie mērķi ietver: no jauna izveidoto uzņēmumu skaita palielinājumu, finansējuma nodrošināšanu izmaiņām, ar kurām saskaras MVU, un uzņēmumu izaugsmes, starptautiskās darbības un eksporta veicināšanu. Savā darbībā Finnvera ir jāievēro ekonomiskās pašpietiekamības princips. Tomēr Somija sedz daļu Finnvera kredīta un garantē zaudējumus; valsts ir tieši atbildīga par iekšzemes garantijām un eksporta kredīta garantijām, kuras piešķīrusi Finnvera, un valsts piešķir garantijas Finnvera pašas līdzekļu iegādei. Šie valsts pasākumi saistībā ar Finnvera nav šī lēmuma darbības jomā; Komisija patur tiesības pievērsties tiem vēlāk. Uz Finnvera attiecas Administratīvā procesa likums 434/2003.

| (57) | Attiecībā uz Finnvera korporatīvo pārvaldību Uzraudzības padome, kas uzrauga to, kā uzņēmumu pārvalda direktoru valde un rīkotājdirektors, pārstāv uzņēmuma īpašnieku, kas Finnvera gadījumā ir valsts. Uzraudzības padomes locekļi tiek izraudzīti no politisko partiju parlamentārām grupām, par pamatu ņemot to pārstāvniecību Somijas parlamentā. Turklāt Finnvera Uzraudzības padome ietver to organizāciju pārstāvjus, kas darbojas atbilstoši uzņēmuma rūpnieciskās politikas mērķiem. Direktoru valde, kurā ir 6–9 locekļi un 2 locekļu vietnieki, apstiprina uzņēmuma stratēģiju, finanšu ziņojumus un starpposma ziņojumus, veicina uzņēmuma attīstību un nodrošina, lai darbības atbilstu tiesību aktu normām un īpašnieka izvirzītajiem mērķiem. Četri valdes locekļi un abi locekļu vietnieki tiek ievēlēti no dažādu ministriju izvirzīto kandidātu vidus. Rīkotājdirektors atbild par uzņēmuma pārvaldību. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz Finnvera korporatīvo pārvaldību Uzraudzības padome, kas uzrauga to, kā uzņēmumu pārvalda direktoru valde un rīkotājdirektors, pārstāv uzņēmuma īpašnieku, kas Finnvera gadījumā ir valsts. Uzraudzības padomes locekļi tiek izraudzīti no politisko partiju parlamentārām grupām, par pamatu ņemot to pārstāvniecību Somijas parlamentā. Turklāt Finnvera Uzraudzības padome ietver to organizāciju pārstāvjus, kas darbojas atbilstoši uzņēmuma rūpnieciskās politikas mērķiem. Direktoru valde, kurā ir 6–9 locekļi un 2 locekļu vietnieki, apstiprina uzņēmuma stratēģiju, finanšu ziņojumus un starpposma ziņojumus, veicina uzņēmuma attīstību un nodrošina, lai darbības atbilstu tiesību aktu normām un īpašnieka izvirzītajiem mērķiem. Četri valdes locekļi un abi locekļu vietnieki tiek ievēlēti no dažādu ministriju izvirzīto kandidātu vidus. Rīkotājdirektors atbild par uzņēmuma pārvaldību.

| (58) | Kopš 2007. gada 25. septembra Finnvera ir atbrīvota no ienākuma nodokļa maksāšanas. Komisija ir apstiprinājusi šo atbrīvojumu. Apstiprinājuma lēmuma pamatā ir fakts, ka Somijas iestādes ir uzņēmušās nodrošināt, ka Finnvera ierobežos darbību un tā veiks tikai valsts atbalsta shēmu administrēšanu (30). |
| --- | --- |

(58)

Kopš 2007. gada 25. septembra Finnvera ir atbrīvota no ienākuma nodokļa maksāšanas. Komisija ir apstiprinājusi šo atbrīvojumu. Apstiprinājuma lēmuma pamatā ir fakts, ka Somijas iestādes ir uzņēmušās nodrošināt, ka Finnvera ierobežos darbību un tā veiks tikai valsts atbalsta shēmu administrēšanu (30).

3.2.1.   2004. gada 17. martā piešķirtā garantija (13. pasākums)

| (59) | Finnvera 2004. gada 17. martā piešķīra 100 % garantiju aizdevumam EUR 91 000 apmērā ar garantijas maksu 3 % gadā. Aizdevumu, kura termiņš bija 3 gadi, piešķīra Tapiola ar fiksētu procentu likmi [2–5] % gadā. Aizdevums un attiecīgā garantija tika izsniegta, lai aizstātu aizdevumu, ko Tapiola izsniedza 1992. gadā. |
| --- | --- |

(59)

Finnvera 2004. gada 17. martā piešķīra 100 % garantiju aizdevumam EUR 91 000 apmērā ar garantijas maksu 3 % gadā. Aizdevumu, kura termiņš bija 3 gadi, piešķīra Tapiola ar fiksētu procentu likmi [2–5] % gadā. Aizdevums un attiecīgā garantija tika izsniegta, lai aizstātu aizdevumu, ko Tapiola izsniedza 1992. gadā.

3.2.2.   2006. gada 12. janvārī piešķirtais aizdevums (14. pasākums)

| (60) | Finnvera 2006. gada 12. janvārī izsniedza aizdevumu EUR 180 000 apmērā ar procentu likmi 6 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2 % gadā. Aizdevums attiecas uz procentiem, kas uzkrāti pārstrukturēšanas procesa laikā no 2004. gada 2. decembra līdz 2008. gada 28. februārim, un tie tika konvertēti jaunā kredītā. Aizdevums ir nodrošināts ar hipotēku īpašumiem, kas atrodas Tikalā, Lapēnrantā un Kouvolā, un uzņēmuma [...] akcijām. Aizdevuma termiņš ir 2010. gada beigas, un tā atmaksāšana bija jāsāk 2009. gadā. Nesamaksātā summa 2011. gada 23. novembrī joprojām bija EUR [...]. Privātie kreditori [...] un [...] konvertēja procentus aizdevumos tajā pašā laikā. |
| --- | --- |

(60)

Finnvera 2006. gada 12. janvārī izsniedza aizdevumu EUR 180 000 apmērā ar procentu likmi 6 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2 % gadā. Aizdevums attiecas uz procentiem, kas uzkrāti pārstrukturēšanas procesa laikā no 2004. gada 2. decembra līdz 2008. gada 28. februārim, un tie tika konvertēti jaunā kredītā. Aizdevums ir nodrošināts ar hipotēku īpašumiem, kas atrodas Tikalā, Lapēnrantā un Kouvolā, un uzņēmuma [...] akcijām. Aizdevuma termiņš ir 2010. gada beigas, un tā atmaksāšana bija jāsāk 2009. gadā. Nesamaksātā summa 2011. gada 23. novembrī joprojām bija EUR [...]. Privātie kreditori [...] un [...] konvertēja procentus aizdevumos tajā pašā laikā.

| (61) | [Privāts kreditors] 2005. gada 28. decembrī konvertēja procentus aizdevumā, kura summa ir aptuveni EUR 1 623 000 un kura termiņš bija 2010. gada beigas. Procentu likme ir 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 1,5 %. Atmaksāšanai vajadzēja sākties 2009. gadā. |
| --- | --- |

(61)

[Privāts kreditors] 2005. gada 28. decembrī konvertēja procentus aizdevumā, kura summa ir aptuveni EUR 1 623 000 un kura termiņš bija 2010. gada beigas. Procentu likme ir 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 1,5 %. Atmaksāšanai vajadzēja sākties 2009. gadā.

| (62) | [Cits privāts kreditors] 2005. gada 29. decembrī konvertēja procentus aizdevumā, kura summa ir aptuveni EUR 1 532 500 un kura termiņš bija 2010. gada beigas. Procentu likme bija 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2 %. Atmaksāšanai vajadzēja sākties 2009. gadā. |
| --- | --- |

(62)

[Cits privāts kreditors] 2005. gada 29. decembrī konvertēja procentus aizdevumā, kura summa ir aptuveni EUR 1 532 500 un kura termiņš bija 2010. gada beigas. Procentu likme bija 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2 %. Atmaksāšanai vajadzēja sākties 2009. gadā.

3.2.3.   2006. gada 14. septembrī piešķirtā garantija (15. pasākums)

| (63) | Finnvera 2006. gada 14. septembrī piešķīra [...] pretgarantiju, kuras summa bija EUR 300 000 ar garantijas maksu 1,65 % gadā, kuru samaksāja Karjaportti. Savukārt [...] piešķīra garantiju uzņēmumam Karjaportti par to pašu summu ar procentu likmi 1,25 %. Garantija un pretgarantija sedza 16,7 % no EUR 1,8 miljoniem, kas attiecās uz apakšuzņēmuma līgumu starp [...] un Karjaportti. Finnvera garantijas ilgums bija 8 mēneši. Apakšuzņēmuma līguma atlikumu sedza garantija, ko izsniedza [...] un [...] (attiecīgi EUR 825 000 un EUR 675 000), kuri iekasēja garantijas maksu 1,75 % apmērā. Finnvera nebija iesaistīta šo garantiju piešķiršanā, tas ir, tās nebija pretgarantijas. Finnvera izsniegtās pretgarantijas termiņš beidzās 2007. gada 30. jūnijā, un tā netika izmantota. Tādējādi Finnvera neradās maksājuma saistības, kas izrietētu no šīs garantijas. |
| --- | --- |

(63)

Finnvera 2006. gada 14. septembrī piešķīra [...] pretgarantiju, kuras summa bija EUR 300 000 ar garantijas maksu 1,65 % gadā, kuru samaksāja Karjaportti. Savukārt [...] piešķīra garantiju uzņēmumam Karjaportti par to pašu summu ar procentu likmi 1,25 %. Garantija un pretgarantija sedza 16,7 % no EUR 1,8 miljoniem, kas attiecās uz apakšuzņēmuma līgumu starp [...] un Karjaportti. Finnvera garantijas ilgums bija 8 mēneši. Apakšuzņēmuma līguma atlikumu sedza garantija, ko izsniedza [...] un [...] (attiecīgi EUR 825 000 un EUR 675 000), kuri iekasēja garantijas maksu 1,75 % apmērā. Finnvera nebija iesaistīta šo garantiju piešķiršanā, tas ir, tās nebija pretgarantijas. Finnvera izsniegtās pretgarantijas termiņš beidzās 2007. gada 30. jūnijā, un tā netika izmantota. Tādējādi Finnvera neradās maksājuma saistības, kas izrietētu no šīs garantijas.

3.2.4.   2007. gada 6. jūlijā piešķirtais aizdevums (16. pasākums)

| (64) | Finnvera 2007. gada 6. jūlijā izsniedza aizdevumu EUR 250 000 apmērā ar procentu likmi 6 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2,5 % gadā. Aizdevuma termiņš bija seši mēneši, un tas būtu bijis jāatdod līdz 2008. gada 15. janvārim. Līdz šim ir atdota tikai daļa aizdevuma (nesamaksātā summa 2011. gada 23. novembrī: [...]). |
| --- | --- |

(64)

Finnvera 2007. gada 6. jūlijā izsniedza aizdevumu EUR 250 000 apmērā ar procentu likmi 6 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2,5 % gadā. Aizdevuma termiņš bija seši mēneši, un tas būtu bijis jāatdod līdz 2008. gada 15. janvārim. Līdz šim ir atdota tikai daļa aizdevuma (nesamaksātā summa 2011. gada 23. novembrī: [...]).

| (65) | Tajā pašā laikā privātie kreditori [...] un [...] piešķīra aizdevumus attiecīgi EUR 800 000 un EUR 650 000 apmērā arī uz sešiem mēnešiem. Šo aizdevumu procentu likme bija 1 mēneša EURIBOR, kam pieskaita 2 %. Arī šo aizdevumu atdošana ir novēlota (nesamaksātās summas 2011. gada 23. novembrī: EUR [...] un EUR [...]). |
| --- | --- |

(65)

Tajā pašā laikā privātie kreditori [...] un [...] piešķīra aizdevumus attiecīgi EUR 800 000 un EUR 650 000 apmērā arī uz sešiem mēnešiem. Šo aizdevumu procentu likme bija 1 mēneša EURIBOR, kam pieskaita 2 %. Arī šo aizdevumu atdošana ir novēlota (nesamaksātās summas 2011. gada 23. novembrī: EUR [...] un EUR [...]).

| (66) | Šiem diviem aizdevumiem un Finnvera piešķirtajam aizdevumam Karjaportti sniedza šādu nodrošinājumu: komerciāla hipotēka ar reģistrēto vērtību EUR 1 850 067, akcijas uzņēmumā [...] un bankas konts. Šis nodrošinājums tika sadalīts starp Finnvera, [...] un [...] atbilstoši to riskam saistībā ar aizdevumiem. Būtībā visi trīs kreditori bija vienas kārtas un sadalīja nodrošinājumu procentuāli: (Finnvera: [0–30] %; [pirmais privātais kreditors]: [10–50] %; [otrais privātais kreditors]: [10–50] %). |
| --- | --- |

(66)

Šiem diviem aizdevumiem un Finnvera piešķirtajam aizdevumam Karjaportti sniedza šādu nodrošinājumu: komerciāla hipotēka ar reģistrēto vērtību EUR 1 850 067, akcijas uzņēmumā [...] un bankas konts. Šis nodrošinājums tika sadalīts starp Finnvera, [...] un [...] atbilstoši to riskam saistībā ar aizdevumiem. Būtībā visi trīs kreditori bija vienas kārtas un sadalīja nodrošinājumu procentuāli: (Finnvera: [0–30] %; [pirmais privātais kreditors]: [10–50] %; [otrais privātais kreditors]: [10–50] %).

3.2.5.   2008. gada 9. janvārī piešķirtā garantija (17. pasākums)

| (67) | Finnvera 2008. gada 9. janvārī piešķīra [...] pretgarantiju, kuras summa bija EUR 280 000 ar garantijas maksu 2,5 % gadā, kuru samaksāja Karjaportti. Pretgarantija sedza 80 % no garantijas, ko [...] piešķīra uzņēmumam Karjaportti 2008. gada 11. janvārī un kas veidoja EUR 350 000 saistībā ar apakšuzņēmuma līgumu starp [...] un [...]. [...] mainīja garantijas maksu [0–3] %. Finnvera varēja saņemt nodrošinājumu kā Karjaportti piederošas akcijas uzņēmumā [...]. Saskaņā ar Finnvera veikto novērtējumu, kas datēts ar 2008. gada 8. janvāri, pretgarantijas piešķiršanas laikā šo akciju drošības vērtība attiecībā uz Finnvera bija EUR [...]. Pretgarantijas darbības termiņš beidzās 2011. gada 28. februārī, un saskaņā ar to maksājumi netika veikti. |
| --- | --- |

(67)

Finnvera 2008. gada 9. janvārī piešķīra [...] pretgarantiju, kuras summa bija EUR 280 000 ar garantijas maksu 2,5 % gadā, kuru samaksāja Karjaportti. Pretgarantija sedza 80 % no garantijas, ko [...] piešķīra uzņēmumam Karjaportti 2008. gada 11. janvārī un kas veidoja EUR 350 000 saistībā ar apakšuzņēmuma līgumu starp [...] un [...]. [...] mainīja garantijas maksu [0–3] %. Finnvera varēja saņemt nodrošinājumu kā Karjaportti piederošas akcijas uzņēmumā [...]. Saskaņā ar Finnvera veikto novērtējumu, kas datēts ar 2008. gada 8. janvāri, pretgarantijas piešķiršanas laikā šo akciju drošības vērtība attiecībā uz Finnvera bija EUR [...]. Pretgarantijas darbības termiņš beidzās 2011. gada 28. februārī, un saskaņā ar to maksājumi netika veikti.

4.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (68) | Kā aprakstīts 2., 3. un 6. apsvērumā, Komisija 2009. gada 8. aprīlī nolēma sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru (turpmāk „pirmais lēmums par procedūras uzsākšanu”). Oficiālā izmeklēšanas procedūra 2009. gada 15. decembrī tika attiecināta arī uz vairākiem papildu pasākumiem (turpmāk „otrais lēmums par procedūras uzsākšanu”). |
| --- | --- |

(68)

Kā aprakstīts 2., 3. un 6. apsvērumā, Komisija 2009. gada 8. aprīlī nolēma sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru (turpmāk „pirmais lēmums par procedūras uzsākšanu”). Oficiālā izmeklēšanas procedūra 2009. gada 15. decembrī tika attiecināta arī uz vairākiem papildu pasākumiem (turpmāk „otrais lēmums par procedūras uzsākšanu”).

4.1.   Mikeli pilsētas piešķirtie pasākumi

4.1.1.   2000. gada 12. jūnijā piešķirtā garantija (1. pasākums)

| (69) | Pirmajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija apšaubīja, vai aplūkojamais pasākums būtu saderīgs ar privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Pirmkārt, saskaņā ar Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (31) (turpmāk „2000. gada Paziņojums par garantijām”), kas bija spēkā pasākuma piešķiršanas laikā, pasākums var veidot valsts atbalstu, jo garantija sedza 100 % no aplūkojamā aizdevuma. Šo secinājumu nemainītu 2008. gada Paziņojums par garantijām, kas ir spēkā šobrīd (32). Turklāt, garantijas piešķiršanu bez komisijas maksas, kas būtībā ir finansiāla riska uzņemšanās bez atlīdzības, nevar raksturot kā tirgus dalībnieka rīcību. |
| --- | --- |

(69)

Pirmajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija apšaubīja, vai aplūkojamais pasākums būtu saderīgs ar privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Pirmkārt, saskaņā ar Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (31) (turpmāk „2000. gada Paziņojums par garantijām”), kas bija spēkā pasākuma piešķiršanas laikā, pasākums var veidot valsts atbalstu, jo garantija sedza 100 % no aplūkojamā aizdevuma. Šo secinājumu nemainītu 2008. gada Paziņojums par garantijām, kas ir spēkā šobrīd (32). Turklāt, garantijas piešķiršanu bez komisijas maksas, kas būtībā ir finansiāla riska uzņemšanās bez atlīdzības, nevar raksturot kā tirgus dalībnieka rīcību.

| (70) | Attiecībā uz atbalsta saderību Komisijai bija šaubas, vai uz garantiju varētu attiekties LESD 107. panta 3. punktā noteiktais izņēmums, jo atbilstīgi iepriekšējam novērtējumam šķita, ka nav spēkā Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtības nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (33) (turpmāk „1999. gada pamatnostādnes”) nosacījumi. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz atbalsta saderību Komisijai bija šaubas, vai uz garantiju varētu attiekties LESD 107. panta 3. punktā noteiktais izņēmums, jo atbilstīgi iepriekšējam novērtējumam šķita, ka nav spēkā Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtības nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (33) (turpmāk „1999. gada pamatnostādnes”) nosacījumi.

4.1.2.   Zemes piešķiršana (2. pasākums)

| (71) | Otrajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai pārdošana tika veikta atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo netika izpildītas prasības, kas noteiktas Komisijas Paziņojumā par valsts atbalsta elementiem, publiskajām iestādēm pārdodot zemi un ēkas (34). Tika uzskatīts, ka netika samaksāta tirgus cena, jo zeme bez apsvēršanas tika piešķirta uzņēmumam Karjaportti. Bez tam Karjaportti nebija jāsedz būvniecības vietas nolīdzināšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(71)

Otrajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai pārdošana tika veikta atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo netika izpildītas prasības, kas noteiktas Komisijas Paziņojumā par valsts atbalsta elementiem, publiskajām iestādēm pārdodot zemi un ēkas (34). Tika uzskatīts, ka netika samaksāta tirgus cena, jo zeme bez apsvēršanas tika piešķirta uzņēmumam Karjaportti. Bez tam Karjaportti nebija jāsedz būvniecības vietas nolīdzināšanas izmaksas.

4.1.3.   Zemes iegāde (3. pasākums)

| (72) | Otrajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai pirkuma noteikumi un nosacījumi atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo Somija nesniedza pierādījumus tam, ka īpašumu iegāde ir veikta atbilstoši tirgus nosacījumiem, piemēram, neatkarīgs eksperts nav veicis īpašumu novērtēšanu. |
| --- | --- |

(72)

Otrajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai pirkuma noteikumi un nosacījumi atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo Somija nesniedza pierādījumus tam, ka īpašumu iegāde ir veikta atbilstoši tirgus nosacījumiem, piemēram, neatkarīgs eksperts nav veicis īpašumu novērtēšanu.

4.1.4.   2004. gada 8. martā piešķirtā garantija (4. pasākums)

| (73) | Otrajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija apšaubīja, vai aplūkojamais pasākums atbilst privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Pirmkārt, saskaņā ar 2000. gada Paziņojumu par garantijām, kas bija spēkā piešķiršanas laikā, pasākums var veidot valsts atbalstu, jo garantija sedza 100 % no aplūkojamā aizdevuma. Šo secinājumu nemainītu 2008. gada Paziņojums par garantijām, kas ir spēkā šobrīd. Turklāt, garantijas piešķiršanu bez komisijas maksas, kas būtībā ir finansiāla riska uzņemšanās bez finansējuma, nevar raksturot kā tirgus dalībnieka rīcību, jo īpaši situācijā, kad uzņēmums jau ir nonācis grūtībās. |
| --- | --- |

(73)

Otrajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija apšaubīja, vai aplūkojamais pasākums atbilst privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Pirmkārt, saskaņā ar 2000. gada Paziņojumu par garantijām, kas bija spēkā piešķiršanas laikā, pasākums var veidot valsts atbalstu, jo garantija sedza 100 % no aplūkojamā aizdevuma. Šo secinājumu nemainītu 2008. gada Paziņojums par garantijām, kas ir spēkā šobrīd. Turklāt, garantijas piešķiršanu bez komisijas maksas, kas būtībā ir finansiāla riska uzņemšanās bez finansējuma, nevar raksturot kā tirgus dalībnieka rīcību, jo īpaši situācijā, kad uzņēmums jau ir nonācis grūtībās.

| (74) | Attiecībā uz pasākuma saderību Komisijai netika sniegta pietiekama informācija, kas ļautu noteikt, vai ir spēkā 1999. gada pamatnostādnēs ietvertie nosacījumi. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz pasākuma saderību Komisijai netika sniegta pietiekama informācija, kas ļautu noteikt, vai ir spēkā 1999. gada pamatnostādnēs ietvertie nosacījumi.

4.1.5.   2004. gada 10. maijā piešķirtā garantija (5. pasākums)

| (75) | Komisijai līdzīgas šaubas bija par garantiju, kas piešķirta 2004. gada 8. martā. |
| --- | --- |

(75)

Komisijai līdzīgas šaubas bija par garantiju, kas piešķirta 2004. gada 8. martā.

4.1.6.   Piekrišana tiesas uzraudzītai pārstrukturēšanas procedūrai (6. pasākums)

| (76) | Pirmajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija apšaubīja, vai pārstrukturēšanas laikā veiktie pasākumi atbilst privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(76)

Pirmajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija apšaubīja, vai pārstrukturēšanas laikā veiktie pasākumi atbilst privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja principam.

| (77) | Pirmkārt, Mikeli pilsēta piekrita samazināt procentu likmes nodrošinātajiem parādiem, tādējādi iekasētās procentu likmes bija daudz zemākas nekā Somijā piemērotā atsauces likme tajā laikā. Tā kā atsauces likme tiek uzskatīta par tirgus likmi dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un tā kā Karjaportti tajā laikā bija nonācis grūtībās, Komisija secināja, ka nav ticams, ka privātais kreditors būtu piešķīris aizdevumus ar šādu zemu procentu likmi. |
| --- | --- |

(77)

Pirmkārt, Mikeli pilsēta piekrita samazināt procentu likmes nodrošinātajiem parādiem, tādējādi iekasētās procentu likmes bija daudz zemākas nekā Somijā piemērotā atsauces likme tajā laikā. Tā kā atsauces likme tiek uzskatīta par tirgus likmi dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un tā kā Karjaportti tajā laikā bija nonācis grūtībās, Komisija secināja, ka nav ticams, ka privātais kreditors būtu piešķīris aizdevumus ar šādu zemu procentu likmi.

| (78) | Attiecībā uz pasākumu saderību Komisijai procedūras uzsākšanas laikā bija ierobežota informācija par pārstrukturēšanas pasākumiem, ko Karjaportti veicis kopš 2004. gada. Tika uzskatīts, ka nepārtrauktā pārstrukturēšana nav bijusi veiksmīga, jo nodokļu iestādes 2008. gada decembrī iesniedza prasību uzsākt Karjaportti bankrota procedūru. Tādējādi Komisijai bija šaubas, vai ir iespējams panākt uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju, izmantojot veiktos pārstrukturēšanas pasākumus. Attiecībā uz citiem pārstrukturēšanas atbalsta kritērijiem saskaņā ar 2004. gada pamatnostādnēm (35), un tā kā nebija paziņojuma un pārstrukturēšanas plāna, Komisija nevarēja izvērtēt, vai ir spēkā visi citi 2004. gada pamatnostādņu nosacījumi. |
| --- | --- |

(78)

Attiecībā uz pasākumu saderību Komisijai procedūras uzsākšanas laikā bija ierobežota informācija par pārstrukturēšanas pasākumiem, ko Karjaportti veicis kopš 2004. gada. Tika uzskatīts, ka nepārtrauktā pārstrukturēšana nav bijusi veiksmīga, jo nodokļu iestādes 2008. gada decembrī iesniedza prasību uzsākt Karjaportti bankrota procedūru. Tādējādi Komisijai bija šaubas, vai ir iespējams panākt uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju, izmantojot veiktos pārstrukturēšanas pasākumus. Attiecībā uz citiem pārstrukturēšanas atbalsta kritērijiem saskaņā ar 2004. gada pamatnostādnēm (35), un tā kā nebija paziņojuma un pārstrukturēšanas plāna, Komisija nevarēja izvērtēt, vai ir spēkā visi citi 2004. gada pamatnostādņu nosacījumi.

4.1.7.   Akciju iegāde no Karjaportti (7. pasākums)

| (79) | Otrajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai aplūkojamais pasākums būtu saderīgs ar privātā tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, jo Somija nesniedza pierādījumus, ka akciju iegāde tika veikta atbilstoši tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(79)

Otrajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai aplūkojamais pasākums būtu saderīgs ar privātā tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, jo Somija nesniedza pierādījumus, ka akciju iegāde tika veikta atbilstoši tirgus nosacījumiem.

4.1.8.   Nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos (8. pasākums)

| (80) | Attiecībā uz nesamaksāto procentu konvertēšanu aizdevumā Mikeli pilsēta piekrita aizdevumam piemērot ļoti zemu procentu likmi. Faktiski privātie kreditori, konvertējot nesamaksātos procentus, vienojās par augstāku procentu likmi, tādējādi Komisija sāka apšaubīt, vai šāda pieeja varētu būt atbilstīga tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(80)

Attiecībā uz nesamaksāto procentu konvertēšanu aizdevumā Mikeli pilsēta piekrita aizdevumam piemērot ļoti zemu procentu likmi. Faktiski privātie kreditori, konvertējot nesamaksātos procentus, vienojās par augstāku procentu likmi, tādējādi Komisija sāka apšaubīt, vai šāda pieeja varētu būt atbilstīga tirgus ekonomikas ieguldītāja principam.

4.1.9.   Parādu norakstīšana 2006. un 2008. gada finanšu ziņojumos (9. un 10. pasākums)

| (81) | Otrajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzskatīja, ka, ja parādu norakstīšana 2006. un 2008. gada finanšu ziņojumos ietvēra arī juridiskas saistības, kuras līdz ar to tiek izbeigtas, norakstīšana radītu Karjaportti priekšrocību. Komisija uzskata, ka ir apšaubāms, vai privāts tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu rīkojies tādā pašā veidā. |
| --- | --- |

(81)

Otrajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzskatīja, ka, ja parādu norakstīšana 2006. un 2008. gada finanšu ziņojumos ietvēra arī juridiskas saistības, kuras līdz ar to tiek izbeigtas, norakstīšana radītu Karjaportti priekšrocību. Komisija uzskata, ka ir apšaubāms, vai privāts tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu rīkojies tādā pašā veidā.

4.1.10.   Neīstenotā garantija, kas bija plānota 2009. gadam (11. pasākums)

| (82) | Pirmajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija šaubījās, ka Mikeli pilsēta, piešķirot garantiju, rīkotos kā privāts tirgus ekonomikas ieguldītājs, un sākotnēji uzskatīja, ka garantija veido valsts atbalstu. Attiecībā uz saderību Komisijai bija šaubas, vai garantija atbilst 2004. gada pamatnostādnēm, jo šķita, ka netiek izpildīts princips „vienreiz un pēdējoreiz”. Turklāt garantijas maksa un aizdevuma procentu likme bija pārāk zema, lai tiktu izpildīti pamatnostādņu 25. punkta a) apakšpunkta nosacījumi, un garantija neatbilda pamatnostādņu 25. punkta c) apakšpunktam, jo tā nebija ierobežota uz 6 mēnešiem. |
| --- | --- |

(82)

Pirmajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija šaubījās, ka Mikeli pilsēta, piešķirot garantiju, rīkotos kā privāts tirgus ekonomikas ieguldītājs, un sākotnēji uzskatīja, ka garantija veido valsts atbalstu. Attiecībā uz saderību Komisijai bija šaubas, vai garantija atbilst 2004. gada pamatnostādnēm, jo šķita, ka netiek izpildīts princips „vienreiz un pēdējoreiz”. Turklāt garantijas maksa un aizdevuma procentu likme bija pārāk zema, lai tiktu izpildīti pamatnostādņu 25. punkta a) apakšpunkta nosacījumi, un garantija neatbilda pamatnostādņu 25. punkta c) apakšpunktam, jo tā nebija ierobežota uz 6 mēnešiem.

4.1.11.   Parādsaistību grafika maiņa kopš 2009. gada (12. pasākums)

| (83) | Pirmajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija šaubījās, ka Mikeli pilsēta, piekrītot parādsaistību grafika maiņai, rīkojās kā privāts tirgus kreditors, un sākotnēji uzskatīja, ka pasākums veido valsts atbalstu. Attiecībā uz saderību Komisijai bija šaubas, vai parādsaistību grafika maiņa atbilstu 2004. gada pamatnostādnēm, jo šķita, ka netiek izpildīts princips „vienreiz un pēdējoreiz”. Turklāt parādsaistību grafika maiņa neatbilda glābšanas atbalsta noteikumiem. Tā nebija ierobežota uz sešiem mēnešiem un tādējādi neatbilda pamatnostādņu 25. panta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(83)

Pirmajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija šaubījās, ka Mikeli pilsēta, piekrītot parādsaistību grafika maiņai, rīkojās kā privāts tirgus kreditors, un sākotnēji uzskatīja, ka pasākums veido valsts atbalstu. Attiecībā uz saderību Komisijai bija šaubas, vai parādsaistību grafika maiņa atbilstu 2004. gada pamatnostādnēm, jo šķita, ka netiek izpildīts princips „vienreiz un pēdējoreiz”. Turklāt parādsaistību grafika maiņa neatbilda glābšanas atbalsta noteikumiem. Tā nebija ierobežota uz sešiem mēnešiem un tādējādi neatbilda pamatnostādņu 25. panta c) apakšpunktam.

4.2.   Finnvera piešķirtie pasākumi (13.–17. pasākums)

| (84) | Otrajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzskatīja, ka pasākumi ir piešķirti, izmantojot valsts līdzekļus, un tie saistīti ar valsti, jo Finnvera pilnībā pieder Somijai. Attiecībā uz aizdevumiem Komisijai bija šaubas, ka piemērotā procentu likme pārsniedz attiecīgās atsauces likmes. Turklāt, tai nebija pietiekami daudz informācijas, lai izvērtētu, vai pasākumi ir piešķirti kopā ar privātajiem ieguldītājiem un ar vienādiem nosacījumiem. Attiecībā uz garantijām Komisijai bija šaubas, ka tās ir piešķirtas esošo shēmu ietvarā, jo garantijām, kas piešķirtas lielam grūtībās nonākušam uzņēmumam, šīs shēmas nepiemēro. Komisija šaubījās, vai tad, ja pasākumi būtu piešķirti ārpus esošās atbalsta shēmas, tie atbilstu tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(84)

Otrajā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzskatīja, ka pasākumi ir piešķirti, izmantojot valsts līdzekļus, un tie saistīti ar valsti, jo Finnvera pilnībā pieder Somijai. Attiecībā uz aizdevumiem Komisijai bija šaubas, ka piemērotā procentu likme pārsniedz attiecīgās atsauces likmes. Turklāt, tai nebija pietiekami daudz informācijas, lai izvērtētu, vai pasākumi ir piešķirti kopā ar privātajiem ieguldītājiem un ar vienādiem nosacījumiem. Attiecībā uz garantijām Komisijai bija šaubas, ka tās ir piešķirtas esošo shēmu ietvarā, jo garantijām, kas piešķirtas lielam grūtībās nonākušam uzņēmumam, šīs shēmas nepiemēro. Komisija šaubījās, vai tad, ja pasākumi būtu piešķirti ārpus esošās atbalsta shēmas, tie atbilstu tirgus ekonomikas ieguldītāja principam.

5.   SOMIJAS APSVĒRUMI

5.1.   Mikeli pilsētas piešķirtie pasākumi

5.1.1.   2000. gada 12. jūnijā piešķirtā garantija (1. pasākums)

| (85) | Somija apgalvo, ka garantija nav uzskatāma par valsts atbalstu, jo Karjaportti iespējams būtu spējis iegūt tādu pašu garantiju privātā kapitāla tirgū. Somija atsaucas uz faktu, ka Tapiola piešķīra aizdevumu, kura nodrošinājums bija aplūkotā garantija, kā daļu no finansējuma paketes EUR 25 miljonu apmērā ieguldījumu veikšanai Tikala ražotnē. Finansējumā piedalījās citas personas. Valsts atbalstu ieguldījumam veidoja zemes piešķiršana un būvniecības vietas nolīdzināšanas izmaksu segšana (skatīt 89. un 90. apsvērumu), ko veica Mikeli pilsēta, Finnvera piešķirtie aizdevumi un garantijas, kā arī Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas piešķirtās tiešās dotācijas. |
| --- | --- |

(85)

Somija apgalvo, ka garantija nav uzskatāma par valsts atbalstu, jo Karjaportti iespējams būtu spējis iegūt tādu pašu garantiju privātā kapitāla tirgū. Somija atsaucas uz faktu, ka Tapiola piešķīra aizdevumu, kura nodrošinājums bija aplūkotā garantija, kā daļu no finansējuma paketes EUR 25 miljonu apmērā ieguldījumu veikšanai Tikala ražotnē. Finansējumā piedalījās citas personas. Valsts atbalstu ieguldījumam veidoja zemes piešķiršana un būvniecības vietas nolīdzināšanas izmaksu segšana (skatīt 89. un 90. apsvērumu), ko veica Mikeli pilsēta, Finnvera piešķirtie aizdevumi un garantijas, kā arī Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas piešķirtās tiešās dotācijas.

| (86) | Turklāt Somija apgalvo, ka Mikeli pilsēta izturējās vienādi pret visiem uzņēmumiem, kas pieteicās uz garantijām. |
| --- | --- |

(86)

Turklāt Somija apgalvo, ka Mikeli pilsēta izturējās vienādi pret visiem uzņēmumiem, kas pieteicās uz garantijām.

| (87) | Somija uzskata, ka, ja pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu, šāds atbalsts būtu bijis saderīgs ar iekšējo tirgu, jo tas tika piešķirts atbilstīgi Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm (36) (turpmāk „1998. gada RAP”). Lielie uzņēmumi drīkstēja saņemt reģionālos atbalsta pasākumus atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam, ja tie nepārsniedza 24 % no attiecināmajām neto izmaksām. Šie nosacījumi tika izpildīti. Somija iesniedza aprēķinu, saskaņā ar kuru bruto dotāciju ekvivalents nepārsniedz 24 %, ja ņem vērā visu valsts atbalstu ieguldījumam. |
| --- | --- |

(87)

Somija uzskata, ka, ja pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu, šāds atbalsts būtu bijis saderīgs ar iekšējo tirgu, jo tas tika piešķirts atbilstīgi Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm (36) (turpmāk „1998. gada RAP”). Lielie uzņēmumi drīkstēja saņemt reģionālos atbalsta pasākumus atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam, ja tie nepārsniedza 24 % no attiecināmajām neto izmaksām. Šie nosacījumi tika izpildīti. Somija iesniedza aprēķinu, saskaņā ar kuru bruto dotāciju ekvivalents nepārsniedz 24 %, ja ņem vērā visu valsts atbalstu ieguldījumam.

5.1.2.   Zemes piešķiršana (2. pasākums)

| (88) | Somija apgalvo, ka, lai noteiktu zemes gabala vērtību nodošanas brīdī, zemes gabala pašreizējā uzskaites vērtība nav salīdzināms rādītājs. Mikeli pilsēta lēš, ka zemes tirgus vērtība piešķiršanas brīdī bija EUR 300 000. Somija norāda, ka būvniecības vietas nolīdzināšanas izmaksas bija FIM 2 miljoni (EUR 336 376). |
| --- | --- |

(88)

Somija apgalvo, ka, lai noteiktu zemes gabala vērtību nodošanas brīdī, zemes gabala pašreizējā uzskaites vērtība nav salīdzināms rādītājs. Mikeli pilsēta lēš, ka zemes tirgus vērtība piešķiršanas brīdī bija EUR 300 000. Somija norāda, ka būvniecības vietas nolīdzināšanas izmaksas bija FIM 2 miljoni (EUR 336 376).

| (89) | Somija uzskata, ka zemes gabala nodošana un būvniecības vietas nolīdzināšanas izmaksu segšana ir bijusi atbilstoši 1998. gada RAP (skatīt 87. apsvērumu). |
| --- | --- |

(89)

Somija uzskata, ka zemes gabala nodošana un būvniecības vietas nolīdzināšanas izmaksu segšana ir bijusi atbilstoši 1998. gada RAP (skatīt 87. apsvērumu).

5.1.3.   Zemes iegāde (3. pasākums)

| (90) | Somija apgalvo, ka īpašumu iegāde 2002. gadā bija saistīta ar Tikala ražotnes būvniecības projektu, kura īstenošanai Karjaportti bija nepieciešams finansējums. Somija apgalvo, ka īpašumi tika iegādāti par tirgus cenu. Vērtēšanā tika ņemts vērā, ka īpašumi tika iegādāti, lai pārvērstu tos galvenokārt izmantošanai mājokļiem, izmainot plānus, lai gan daļa no teritorijas joprojām tika izmantota uzņēmējdarbībai. Turklāt īpašumi bija apgrūtināti ar hipotēkām, kas bija izsniegtas privātajiem kreditoriem, un vienam no sešiem īpašumiem kopējā hipotēka veidoja aptuveni EUR 9,6 miljonus, kas apstiprina, ka īpašumu vērtība bija augstāka nekā iegādes vērtība. Tādējādi Mikeli pilsēta ievēroja tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, un pirkums neveidoja valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(90)

Somija apgalvo, ka īpašumu iegāde 2002. gadā bija saistīta ar Tikala ražotnes būvniecības projektu, kura īstenošanai Karjaportti bija nepieciešams finansējums. Somija apgalvo, ka īpašumi tika iegādāti par tirgus cenu. Vērtēšanā tika ņemts vērā, ka īpašumi tika iegādāti, lai pārvērstu tos galvenokārt izmantošanai mājokļiem, izmainot plānus, lai gan daļa no teritorijas joprojām tika izmantota uzņēmējdarbībai. Turklāt īpašumi bija apgrūtināti ar hipotēkām, kas bija izsniegtas privātajiem kreditoriem, un vienam no sešiem īpašumiem kopējā hipotēka veidoja aptuveni EUR 9,6 miljonus, kas apstiprina, ka īpašumu vērtība bija augstāka nekā iegādes vērtība. Tādējādi Mikeli pilsēta ievēroja tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, un pirkums neveidoja valsts atbalstu.

5.1.4.   2004. gada 8. martā piešķirtā garantija (4. pasākums)

| (91) | Somija norāda, ka garantētais aizdevums tika piešķirts, lai izlīdzinātu pirms ilgāka laika izsniegto pensiju aizdevumu, kas tika piešķirts 1992. gadā. Tajā laikā Mikeli pilsēta kopā ar Finnvera un [...] garantēja pensiju aizdevumu. Kā pretgarantiju Mikeli pilsēta saņēma hipotēku FIM 7,5 miljonu (EUR 1 261 409) vērtībā uz Karjaportti īpašumu. Izsniedzot garantiju 2004. gada 8. martā, Mikeli pilsēta saglabāja šo nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(91)

Somija norāda, ka garantētais aizdevums tika piešķirts, lai izlīdzinātu pirms ilgāka laika izsniegto pensiju aizdevumu, kas tika piešķirts 1992. gadā. Tajā laikā Mikeli pilsēta kopā ar Finnvera un [...] garantēja pensiju aizdevumu. Kā pretgarantiju Mikeli pilsēta saņēma hipotēku FIM 7,5 miljonu (EUR 1 261 409) vērtībā uz Karjaportti īpašumu. Izsniedzot garantiju 2004. gada 8. martā, Mikeli pilsēta saglabāja šo nodrošinājumu.

| (92) | Somija apgalvo, ka sākotnējā garantija tika piešķirta pirms Somijas iestāšanās ES. Kad Mikeli pilsēta 2004. gada 8. martā piešķīra jaunu garantiju, netika piešķirts jauns atbalsts, jo esošā sākotnējā garantija tika pārvērsta jaunā garantijā, saglabājot pietiekamu pretnodrošinājumu. Turklāt tajā pašā laikā arī citi sākotnējā, t. i., 1992. gada, pensiju aizdevuma garantiju sniedzēji piešķīra aizdevumus Karjaportti. |
| --- | --- |

(92)

Somija apgalvo, ka sākotnējā garantija tika piešķirta pirms Somijas iestāšanās ES. Kad Mikeli pilsēta 2004. gada 8. martā piešķīra jaunu garantiju, netika piešķirts jauns atbalsts, jo esošā sākotnējā garantija tika pārvērsta jaunā garantijā, saglabājot pietiekamu pretnodrošinājumu. Turklāt tajā pašā laikā arī citi sākotnējā, t. i., 1992. gada, pensiju aizdevuma garantiju sniedzēji piešķīra aizdevumus Karjaportti.

| (93) | Visbeidzot, Somija apstrīd, ka 2004. gada pavasarī Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums 1999. gada pamatnostādņu nozīmē. Somija apgalvo, ka 2004. gada pirmajā pusē tirgus prognozes bija apmierinošas un Karjaportti 2004. gada budžetā plānoja EUR 3 miljonu peļņu. Turklāt 2004. gada pavasarī un vasarā Karjaportti spēja saņemt aizdevumus no privātajiem aizdevējiem ar salīdzinoši zemu procentu likmi. Visbeidzot, 2004. gada decembrī Karjaportti tika uzskatīts par dzīvotspējīgu uzņēmumu, jo tā kreditori, neraugoties uz ieilgušajām finanšu grūtībām, apstiprināja uzņēmuma pārstrukturēšanu. Pretējā gadījumā Karjaportti tiktu pasludināts par bankrotējušu. |
| --- | --- |

(93)

Visbeidzot, Somija apstrīd, ka 2004. gada pavasarī Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums 1999. gada pamatnostādņu nozīmē. Somija apgalvo, ka 2004. gada pirmajā pusē tirgus prognozes bija apmierinošas un Karjaportti 2004. gada budžetā plānoja EUR 3 miljonu peļņu. Turklāt 2004. gada pavasarī un vasarā Karjaportti spēja saņemt aizdevumus no privātajiem aizdevējiem ar salīdzinoši zemu procentu likmi. Visbeidzot, 2004. gada decembrī Karjaportti tika uzskatīts par dzīvotspējīgu uzņēmumu, jo tā kreditori, neraugoties uz ieilgušajām finanšu grūtībām, apstiprināja uzņēmuma pārstrukturēšanu. Pretējā gadījumā Karjaportti tiktu pasludināts par bankrotējušu.

5.1.5.   2004. gada 10. maijā piešķirtā garantija (5. pasākums)

| (94) | Somija garantiju uzskata par turpinājumu finansējumam, ko Mikeli pilsēta 2000. gadā piešķīra kā ieguldījumu Tikala ražotnē. Garantija tika piešķirta, lai pabeigtu 2000. gadā aizsākto sākotnējo ieguldījumu plānu. Laikā, kad tika piešķirta garantija, Karjaportti nebija grūtībās nonācis uzņēmums 1999. gada pamatnostādņu nozīmē, kā jau tas tika apgalvots attiecībā uz 2004. gada martā piešķirto garantiju (skatīt 93. apsvērumu). |
| --- | --- |

(94)

Somija garantiju uzskata par turpinājumu finansējumam, ko Mikeli pilsēta 2000. gadā piešķīra kā ieguldījumu Tikala ražotnē. Garantija tika piešķirta, lai pabeigtu 2000. gadā aizsākto sākotnējo ieguldījumu plānu. Laikā, kad tika piešķirta garantija, Karjaportti nebija grūtībās nonācis uzņēmums 1999. gada pamatnostādņu nozīmē, kā jau tas tika apgalvots attiecībā uz 2004. gada martā piešķirto garantiju (skatīt 93. apsvērumu).

| (95) | Somija apgalvo, ka, ja garantija veidotu valsts atbalstu, tā būtu saderīga ar iekšējo tirgu, jo tā atbilst 1998. gada RAP. Lielie uzņēmumi drīkstēja saņemt reģionālā atbalsta pasākumus atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam, ja tie nepārsniedza 24 % no attiecināmajām neto izmaksām. Šie nosacījumi tika izpildīti, jo garantijas atbalsta elements veido tikai EUR 57 835, bet Karjaportti kopējie ieguldījumi Tikala ražotnē bija EUR [...]. |
| --- | --- |

(95)

Somija apgalvo, ka, ja garantija veidotu valsts atbalstu, tā būtu saderīga ar iekšējo tirgu, jo tā atbilst 1998. gada RAP. Lielie uzņēmumi drīkstēja saņemt reģionālā atbalsta pasākumus atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam, ja tie nepārsniedza 24 % no attiecināmajām neto izmaksām. Šie nosacījumi tika izpildīti, jo garantijas atbalsta elements veido tikai EUR 57 835, bet Karjaportti kopējie ieguldījumi Tikala ražotnē bija EUR [...].

5.1.6.   Tiesas uzraudzīta pārstrukturēšanas procedūra (6. pasākums)

| (96) | Somija apgalvo, ka visi veiktie pasākumi bija saistīti ar tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras uzsākšanu. Atbilstoši Tiesas judikatūrai tiesību akti tiesas uzraudzītās atveseļošanas shēmās un maksātnespēja pati par sevi neattaisno šo tiesību aktu uztveršanu par atbalstu (37). |
| --- | --- |

(96)

Somija apgalvo, ka visi veiktie pasākumi bija saistīti ar tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras uzsākšanu. Atbilstoši Tiesas judikatūrai tiesību akti tiesas uzraudzītās atveseļošanas shēmās un maksātnespēja pati par sevi neattaisno šo tiesību aktu uztveršanu par atbalstu (37).

| (97) | Otrkārt, procedūras laikā netika piešķirti jauni aizdevumi, bet maksājums par parādiem, kas piešķirti pirms pārstrukturēšanas, tika pārskatīts atbilstoši valsts tiesību aktiem par uzņēmumu pārstrukturēšanu, piemērojot kreditoriem vienādus nosacījumus. Papildus Mikeli pilsētas debitoru parādiem procedūras laikā tika pārstrukturēti arī privāto kreditoru debitoru parādi. Karjaportti kreditori tika sadalīti vairākās grupās. Katras grupas kreditoru debitoru parādiem piemēroja savstarpēji vienādus nosacījumus. Somija norāda, ka tas jo īpaši ir taisnība attiecībā uz Mikeli pilsētas nodrošinātajiem parādiem. Tādējādi šķiet, ka, piekrītot tiesas uzraudzītai pārstrukturēšanas procedūrai, Mikeli pilsēta ir rīkojusies kā privāts tirgus ekonomikas ieguldītājs. |
| --- | --- |

(97)

Otrkārt, procedūras laikā netika piešķirti jauni aizdevumi, bet maksājums par parādiem, kas piešķirti pirms pārstrukturēšanas, tika pārskatīts atbilstoši valsts tiesību aktiem par uzņēmumu pārstrukturēšanu, piemērojot kreditoriem vienādus nosacījumus. Papildus Mikeli pilsētas debitoru parādiem procedūras laikā tika pārstrukturēti arī privāto kreditoru debitoru parādi. Karjaportti kreditori tika sadalīti vairākās grupās. Katras grupas kreditoru debitoru parādiem piemēroja savstarpēji vienādus nosacījumus. Somija norāda, ka tas jo īpaši ir taisnība attiecībā uz Mikeli pilsētas nodrošinātajiem parādiem. Tādējādi šķiet, ka, piekrītot tiesas uzraudzītai pārstrukturēšanas procedūrai, Mikeli pilsēta ir rīkojusies kā privāts tirgus ekonomikas ieguldītājs.

| (98) | Turklāt Somija norāda, ka Mikeli pilsēta par rentablāku ir uzskatījusi veikt parādsaistību grafika maiņu nekā ļaut Karjaportti bankrotēt un pilnībā izbeigt darbību, kas arī ir parādīts pārstrukturēšanas programmai pievienotajā likvidācijas bilancē. |
| --- | --- |

(98)

Turklāt Somija norāda, ka Mikeli pilsēta par rentablāku ir uzskatījusi veikt parādsaistību grafika maiņu nekā ļaut Karjaportti bankrotēt un pilnībā izbeigt darbību, kas arī ir parādīts pārstrukturēšanas programmai pievienotajā likvidācijas bilancē.

| (99) | Attiecībā uz pasākumu saderību atbilstoši 1999. gada pamatnostādnēm Somija apgalvo, ka uzņēmums, kam piemēro pārstrukturēšanas procedūru, ir vispārīgi jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu šo pamatnostādņu nozīmē. Tad tā atkārto, ka pārstrukturēšanas procedūra neveido valsts atbalstu un ka Mikeli pilsēta neveica atbalsta pasākumus pārstrukturēšanas procedūras laikā. |
| --- | --- |

(99)

Attiecībā uz pasākumu saderību atbilstoši 1999. gada pamatnostādnēm Somija apgalvo, ka uzņēmums, kam piemēro pārstrukturēšanas procedūru, ir vispārīgi jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu šo pamatnostādņu nozīmē. Tad tā atkārto, ka pārstrukturēšanas procedūra neveido valsts atbalstu un ka Mikeli pilsēta neveica atbalsta pasākumus pārstrukturēšanas procedūras laikā.

| (100) | Pēc tam Somija iesniedz argumentus attiecībā uz katru no piešķirtajiem pasākumiem. Saistībā ar to, ka aktivizēta garantija, ko Mikeli pilsēta izsniegusi par 2000. gadā piešķirto aizdevumu, Somija norāda, ka Mikeli pilsēta nepiešķīra jaunus aizdevumus Karjaportti, bet vienkārši iejaucās kā kreditors pēc Tapiola pieprasījuma tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras sākumā, kas bija parasts pasākums šādā pārstrukturēšanas procedūrā. Attiecībā uz aizdevuma atmaksas noteikumiem un nosacījumiem Somija norāda, ka tie ir precizēti pārstrukturēšanas programmā un bija vienādi visiem kreditoriem vienā kreditoru grupā. |
| --- | --- |

(100)

Pēc tam Somija iesniedz argumentus attiecībā uz katru no piešķirtajiem pasākumiem. Saistībā ar to, ka aktivizēta garantija, ko Mikeli pilsēta izsniegusi par 2000. gadā piešķirto aizdevumu, Somija norāda, ka Mikeli pilsēta nepiešķīra jaunus aizdevumus Karjaportti, bet vienkārši iejaucās kā kreditors pēc Tapiola pieprasījuma tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras sākumā, kas bija parasts pasākums šādā pārstrukturēšanas procedūrā. Attiecībā uz aizdevuma atmaksas noteikumiem un nosacījumiem Somija norāda, ka tie ir precizēti pārstrukturēšanas programmā un bija vienādi visiem kreditoriem vienā kreditoru grupā.

| (101) | Attiecībā uz nesamaksātajām maksām Somija skaidro, ka debitoru parādi attiecas uz pilsētas īpašumu pārvaldi, pilsētas ūdens apsaimniekošanas nodaļu un atkritumu apsaimniekošanas nodaļu. Debitoru parādus veido nesamaksātās maksas, kas radušās pirms tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras sākšanas. Par šīm nesamaksātajām summām Mikeli pilsēta nav piešķīrusi garantijas, jo tie ir debitoru parādi, kas pienākas pilsētai. Tādējādi, kad sākās tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūra, tās tika iekļautas pārstrukturēšanas programmā kā viens veselums. |
| --- | --- |

(101)

Attiecībā uz nesamaksātajām maksām Somija skaidro, ka debitoru parādi attiecas uz pilsētas īpašumu pārvaldi, pilsētas ūdens apsaimniekošanas nodaļu un atkritumu apsaimniekošanas nodaļu. Debitoru parādus veido nesamaksātās maksas, kas radušās pirms tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras sākšanas. Par šīm nesamaksātajām summām Mikeli pilsēta nav piešķīrusi garantijas, jo tie ir debitoru parādi, kas pienākas pilsētai. Tādējādi, kad sākās tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūra, tās tika iekļautas pārstrukturēšanas programmā kā viens veselums.

5.1.7.   Akciju iegāde no Karjaportti (7. pasākums)

| (102) | Somija apgalvo, ka nekustamā īpašuma uzņēmuma Kiinteistö Oy Suksimäki akcijas tika iegādātas no Karjaportti par tirgus cenu. Somija iesniedza neatkarīga vērtētāja paziņojumu, saskaņā ar kuru akciju vērtība, pamatojoties uz tirgū dominējošo īres maksas līmeni, ir aptuveni EUR 1 miljons. Šī vērtība tika koriģēta attiecībā uz reālo dominējošo īres maksas līmeni, un attiecīgi akcijas tika iegādātas par cenu EUR 860 000. Tādējādi īpašuma darījums neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(102)

Somija apgalvo, ka nekustamā īpašuma uzņēmuma Kiinteistö Oy Suksimäki akcijas tika iegādātas no Karjaportti par tirgus cenu. Somija iesniedza neatkarīga vērtētāja paziņojumu, saskaņā ar kuru akciju vērtība, pamatojoties uz tirgū dominējošo īres maksas līmeni, ir aptuveni EUR 1 miljons. Šī vērtība tika koriģēta attiecībā uz reālo dominējošo īres maksas līmeni, un attiecīgi akcijas tika iegādātas par cenu EUR 860 000. Tādējādi īpašuma darījums neveido valsts atbalstu.

5.1.8.   Nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos (8. pasākums)

| (103) | Attiecībā uz nesamaksāto procentu konvertēšanu aizdevumā Somija vispirms apgalvo, ka procentu nemaksāšana ir tipisks pasākums tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā. Šādu nesamaksātu procentu konvertēšana aizdevumos, kuriem būs augstāka kārta nekā citiem aizdevumiem, ir paredzēta Somijas tiesību aktos. Turklāt Somija uzskata, ka nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumā tika veikta atbilstoši privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo privātie kreditori konvertēja nesamaksātos procentu parādus aizdevumos kopā ar Mikeli pilsētu. |
| --- | --- |

(103)

Attiecībā uz nesamaksāto procentu konvertēšanu aizdevumā Somija vispirms apgalvo, ka procentu nemaksāšana ir tipisks pasākums tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā. Šādu nesamaksātu procentu konvertēšana aizdevumos, kuriem būs augstāka kārta nekā citiem aizdevumiem, ir paredzēta Somijas tiesību aktos. Turklāt Somija uzskata, ka nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumā tika veikta atbilstoši privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo privātie kreditori konvertēja nesamaksātos procentu parādus aizdevumos kopā ar Mikeli pilsētu.

5.1.9.   Parādu norakstīšana 2006. un 2008. gada finanšu ziņojumos (9. un 10. pasākums)

| (104) | Somija apstiprina, ka parādu reģistrēšana par zaudējumiem ir vienkārši grāmatvedības darbība kreditora pusē, ko veic atbilstoši piesardzības principam un Grāmatvedības likumam 1336/1997. Somija apgalvo, ka parādu norakstīšana neietekmē tiesiskās attiecības starp kreditoru un parādnieku, t. i., parādi netika atsaukti. Mikeli pilsēta ir apstiprinājusi, ka tā nav atsaukusi parādus, kas reģistrēti kā zaudējumi, un ka tā turpina veikt to iekasēšanu. Parāds ir daļa no nodrošinātā parāda tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā. |
| --- | --- |

(104)

Somija apstiprina, ka parādu reģistrēšana par zaudējumiem ir vienkārši grāmatvedības darbība kreditora pusē, ko veic atbilstoši piesardzības principam un Grāmatvedības likumam 1336/1997. Somija apgalvo, ka parādu norakstīšana neietekmē tiesiskās attiecības starp kreditoru un parādnieku, t. i., parādi netika atsaukti. Mikeli pilsēta ir apstiprinājusi, ka tā nav atsaukusi parādus, kas reģistrēti kā zaudējumi, un ka tā turpina veikt to iekasēšanu. Parāds ir daļa no nodrošinātā parāda tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā.

5.1.10.   Neīstenotā garantija, kas bija plānota 2009. gadam (11. pasākums)

| (105) | Pirms garantijas paziņojums tika atsaukts 2010. gada martā, Somija apgalvoja, ka garantija bija saderīga ar iekšējo tirgu atbilstoši 2004. gada pamatnostādnēm. Ņemot vērā, ka paziņojums tika atsaukts, Somijas apgalvojumi sīkāk netiek izklāstīti. |
| --- | --- |

(105)

Pirms garantijas paziņojums tika atsaukts 2010. gada martā, Somija apgalvoja, ka garantija bija saderīga ar iekšējo tirgu atbilstoši 2004. gada pamatnostādnēm. Ņemot vērā, ka paziņojums tika atsaukts, Somijas apgalvojumi sīkāk netiek izklāstīti.

5.1.11.   Parādsaistību grafika maiņa kopš 2009. gada (12. pasākums)

| (106) | Somija apgalvo, ka parādsaistību grafika maiņa ir pasākums, kas saistīts ar tiesas uzraudzītu pārstrukturēšanas procedūru un neveido valsts atbalstu. Somija apgalvo, ka Karjaportti kreditori bija vienisprātis, ka parādsaistību grafika maiņa ir saprātīga alternatīva, lai nosargātu viņu debitoru parādus. Tā informē Komisiju, ka paziņotā grafika maiņa netika īstenota, jo Kuopio administratīvā tiesa (Kuopion Hallinto-Oikeus) apturēja parādsaistību grafika maiņu. Somija skaidro, ka Karjaportti parādsaistību grafiks tomēr tika pārskatīts pēc vairākiem Karjaportti priekšlikumiem laika posmā no 2009. līdz 2011. gadam, kurus Mikeli pilsēta apstiprināja. Somija apgalvo, ka šī secīgā parādsaistību grafika maiņa atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo Mikeli pilsēta un visi citi kreditori īstenoja grafiku maiņu ar vienādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(106)

Somija apgalvo, ka parādsaistību grafika maiņa ir pasākums, kas saistīts ar tiesas uzraudzītu pārstrukturēšanas procedūru un neveido valsts atbalstu. Somija apgalvo, ka Karjaportti kreditori bija vienisprātis, ka parādsaistību grafika maiņa ir saprātīga alternatīva, lai nosargātu viņu debitoru parādus. Tā informē Komisiju, ka paziņotā grafika maiņa netika īstenota, jo Kuopio administratīvā tiesa (Kuopion Hallinto-Oikeus) apturēja parādsaistību grafika maiņu. Somija skaidro, ka Karjaportti parādsaistību grafiks tomēr tika pārskatīts pēc vairākiem Karjaportti priekšlikumiem laika posmā no 2009. līdz 2011. gadam, kurus Mikeli pilsēta apstiprināja. Somija apgalvo, ka šī secīgā parādsaistību grafika maiņa atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo Mikeli pilsēta un visi citi kreditori īstenoja grafiku maiņu ar vienādiem nosacījumiem.

5.2.   Finnvera piešķirtie pasākumi

5.2.1.   2004. gada 17. martā piešķirtā garantija (13. pasākums)

| (107) | Somija uzskata, ka garantija tika piešķirta atbilstīgi 2000. gada Paziņojumam par garantijām. Katrā ziņā garantija neveido valsts atbalstu. Pirmkārt, Finnvera risks nepalielinājās, jo garantija aizstāja garantiju, ko Finnvera agrāk (1992. gadā) bija piešķīrusi pensiju aizdevumam. Šis aizdevums tika aizstāts ar jaunu pensiju aizdevumu 2004. gadā, par kuru Finnvera piešķīra šo konkrēto garantiju. Turklāt divi privātie kreditori tajā pašā laikā piešķīra uzņēmumam Karjaportti kredītus, lai būtu iespējams finansēt 2004. gada maksājumu atlikšanu. Turklāt garantijai tikai piemērota liela maksa un garantijas atbalsta elements bija zem minimālās robežas. Visbeidzot, laikā, kad tika piešķirta garantija, Karjaportti nākotnes prognozes bija labas. |
| --- | --- |

(107)

Somija uzskata, ka garantija tika piešķirta atbilstīgi 2000. gada Paziņojumam par garantijām. Katrā ziņā garantija neveido valsts atbalstu. Pirmkārt, Finnvera risks nepalielinājās, jo garantija aizstāja garantiju, ko Finnvera agrāk (1992. gadā) bija piešķīrusi pensiju aizdevumam. Šis aizdevums tika aizstāts ar jaunu pensiju aizdevumu 2004. gadā, par kuru Finnvera piešķīra šo konkrēto garantiju. Turklāt divi privātie kreditori tajā pašā laikā piešķīra uzņēmumam Karjaportti kredītus, lai būtu iespējams finansēt 2004. gada maksājumu atlikšanu. Turklāt garantijai tikai piemērota liela maksa un garantijas atbalsta elements bija zem minimālās robežas. Visbeidzot, laikā, kad tika piešķirta garantija, Karjaportti nākotnes prognozes bija labas.

5.2.2.   2006. gada 12. janvārī piešķirtais aizdevums (14. pasākums)

| (108) | Somija uzskata, ka 2006. gadā piešķirtais aizdevums neveido valsts atbalstu, jo, konvertējot nesamaksātos procentus jaunā aizdevumā, Finnvera atbilstoši pārstrukturēšanas programmai rīkojās kā privāts tirgus kreditors. Turklāt privātie kreditori konvertēja nesamaksātos procentus jaunos aizdevumos īsi pirms tam, kad to darīja Finnvera, un ar līdzvērtīgiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(108)

Somija uzskata, ka 2006. gadā piešķirtais aizdevums neveido valsts atbalstu, jo, konvertējot nesamaksātos procentus jaunā aizdevumā, Finnvera atbilstoši pārstrukturēšanas programmai rīkojās kā privāts tirgus kreditors. Turklāt privātie kreditori konvertēja nesamaksātos procentus jaunos aizdevumos īsi pirms tam, kad to darīja Finnvera, un ar līdzvērtīgiem nosacījumiem.

5.2.3.   2006. gada 14. septembrī piešķirtā garantija (15. pasākums)

| (109) | Somija uzskata, ka garantija tika piešķirta atbilstīgi 2000. gada Paziņojumam par garantijām. Katrā ziņā garantija neveido valsts atbalstu, jo tā sedz tikai 16,7 % no EUR 1,8 miljoniem, un privātie kreditori atlikušo summu sedza ar garantijām. |
| --- | --- |

(109)

Somija uzskata, ka garantija tika piešķirta atbilstīgi 2000. gada Paziņojumam par garantijām. Katrā ziņā garantija neveido valsts atbalstu, jo tā sedz tikai 16,7 % no EUR 1,8 miljoniem, un privātie kreditori atlikušo summu sedza ar garantijām.

5.2.4.   2007. gada 6. jūlijā piešķirtais aizdevums (16. pasākums)

| (110) | Somija uzskata, ka 2007. gadā piešķirtais aizdevums neveido valsts atbalstu, jo Finnvera darbojās kopā ar diviem privātajiem kreditoriem, kas piešķīra jaunus aizdevumus tajā pašā laikā un ar tādiem pašiem nosacījumiem. Turklāt aizdevums bija nodrošināts, piemērojot vērtīgas hipotēkas un komerciālās hipotēkas. |
| --- | --- |

(110)

Somija uzskata, ka 2007. gadā piešķirtais aizdevums neveido valsts atbalstu, jo Finnvera darbojās kopā ar diviem privātajiem kreditoriem, kas piešķīra jaunus aizdevumus tajā pašā laikā un ar tādiem pašiem nosacījumiem. Turklāt aizdevums bija nodrošināts, piemērojot vērtīgas hipotēkas un komerciālās hipotēkas.

5.2.5.   2008. gada 9. janvārī piešķirtā garantija (17. pasākums)

| (111) | Somija uzskata, ka pretgarantija tika piešķirta atbilstīgi 2000. gada Paziņojumam par garantijām. Katrā ziņā tā neveido valsts atbalstu, jo otra iesaistītā puse bija privātais aizdevējs, un garantijas maksa, ko piemēroja Finnvera, bija ievērojami lielāka nekā garantijas maksa, ko piemēroja privātais aizdevējs. |
| --- | --- |

(111)

Somija uzskata, ka pretgarantija tika piešķirta atbilstīgi 2000. gada Paziņojumam par garantijām. Katrā ziņā tā neveido valsts atbalstu, jo otra iesaistītā puse bija privātais aizdevējs, un garantijas maksa, ko piemēroja Finnvera, bija ievērojami lielāka nekā garantijas maksa, ko piemēroja privātais aizdevējs.

6.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (112) | Ieinteresētā persona iesniedza piezīmes tikai par 1., 2., 3., 5., 7., 9. un 10. pasākumu. |
| --- | --- |

(112)

Ieinteresētā persona iesniedza piezīmes tikai par 1., 2., 3., 5., 7., 9. un 10. pasākumu.

6.1.1.   2000. gada 12. jūnijā piešķirtā garantija (1. pasākums)

| (113) | Ieinteresētā persona norāda, ka garantija tika izsniegta, lai nodrošinātu aizdevumu FIM 25 miljonu apmērā ieguldījumu veikšanai jaunā ražotnē. |
| --- | --- |

(113)

Ieinteresētā persona norāda, ka garantija tika izsniegta, lai nodrošinātu aizdevumu FIM 25 miljonu apmērā ieguldījumu veikšanai jaunā ražotnē.

6.1.2.   Zemes piešķiršana (2. pasākums)

| (114) | Ieinteresētā persona apgalvo, ka zemes gabals tika piešķirts Karjaportti un to pārņēma Mikeli pilsēta, lai nodrošinātu pilsētas inženiertehniskos un citus nepieciešamos tehniskos darbus, ar kopējām izmaksām FIM 2,5 miljoni. Karjaportti par zemes gabalu samaksāja FIM 1,2 miljonus. Karjaportti uzskaitē zemes gabala vērtība ir EUR 403 000, un ieinteresētā persona vēlas zināt, vai zemes piešķiršana nav bijusi valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(114)

Ieinteresētā persona apgalvo, ka zemes gabals tika piešķirts Karjaportti un to pārņēma Mikeli pilsēta, lai nodrošinātu pilsētas inženiertehniskos un citus nepieciešamos tehniskos darbus, ar kopējām izmaksām FIM 2,5 miljoni. Karjaportti par zemes gabalu samaksāja FIM 1,2 miljonus. Karjaportti uzskaitē zemes gabala vērtība ir EUR 403 000, un ieinteresētā persona vēlas zināt, vai zemes piešķiršana nav bijusi valsts atbalsts.

6.1.3.   Zemes iegāde (3. pasākums)

| (115) | Ieinteresētā persona apgalvo, ka Mikeli pilsēta iegādājās sešas pamestas rūpnīcu ēkas Mikeli pilsētā un kopumā par tām samaksāja EUR 6,7 miljonus. Ieguldītājs, kas rīkojas atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, nebūtu iegādājies īpašumus no dziļās grūtībās nonākuša uzņēmuma par šādu cenu. |
| --- | --- |

(115)

Ieinteresētā persona apgalvo, ka Mikeli pilsēta iegādājās sešas pamestas rūpnīcu ēkas Mikeli pilsētā un kopumā par tām samaksāja EUR 6,7 miljonus. Ieguldītājs, kas rīkojas atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, nebūtu iegādājies īpašumus no dziļās grūtībās nonākuša uzņēmuma par šādu cenu.

6.1.4.   2004. gada 10. maijā piešķirtā garantija (5. pasākums)

| (116) | Ieinteresētā persona apgalvo, ka laikā, kad tika piešķirta garantija, Karjaportti bija nonācis dziļās grūtībās. Uzņēmumam jau tad bija ievērojami parādi pret Mikeli pilsētu un Mikeli pilsētai piederošiem grupas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(116)

Ieinteresētā persona apgalvo, ka laikā, kad tika piešķirta garantija, Karjaportti bija nonācis dziļās grūtībās. Uzņēmumam jau tad bija ievērojami parādi pret Mikeli pilsētu un Mikeli pilsētai piederošiem grupas uzņēmumiem.

6.1.5.   Akciju iegāde no Karjaportti (7. pasākums)

| (117) | Ieinteresētā persona apgalvo, ka cena, kas tika samaksāta par akcijām nekustamā īpašuma uzņēmumā, bija augstāka par šo akciju uzskaites vērtību. |
| --- | --- |

(117)

Ieinteresētā persona apgalvo, ka cena, kas tika samaksāta par akcijām nekustamā īpašuma uzņēmumā, bija augstāka par šo akciju uzskaites vērtību.

6.1.6.   Parādu norakstīšana 2006. un 2008. gada finanšu ziņojumos (9. un 10. pasākums)

| (118) | Ieinteresētā persona iesniedza protokola kopiju no Mikeli pilsētas valdes 2007. gada 5. februāra sanāksmes, kurā tika lemts par parādu norakstīšanu 2006. gada finanšu ziņojumos. Bez tam ieinteresētā persona norāda, ka tas bija ja ne vairāk, tad neparasti, ka Mikeli pilsēta norakstīja Karjaportti parādus miljonu euro vērtībā 2008. gada finanšu ziņojumos, un jo īpaši vēlas zināt, kādēļ Mikeli pilsēta tajā pašā laikā gatavojās piešķirt Karjaportti papildu garantijas. |
| --- | --- |

(118)

Ieinteresētā persona iesniedza protokola kopiju no Mikeli pilsētas valdes 2007. gada 5. februāra sanāksmes, kurā tika lemts par parādu norakstīšanu 2006. gada finanšu ziņojumos. Bez tam ieinteresētā persona norāda, ka tas bija ja ne vairāk, tad neparasti, ka Mikeli pilsēta norakstīja Karjaportti parādus miljonu euro vērtībā 2008. gada finanšu ziņojumos, un jo īpaši vēlas zināt, kādēļ Mikeli pilsēta tajā pašā laikā gatavojās piešķirt Karjaportti papildu garantijas.

7.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (119) | LESD 107. panta 1. punktā noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(119)

LESD 107. panta 1. punktā noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (120) | Nosacījumi, kas izklāstīti LESD 107. panta 1. punktā, ir kumulatīvi, un tādējādi, lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, vienlaicīgi ir jābūt spēkā visiem šiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(120)

Nosacījumi, kas izklāstīti LESD 107. panta 1. punktā, ir kumulatīvi, un tādējādi, lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, vienlaicīgi ir jābūt spēkā visiem šiem nosacījumiem.

| (121) | Tā kā LESD 107. panta 1. punktā noteikts vispārējs valsts atbalsta aizliegums, LESD 107. panta 2. un 3. punktā noteiktas atkāpes no vispārējā noteikuma, ka šāds atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, kā norādīts LESD 107. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(121)

Tā kā LESD 107. panta 1. punktā noteikts vispārējs valsts atbalsta aizliegums, LESD 107. panta 2. un 3. punktā noteiktas atkāpes no vispārējā noteikuma, ka šāds atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, kā norādīts LESD 107. panta 1. punktā.

| (122) | Turpmākajās iedaļās Komisija izvērtējusi valsts atbalsta esamību katram aprakstītajam pasākumam atsevišķi. Ja pasākums veido valsts atbalstu, Komisija turpina izvērtēt atbalsta pasākuma saderību ar iekšējo tirgu. Komisija nošķīrusi atsauktos pasākumus, pasākumus, kurus piešķīra Mikeli pilsēta, un pasākumus, kurus piešķīra Finnvera. Sākumā vērtēts, kurā brīdī Karjaportti varētu tikt uzskatīts par grūtības nonākušu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(122)

Turpmākajās iedaļās Komisija izvērtējusi valsts atbalsta esamību katram aprakstītajam pasākumam atsevišķi. Ja pasākums veido valsts atbalstu, Komisija turpina izvērtēt atbalsta pasākuma saderību ar iekšējo tirgu. Komisija nošķīrusi atsauktos pasākumus, pasākumus, kurus piešķīra Mikeli pilsēta, un pasākumus, kurus piešķīra Finnvera. Sākumā vērtēts, kurā brīdī Karjaportti varētu tikt uzskatīts par grūtības nonākušu uzņēmumu.

7.1.   Grūtībās nonācis uzņēmums

| (123) | Gan attiecībā uz valsts atbalsta esamību, gan aplūkojamo pasākumu saderību ir būtiski, vai saņēmējs pasākumu piešķiršanas brīdī bija grūtībās nonācis uzņēmums. Jautājums, vai Karjaportti var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu, ir vērtēts atbilstīgi 1999. gada pamatnostādnēm līdz 2004. gada 9. oktobrim — dienai, kad 1999. gada pamatnostādnes zaudēja spēku (38). Sākot no 2004. gada 10. oktobra tiek piemērotas 2004. gada pamatnostādnes (39). |
| --- | --- |

(123)

Gan attiecībā uz valsts atbalsta esamību, gan aplūkojamo pasākumu saderību ir būtiski, vai saņēmējs pasākumu piešķiršanas brīdī bija grūtībās nonācis uzņēmums. Jautājums, vai Karjaportti var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu, ir vērtēts atbilstīgi 1999. gada pamatnostādnēm līdz 2004. gada 9. oktobrim — dienai, kad 1999. gada pamatnostādnes zaudēja spēku (38). Sākot no 2004. gada 10. oktobra tiek piemērotas 2004. gada pamatnostādnes (39).

| (124) | Saskaņā ar 1999. gada pamatnostādnēm uzņēmumu var uzskatīt par nonākušu grūtībās, ja tas atbilst šo pamatnostādņu 5. punktā izklāstītajiem tā sauktajiem būtiskajiem nosacījumiem, tas ir, kad tas zaudējis vairāk nekā pusi no reģistrētā kapitāla vai tam var piemērot kopīgu maksātnespējas procedūru atbilstoši valsts tiesību aktiem. Ja netiek izpildīti šie būtiskie nosacījumi, atbilstoši 1999. gada pamatnostādņu 6. punktam uzņēmums joprojām var izrādīt „grūtībās nokļuvuša uzņēmuma parastās pazīmes”, piemēram, zaudējumu palielināšanās, apgrozījuma samazināšanās, gatavās produkcijas krājumu pieaugums, neizmantota jauda, naudas plūsmas samazināšanās, parādu palielināšanās, augoši procentu maksājumi un neto aktīvu vērtības pazemināšanās vai to nulles vērtība (tā saucamie mazāk būtiskie kritēriji). 2004. gada pamatnostādņu 10. un 11. punktā ietverti tādi paši būtiskie un mazāk būtiskie kritēriji. |
| --- | --- |

(124)

Saskaņā ar 1999. gada pamatnostādnēm uzņēmumu var uzskatīt par nonākušu grūtībās, ja tas atbilst šo pamatnostādņu 5. punktā izklāstītajiem tā sauktajiem būtiskajiem nosacījumiem, tas ir, kad tas zaudējis vairāk nekā pusi no reģistrētā kapitāla vai tam var piemērot kopīgu maksātnespējas procedūru atbilstoši valsts tiesību aktiem. Ja netiek izpildīti šie būtiskie nosacījumi, atbilstoši 1999. gada pamatnostādņu 6. punktam uzņēmums joprojām var izrādīt „grūtībās nokļuvuša uzņēmuma parastās pazīmes”, piemēram, zaudējumu palielināšanās, apgrozījuma samazināšanās, gatavās produkcijas krājumu pieaugums, neizmantota jauda, naudas plūsmas samazināšanās, parādu palielināšanās, augoši procentu maksājumi un neto aktīvu vērtības pazemināšanās vai to nulles vērtība (tā saucamie mazāk būtiskie kritēriji). 2004. gada pamatnostādņu 10. un 11. punktā ietverti tādi paši būtiskie un mazāk būtiskie kritēriji.

| (125) | Ņemot vērā visu iepriekšminēto, Komisija atzīmē, ka 2000. gadā Karjaportti nebija zaudējis kapitālu, nedz arī izrādīja grūtībās nonākuša uzņēmuma „parastās pazīmes”. Faktiski šķiet, ka Karjaportti bija dzīvotspējīgs uzņēmums, kas uzrādīja lielu apgrozījumu, pozitīvus darbības rezultātus, stabilu akciju kapitālu un rezerves ar relatīvi augstu līmeni laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam (skatīt I tabulu). |
| --- | --- |

(125)

Ņemot vērā visu iepriekšminēto, Komisija atzīmē, ka 2000. gadā Karjaportti nebija zaudējis kapitālu, nedz arī izrādīja grūtībās nonākuša uzņēmuma „parastās pazīmes”. Faktiski šķiet, ka Karjaportti bija dzīvotspējīgs uzņēmums, kas uzrādīja lielu apgrozījumu, pozitīvus darbības rezultātus, stabilu akciju kapitālu un rezerves ar relatīvi augstu līmeni laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam (skatīt I tabulu).

| (126) | Nākamajos gados situācija izskatījās drūmāka. Apgrozījums samazinājās, un zaudējumi laikposmā no 2003. līdz 2004. gadam bija ievērojami palielinājušies. Parāds pieauga, un jau 2004. gada sākumā saņēmējs uzsāka parādsaistību grafika maiņu un bija lūdzis kreditoriem ļaut atlikt maksājumus, kuriem bija pienācis apmaksas termiņš (40). Tāpat šķiet, ka Karjaportti bija neizmantotā jauda. Turklāt ir jāņem vērā, ka jau 2004. gadā Karjaportti zaudējumus neplānoto izdevumu fonds vairs nesedza (skatīt I tabulu). |
| --- | --- |

(126)

Nākamajos gados situācija izskatījās drūmāka. Apgrozījums samazinājās, un zaudējumi laikposmā no 2003. līdz 2004. gadam bija ievērojami palielinājušies. Parāds pieauga, un jau 2004. gada sākumā saņēmējs uzsāka parādsaistību grafika maiņu un bija lūdzis kreditoriem ļaut atlikt maksājumus, kuriem bija pienācis apmaksas termiņš (40). Tāpat šķiet, ka Karjaportti bija neizmantotā jauda. Turklāt ir jāņem vērā, ka jau 2004. gadā Karjaportti zaudējumus neplānoto izdevumu fonds vairs nesedza (skatīt I tabulu).

| (127) | Saskaņā ar Karjaportti finanšu ziņojumiem Karjaportti akciju kapitāls 2004. gadā gandrīz izzuda, jo tas dramatiski samazinājās līdz mazāk nekā vienai desmitdaļai no tā vērtības salīdzinājumā ar 2003. gadu. Kopš tā laika uzņēmumam ir negatīvs kapitāls, kam beidzamajos gados ir tendence palielināties. Kopš 2003. gada, izņemot 2006. gadu, Karjaportti strādā ar zaudējumiem. Peļņu 2006. gadā nevar uzskatīt par uzņēmuma atveseļošanās zīmi, jo tā neradās no uzņēmuma pamatdarbības. Karjaportti pamatdarbības peļņa saglabājās negatīva, tāpat kā iepriekšējos un nākamajos gados. Ar 2006. gada peļņu nebija pietiekami, lai izlīdzinātu iztrūkumu, kas bija uzkrājies iepriekšējos uzskaites periodos, ne arī lai kompensētu negatīvo kapitālu. Karjaportti kopējais finanšu stāvoklis saglabājās ievērojami nelabvēlīgs. Nodokļu iestādes 2008. gadā divas reizes ierosināja pret Karjaportti bankrota procedūru. |
| --- | --- |

(127)

Saskaņā ar Karjaportti finanšu ziņojumiem Karjaportti akciju kapitāls 2004. gadā gandrīz izzuda, jo tas dramatiski samazinājās līdz mazāk nekā vienai desmitdaļai no tā vērtības salīdzinājumā ar 2003. gadu. Kopš tā laika uzņēmumam ir negatīvs kapitāls, kam beidzamajos gados ir tendence palielināties. Kopš 2003. gada, izņemot 2006. gadu, Karjaportti strādā ar zaudējumiem. Peļņu 2006. gadā nevar uzskatīt par uzņēmuma atveseļošanās zīmi, jo tā neradās no uzņēmuma pamatdarbības. Karjaportti pamatdarbības peļņa saglabājās negatīva, tāpat kā iepriekšējos un nākamajos gados. Ar 2006. gada peļņu nebija pietiekami, lai izlīdzinātu iztrūkumu, kas bija uzkrājies iepriekšējos uzskaites periodos, ne arī lai kompensētu negatīvo kapitālu. Karjaportti kopējais finanšu stāvoklis saglabājās ievērojami nelabvēlīgs. Nodokļu iestādes 2008. gadā divas reizes ierosināja pret Karjaportti bankrota procedūru.

| (128) | Ņemot vērā 125.–127. apsvērumā atspoguļotos faktus, var secināt, ka Karjaportti kopš 2004. gada sākuma atbilstīgi attiecīgi 1999. gada pamatnostādņu 5. punktam un 2004. gada pamatnostādņu 11. punktam ir grūtībās nonācis uzņēmums. 2008. gadā, kad Karjaportti tika piemērota bankrota procedūra, tas bija grūtībās nonācis uzņēmums arī atbilstoši 2004. gada pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(128)

Ņemot vērā 125.–127. apsvērumā atspoguļotos faktus, var secināt, ka Karjaportti kopš 2004. gada sākuma atbilstīgi attiecīgi 1999. gada pamatnostādņu 5. punktam un 2004. gada pamatnostādņu 11. punktam ir grūtībās nonācis uzņēmums. 2008. gadā, kad Karjaportti tika piemērota bankrota procedūra, tas bija grūtībās nonācis uzņēmums arī atbilstoši 2004. gada pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktam.

7.2.   Atsauktie pasākumi

7.2.1.   Neīstenotā garantija, kas bija plānota 2009. gadam (11. pasākums)

| (129) | Saskaņā ar 8. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (41) (turpmāk „procedūras regula”), dalībvalsts savlaicīgi, pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas, pirms Komisija pieņēmusi lēmumu par paziņotā pasākuma atbalsta raksturu, var atsaukt paziņojumu. Tādā gadījumā Komisija lemj izbeigt procedūru, jo tai nav priekšmeta. |
| --- | --- |

(129)

Saskaņā ar 8. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (41) (turpmāk „procedūras regula”), dalībvalsts savlaicīgi, pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas, pirms Komisija pieņēmusi lēmumu par paziņotā pasākuma atbalsta raksturu, var atsaukt paziņojumu. Tādā gadījumā Komisija lemj izbeigt procedūru, jo tai nav priekšmeta.

| (130) | Tā kā Mikeli pilsētas lēmums piešķirt garantiju Karjaportti netika apstiprināts un pilsētas valde 2010. gada februārī nolēma neīstenot garantiju, Somija 2010. gada martā atsauca paziņojumu par garantiju. Tādējādi attiecībā uz garantiju izmeklēšanai nebija priekšmeta. |
| --- | --- |

(130)

Tā kā Mikeli pilsētas lēmums piešķirt garantiju Karjaportti netika apstiprināts un pilsētas valde 2010. gada februārī nolēma neīstenot garantiju, Somija 2010. gada martā atsauca paziņojumu par garantiju. Tādējādi attiecībā uz garantiju izmeklēšanai nebija priekšmeta.

7.3.   Mikeli pilsētas piešķirtie pasākumi

7.3.1.   2000. gada 12. jūnijā piešķirtā garantija (1. pasākums) un zemes piešķiršana (2. pasākums)

| (131) | Garantija (1. pasākums). Kā aprakstīts 14.–16. apsvērumā, Mikeli pilsēta 2000. gada jūnijā piešķīra garantiju un 2004. gada decembrī veica garantijas maksājumus. Pēc tam, kad Mikeli pilsēta kļuva par Karjaportti kreditoru, aizdevuma nosacījumi tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā tika mainīti (skatīt 34.–39. apsvērumu). |
| --- | --- |

(131)

Garantija (1. pasākums). Kā aprakstīts 14.–16. apsvērumā, Mikeli pilsēta 2000. gada jūnijā piešķīra garantiju un 2004. gada decembrī veica garantijas maksājumus. Pēc tam, kad Mikeli pilsēta kļuva par Karjaportti kreditoru, aizdevuma nosacījumi tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā tika mainīti (skatīt 34.–39. apsvērumu).

| (132) | Līdz ar to ir jānošķir daži posmi. Tā kā atbalsts ir piešķirts brīdī, kad tiek piešķirta valsts garantija, neviens valsts maksājums atbilstoši garantijas nosacījumiem nav uzskatāms par valsts atbalsta piešķīrumu (42). No otras puses, aizdevuma nosacījumu izmaiņas pēc tam, kad valsts garantijas devējs kļuvis par kreditoru, var radīt valsts atbalstu. Turpmāk pētīts, vai 2000. gada jūnijā piešķirtā garantija veido valsts atbalstu. Jautājums, vai izmaiņas aizdevuma nosacījumos varētu veidot valsts atbalstu, aplūkots kā daļa no 6. pasākuma (skatīt 188.–195. apsvērumu). |
| --- | --- |

(132)

Līdz ar to ir jānošķir daži posmi. Tā kā atbalsts ir piešķirts brīdī, kad tiek piešķirta valsts garantija, neviens valsts maksājums atbilstoši garantijas nosacījumiem nav uzskatāms par valsts atbalsta piešķīrumu (42). No otras puses, aizdevuma nosacījumu izmaiņas pēc tam, kad valsts garantijas devējs kļuvis par kreditoru, var radīt valsts atbalstu. Turpmāk pētīts, vai 2000. gada jūnijā piešķirtā garantija veido valsts atbalstu. Jautājums, vai izmaiņas aizdevuma nosacījumos varētu veidot valsts atbalstu, aplūkots kā daļa no 6. pasākuma (skatīt 188.–195. apsvērumu).

| (133) | Garantiju piešķīra Mikeli pilsēta, un tādējādi to veido valsts līdzekļi un tā ir saistīta ar valsti. |
| --- | --- |

(133)

Garantiju piešķīra Mikeli pilsēta, un tādējādi to veido valsts līdzekļi un tā ir saistīta ar valsti.

| (134) | Lai pasākums LESD 107. panta 1. punkta nozīmē veidotu valsts atbalstu, tam ir jārada priekšrocība, kādu uzņēmums neiegūtu parastos tirgus apstākļos. Lai veiktu novērtējumu, Komisija paļausies uz 2000. gada Paziņojumu par garantijām. Laikā, kad garantija tika piešķirta, spēkā bija 2000. gada Paziņojums par garantijām. Tomēr Tiesas judikatūrā ir skaidri norādīts, ka „jautājums par to, vai atbalsts ir valsts atbalsts Līguma izpratnē, ir jārisina, pamatojoties uz objektīviem elementiem, kas ir novērtējami Komisijas lēmuma pieņemšanas dienā” (43). Tādējādi attiecībā uz šo novērtējumu Komisija paļausies uz 2008. gada Paziņojumu par garantijām. |
| --- | --- |

(134)

Lai pasākums LESD 107. panta 1. punkta nozīmē veidotu valsts atbalstu, tam ir jārada priekšrocība, kādu uzņēmums neiegūtu parastos tirgus apstākļos. Lai veiktu novērtējumu, Komisija paļausies uz 2000. gada Paziņojumu par garantijām. Laikā, kad garantija tika piešķirta, spēkā bija 2000. gada Paziņojums par garantijām. Tomēr Tiesas judikatūrā ir skaidri norādīts, ka „jautājums par to, vai atbalsts ir valsts atbalsts Līguma izpratnē, ir jārisina, pamatojoties uz objektīviem elementiem, kas ir novērtējami Komisijas lēmuma pieņemšanas dienā” (43). Tādējādi attiecībā uz šo novērtējumu Komisija paļausies uz 2008. gada Paziņojumu par garantijām.

| (135) | Saskaņā ar 3.2. punktu 2008. gada Paziņojumā par garantijām valsts atbalsta esamību atsevišķas valsts garantijas veidā var izslēgt, ja ir spēkā četri kumulatīvi nosacījumi: „a) aizņēmējam nav finansiālu grūtību [...]; b) garantijas apjomu var noteikt tās izsniegšanas brīdī, [...]; c) garantija aptver ne vairāk par 80 % no nenomaksātā parāda vai citām finanšu saistībām [...]; d) par garantiju tiek maksāta uz tirgu orientēta cena [...].” |
| --- | --- |

(135)

Saskaņā ar 3.2. punktu 2008. gada Paziņojumā par garantijām valsts atbalsta esamību atsevišķas valsts garantijas veidā var izslēgt, ja ir spēkā četri kumulatīvi nosacījumi: „a) aizņēmējam nav finansiālu grūtību [...]; b) garantijas apjomu var noteikt tās izsniegšanas brīdī, [...]; c) garantija aptver ne vairāk par 80 % no nenomaksātā parāda vai citām finanšu saistībām [...]; d) par garantiju tiek maksāta uz tirgu orientēta cena [...].”

| (136) | Konkrētajā gadījumā aizņēmējam nebija finansiālu grūtību garantijas piešķiršanas brīdī (skatīt 123.–128. apsvērumu). Tomēr izvērtējamā garantija sedz 100 % aizdevuma. |
| --- | --- |

(136)

Konkrētajā gadījumā aizņēmējam nebija finansiālu grūtību garantijas piešķiršanas brīdī (skatīt 123.–128. apsvērumu). Tomēr izvērtējamā garantija sedz 100 % aizdevuma.

| (137) | Bez tam garantija tika piešķirta bez garantijas maksas, lai gan pati piešķīrēja iestāde uzskatīja, ka pastāv liels risks (44). Lai gan Somija apgalvo, ka Karjaportti būtu varējis iegūt līdzvērtīgu garantiju tirgū, Komisija uzskata, ka nulles garantijas prēmiju nevar uzskatīt par tuvu prēmijai, kāda tirgū tika piemērota garantijas piešķiršanas laikā. Garantija sedza 100 % no aplūkojamā aizdevuma, tas ir, piešķīrēja iestāde uzņēmās saņēmēja saistību nepildīšanas risku, un garantija tika piešķirta kā absolūta garantija, t. i., garantijas devējs bija atbildīgs par parāda pamatsummas atmaksu tā, it kā tas būtu garantijas devēja paša parāds, un kreditors no garantijas devēja var pieprasīt parāda pamatsummas atmaksu, kad tai pienācis atmaksas termiņš. |
| --- | --- |

(137)

Bez tam garantija tika piešķirta bez garantijas maksas, lai gan pati piešķīrēja iestāde uzskatīja, ka pastāv liels risks (44). Lai gan Somija apgalvo, ka Karjaportti būtu varējis iegūt līdzvērtīgu garantiju tirgū, Komisija uzskata, ka nulles garantijas prēmiju nevar uzskatīt par tuvu prēmijai, kāda tirgū tika piemērota garantijas piešķiršanas laikā. Garantija sedza 100 % no aplūkojamā aizdevuma, tas ir, piešķīrēja iestāde uzņēmās saņēmēja saistību nepildīšanas risku, un garantija tika piešķirta kā absolūta garantija, t. i., garantijas devējs bija atbildīgs par parāda pamatsummas atmaksu tā, it kā tas būtu garantijas devēja paša parāds, un kreditors no garantijas devēja var pieprasīt parāda pamatsummas atmaksu, kad tai pienācis atmaksas termiņš.

| (138) | Tādējādi šajā lietā pretēji Somijas uzskatam Komisija uzskata, ka pasākumu nevar uzskatīt par tādu, kas neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(138)

Tādējādi šajā lietā pretēji Somijas uzskatam Komisija uzskata, ka pasākumu nevar uzskatīt par tādu, kas neveido valsts atbalstu.

| (139) | Somijas apgalvojumu, ka pasākums tika piešķirts kopā ar citām personām, var noraidīt, jo atbilstoši Somijas iesniegtajai informācijai citas personas, kas piedalījās ieguldījumu veikšanā, arī ir valsts aģentūras. Tādējādi uzskatāms, ka pasākums uzņēmumam Karjaportti rada priekšrocību. |
| --- | --- |

(139)

Somijas apgalvojumu, ka pasākums tika piešķirts kopā ar citām personām, var noraidīt, jo atbilstoši Somijas iesniegtajai informācijai citas personas, kas piedalījās ieguldījumu veikšanā, arī ir valsts aģentūras. Tādējādi uzskatāms, ka pasākums uzņēmumam Karjaportti rada priekšrocību.

| (140) | Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, tam jābūt īpašam jeb selektīvam un jārada priekšrocības tikai konkrētam uzņēmumam vai konkrētu preču ražošanai. Izvērtējamais pasākums tika piešķirts vienam konkrētam uzņēmumam — Karjaportti. Tādēļ Komisija uzskata, ka pasākums rada selektīvu priekšrocību tā saņēmējam. |
| --- | --- |

(140)

Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, tam jābūt īpašam jeb selektīvam un jārada priekšrocības tikai konkrētam uzņēmumam vai konkrētu preču ražošanai. Izvērtējamais pasākums tika piešķirts vienam konkrētam uzņēmumam — Karjaportti. Tādēļ Komisija uzskata, ka pasākums rada selektīvu priekšrocību tā saņēmējam.

| (141) | Visbeidzot, Komisijai ir jāapsver, vai pastāv iespēja, ka pasākums, ko Mikeli pilsēta veica Karjaportti labā, kropļos konkurenci un ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm, nodrošinot šim uzņēmumam priekšrocību salīdzinājumā ar (potenciālajiem) konkurentiem, kas nesaņem valsts atbalstu. Starp dalībvalstīm pastāv gaļas produktu tirdzniecība, t. i., joma, kurā darbojas atbalsta saņēmējs. Somija apgalvo, ka Karjaportti savu produkciju eksportē galvenokārt uz Krieviju, bet arī uz dalībvalstīm. Tādēļ Komisija uzskata, ka pastāv iespēja, ka pasākums kropļos konkurenci un ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(141)

Visbeidzot, Komisijai ir jāapsver, vai pastāv iespēja, ka pasākums, ko Mikeli pilsēta veica Karjaportti labā, kropļos konkurenci un ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm, nodrošinot šim uzņēmumam priekšrocību salīdzinājumā ar (potenciālajiem) konkurentiem, kas nesaņem valsts atbalstu. Starp dalībvalstīm pastāv gaļas produktu tirdzniecība, t. i., joma, kurā darbojas atbalsta saņēmējs. Somija apgalvo, ka Karjaportti savu produkciju eksportē galvenokārt uz Krieviju, bet arī uz dalībvalstīm. Tādēļ Komisija uzskata, ka pastāv iespēja, ka pasākums kropļos konkurenci un ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (142) | Tādējādi Komisija secina, ka pasākums veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(142)

Tādējādi Komisija secina, ka pasākums veido valsts atbalstu.

| (143) | Zemes piešķiršana (2. pasākums). Somija nenoliedz, ka pasākums varētu veidot valsts atbalstu. Saņēmējam skaidri tika piešķirta priekšrocība, jo tam nekas nebija jāmaksā par zemes piešķiršanu. Turklāt Mikeli pilsēta atlīdzināja saņēmējam izmaksas par būvniecības vietas nolīdzināšanu. Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākums rada Karjaportti priekšrocību, kādu tas nebūtu saņēmis tirgū. |
| --- | --- |

(143)

Zemes piešķiršana (2. pasākums). Somija nenoliedz, ka pasākums varētu veidot valsts atbalstu. Saņēmējam skaidri tika piešķirta priekšrocība, jo tam nekas nebija jāmaksā par zemes piešķiršanu. Turklāt Mikeli pilsēta atlīdzināja saņēmējam izmaksas par būvniecības vietas nolīdzināšanu. Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākums rada Karjaportti priekšrocību, kādu tas nebūtu saņēmis tirgū.

| (144) | Turklāt pasākums atbilst visiem pārējiem nosacījumiem, lai atzītu valsts atbalsta esamību. Kā aprakstīts 133., 140. un 141. apsvērumā, arī zemes piešķiršana veikta ar valsts līdzekļiem un tā ir saistīta ar valsti, ir selektīva un kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(144)

Turklāt pasākums atbilst visiem pārējiem nosacījumiem, lai atzītu valsts atbalsta esamību. Kā aprakstīts 133., 140. un 141. apsvērumā, arī zemes piešķiršana veikta ar valsts līdzekļiem un tā ir saistīta ar valsti, ir selektīva un kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (145) | Tādējādi Komisija secina, ka pasākums veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(145)

Tādējādi Komisija secina, ka pasākums veido valsts atbalstu.

| (146) | Somija apgalvo, ka garantija kopā ar zemes piešķiršanu ražotnes celtniecībai Tikalā ir saderīga ar iekšējo tirgu kā reģionāls atbalsts. Laikā, kad tika piešķirts 1. un 2. pasākums, tas ir, 2000. gadā, spēkā bija 1998. gada RAP (45). Aplūkojamie pasākumi tika piešķirti nevis shēmas ietvaros, bet gan kā atsevišķs ad hoc maksājums. Tā kā tie tika piešķirti jomā, kam piemēro 1998. gada RAP, pasākumiem būtībā piemēro 1998. gada RAP. Kā aprakstīts 123.–128. apsvērumā, pasākumu piešķiršanas laikā saņēmējs nebija nonācis finansiālās grūtībās un atradās Somijas austrumdaļā — reģionā, kas saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu. Tādējādi Komisija projektu ir vērtējusi atbilstīgi 1998. gada RAP. Novērtējuma gaitā tā ir nonākusi pie šādiem secinājumiem. |
| --- | --- |

(146)

Somija apgalvo, ka garantija kopā ar zemes piešķiršanu ražotnes celtniecībai Tikalā ir saderīga ar iekšējo tirgu kā reģionāls atbalsts. Laikā, kad tika piešķirts 1. un 2. pasākums, tas ir, 2000. gadā, spēkā bija 1998. gada RAP (45). Aplūkojamie pasākumi tika piešķirti nevis shēmas ietvaros, bet gan kā atsevišķs ad hoc maksājums. Tā kā tie tika piešķirti jomā, kam piemēro 1998. gada RAP, pasākumiem būtībā piemēro 1998. gada RAP. Kā aprakstīts 123.–128. apsvērumā, pasākumu piešķiršanas laikā saņēmējs nebija nonācis finansiālās grūtībās un atradās Somijas austrumdaļā — reģionā, kas saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu. Tādējādi Komisija projektu ir vērtējusi atbilstīgi 1998. gada RAP. Novērtējuma gaitā tā ir nonākusi pie šādiem secinājumiem.

| (147) | Saskaņā ar 1998. gada RAP 2. iedaļu reģionālais atbalsts var būt saderīgs tikai tādā gadījumā, ja pastāv līdzsvars starp tā kropļojošo ietekmi un mazāk attīstīta reģiona attīstības priekšrocību. Šajā kontekstā Komisija atzīmē, ka aplūkojamajam ieguldījumu projektam bija pozitīvi jāietekmē reģionālā attīstība. Tas veicināja turpmāku ekonomiskās darbības attīstību un jaunu un netiešu darbavietu izveidi. Faktiski, kā aprakstīts 24. apsvērumā, jaunajai ražotnei vajadzēja palielināt darbavietu skaitu reģionā no 400 uz 550-600. |
| --- | --- |

(147)

Saskaņā ar 1998. gada RAP 2. iedaļu reģionālais atbalsts var būt saderīgs tikai tādā gadījumā, ja pastāv līdzsvars starp tā kropļojošo ietekmi un mazāk attīstīta reģiona attīstības priekšrocību. Šajā kontekstā Komisija atzīmē, ka aplūkojamajam ieguldījumu projektam bija pozitīvi jāietekmē reģionālā attīstība. Tas veicināja turpmāku ekonomiskās darbības attīstību un jaunu un netiešu darbavietu izveidi. Faktiski, kā aprakstīts 24. apsvērumā, jaunajai ražotnei vajadzēja palielināt darbavietu skaitu reģionā no 400 uz 550-600.

| (148) | 1998. gada RAP 4. iedaļā ietverti nosacījumi saderīga reģionālā atbalsta piešķiršanai. |
| --- | --- |

(148)

1998. gada RAP 4. iedaļā ietverti nosacījumi saderīga reģionālā atbalsta piešķiršanai.

| (149) | Pirmkārt, saskaņā ar 4.1. punktu 1998. gada RAP reģionālā atbalsta nolūks ir nodrošināt vai nu ienesīgu ieguldījumu (sākotnējais ieguldījums), vai darbavietu radīšanu saistībā ar ieguldījumu. Saskaņā ar 1998. gada RAP 4.4. punktu sākotnējs ieguldījums ir ieguldījums pamatkapitālā saistībā ar jauna uzņēmuma izveidi, esoša uzņēmuma paplašināšanu vai kādas darbības sākšanu, kas ir saistīta ar būtiskām ražojuma vai ražošanas procesa izmaiņām esošā uzņēmumā. Aplūkojamie pasākumi tika izmantoti, lai uzceltu jaunu ražotni, kas saskaņā ar 1998. gada RAP 4.4. punktu ir sākotnējs ieguldījums. |
| --- | --- |

(149)

Pirmkārt, saskaņā ar 4.1. punktu 1998. gada RAP reģionālā atbalsta nolūks ir nodrošināt vai nu ienesīgu ieguldījumu (sākotnējais ieguldījums), vai darbavietu radīšanu saistībā ar ieguldījumu. Saskaņā ar 1998. gada RAP 4.4. punktu sākotnējs ieguldījums ir ieguldījums pamatkapitālā saistībā ar jauna uzņēmuma izveidi, esoša uzņēmuma paplašināšanu vai kādas darbības sākšanu, kas ir saistīta ar būtiskām ražojuma vai ražošanas procesa izmaiņām esošā uzņēmumā. Aplūkojamie pasākumi tika izmantoti, lai uzceltu jaunu ražotni, kas saskaņā ar 1998. gada RAP 4.4. punktu ir sākotnējs ieguldījums.

| (150) | Otrkārt, atbalsta intensitātei jābūt zemākai par reģionālā atbalsta augšējo robežu, kas ir 24 % (46). Lai aprēķinātu atbalsta intensitāti, ir jānosaka ieguldījumu vērtība un atbalsta elements, kas ietverts pasākumos.






  a) | Attiecībā uz ieguldījumu vērtību, saskaņā ar 1998. gada RAP 4.5. punktu attaisnotās izmaksas šajā kontekstā var ietvert izmaksas par zemi, ēkām un iekārtām. Pirkuma gadījumā vērā jāņem tikai šo aktīvu iegādes izmaksas. Būtībā Somija aprēķināja attaisnotās izmaksas saskaņā ar šiem noteikumiem, rezultātā iegūstot EUR 25 935 928 (skatīt 22. apsvērumu un III tabulu). |
| --- | --- | --- |

(150)

Otrkārt, atbalsta intensitātei jābūt zemākai par reģionālā atbalsta augšējo robežu, kas ir 24 % (46). Lai aprēķinātu atbalsta intensitāti, ir jānosaka ieguldījumu vērtība un atbalsta elements, kas ietverts pasākumos.

a)

Attiecībā uz ieguldījumu vērtību, saskaņā ar 1998. gada RAP 4.5. punktu attaisnotās izmaksas šajā kontekstā var ietvert izmaksas par zemi, ēkām un iekārtām. Pirkuma gadījumā vērā jāņem tikai šo aktīvu iegādes izmaksas. Būtībā Somija aprēķināja attaisnotās izmaksas saskaņā ar šiem noteikumiem, rezultātā iegūstot EUR 25 935 928 (skatīt 22. apsvērumu un III tabulu).

| b) | Attiecībā uz iesaistīto atbalsta elementu Somija iesniedza aprēķinu, kura ticamību Komisija rūpīgi pārbaudīja. Attiecībā uz 1. pasākumu, t. i., Mikeli pilsētas piešķirto garantiju, atbalsta elementa apjoma noteikšanai var piemērot 2000. gada Paziņojumu par garantijām. Atbalsta elementa apjoma noteikšanai paredzētas trīs metodes, no kurām viena ir aprēķināt to „ar jebkuru citu objektīvi pamatotu un vispārpieņemtu metodi” (2000. gada Paziņojuma par garantijām 3.2. iedaļa). Somija ir salīdzinājusi tirgus likmi salīdzināmai garantijai ar garantijas prēmiju, ko faktiski iekasēja Mikeli pilsēta, kas faktiski, šķiet, ir objektīvi pamatota un vispārpieņemta metode. Attiecībā uz 2. pasākumu atbalsta elementu veido zemes vērtība, kam pieskaitītas būvniecības vietas nolīdzināšanas izmaksas, kas arī ir pieņemami. Attiecībā uz Finnvera un Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas piešķirto finansējumu, uz ko neattiecas šis lēmums, ja finansējums būtu jāuzskata par tādu, kas veido valsts atbalstu, būtu jāņem vērā arī atbalsta elements. Somija iesniedza aprēķinu par atbalsta elementu Finnvera izsniegtajā aizdevumā, kas ir uzskatāms par ticamu. Attiecībā uz Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas tiešajām dotācijām ir ņemta vērā visa summa. Kopumā atbalsta elements, kas ietverts Mikeli pilsētas, Finnvera un Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas piešķirtajos pasākumos (aprēķināts kā bruto dotāciju ekvivalents), veido EUR 3 617 143 (skatīt II tabulu). |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz iesaistīto atbalsta elementu Somija iesniedza aprēķinu, kura ticamību Komisija rūpīgi pārbaudīja. Attiecībā uz 1. pasākumu, t. i., Mikeli pilsētas piešķirto garantiju, atbalsta elementa apjoma noteikšanai var piemērot 2000. gada Paziņojumu par garantijām. Atbalsta elementa apjoma noteikšanai paredzētas trīs metodes, no kurām viena ir aprēķināt to „ar jebkuru citu objektīvi pamatotu un vispārpieņemtu metodi” (2000. gada Paziņojuma par garantijām 3.2. iedaļa). Somija ir salīdzinājusi tirgus likmi salīdzināmai garantijai ar garantijas prēmiju, ko faktiski iekasēja Mikeli pilsēta, kas faktiski, šķiet, ir objektīvi pamatota un vispārpieņemta metode. Attiecībā uz 2. pasākumu atbalsta elementu veido zemes vērtība, kam pieskaitītas būvniecības vietas nolīdzināšanas izmaksas, kas arī ir pieņemami. Attiecībā uz Finnvera un Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas piešķirto finansējumu, uz ko neattiecas šis lēmums, ja finansējums būtu jāuzskata par tādu, kas veido valsts atbalstu, būtu jāņem vērā arī atbalsta elements. Somija iesniedza aprēķinu par atbalsta elementu Finnvera izsniegtajā aizdevumā, kas ir uzskatāms par ticamu. Attiecībā uz Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas tiešajām dotācijām ir ņemta vērā visa summa. Kopumā atbalsta elements, kas ietverts Mikeli pilsētas, Finnvera un Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas piešķirtajos pasākumos (aprēķināts kā bruto dotāciju ekvivalents), veido EUR 3 617 143 (skatīt II tabulu).

| (151) | Atbalsta elements EUR 3 617 143 apmērā atbilst atbalsta intensitātei 13,95 % no kopējām attiecināmām izmaksām EUR 25 935 928 apmērā, tādējādi atbalsta intensitāte ir zem 24 % robežas. |
| --- | --- |

(151)

Atbalsta elements EUR 3 617 143 apmērā atbilst atbalsta intensitātei 13,95 % no kopējām attiecināmām izmaksām EUR 25 935 928 apmērā, tādējādi atbalsta intensitāte ir zem 24 % robežas.

| (152) | Treškārt, saskaņā ar 4.10. punktu 1998. gada RAP atbalstam sākotnējiem ieguldījumiem jābūt piešķirtiem ar nosacījumu, ka ieguldījumi tiek saglabāti vismaz piecus gadus. Somija apstiprināja, ka apskatāmo ieguldījumu paredzēts saglabāt vismaz piecus gadus. |
| --- | --- |

(152)

Treškārt, saskaņā ar 4.10. punktu 1998. gada RAP atbalstam sākotnējiem ieguldījumiem jābūt piešķirtiem ar nosacījumu, ka ieguldījumi tiek saglabāti vismaz piecus gadus. Somija apstiprināja, ka apskatāmo ieguldījumu paredzēts saglabāt vismaz piecus gadus.

| (153) | Ceturtkārt, atbilstoši 4.2. punktam 1998. gada RAP saņēmēja daļai ieguldījumu finansējumā jābūt vismaz 25 %. Somija apstiprināja, ka tā tas bija. |
| --- | --- |

(153)

Ceturtkārt, atbilstoši 4.2. punktam 1998. gada RAP saņēmēja daļai ieguldījumu finansējumā jābūt vismaz 25 %. Somija apstiprināja, ka tā tas bija.

| (154) | Piektkārt, Komisija atzīmē, ka atbilstīgi 4.2. punktam 1998. gada RAP atbalsta pieteikums bija iesniegts, pirms tika sākts darbs pie projekta, un ka noteikumi par atbalsta uzkrāšanos ir ievēroti, kā paredzēts 4.18. punktā 1998. gada RAP, un ka reģionālā atbalsta augšējais slieksnis netika pārsniegts. |
| --- | --- |

(154)

Piektkārt, Komisija atzīmē, ka atbilstīgi 4.2. punktam 1998. gada RAP atbalsta pieteikums bija iesniegts, pirms tika sākts darbs pie projekta, un ka noteikumi par atbalsta uzkrāšanos ir ievēroti, kā paredzēts 4.18. punktā 1998. gada RAP, un ka reģionālā atbalsta augšējais slieksnis netika pārsniegts.

| (155) | Ņemot vērā iepriekšminētos argumentus, Komisija secina, ka 1. un 2. pasākums atbilst noteikumiem, kas ietverti 1998. gada RAP, un tādēļ ir saderīgi. |
| --- | --- |

(155)

Ņemot vērā iepriekšminētos argumentus, Komisija secina, ka 1. un 2. pasākums atbilst noteikumiem, kas ietverti 1998. gada RAP, un tādēļ ir saderīgi.

7.3.2.   Zemes iegāde (3. pasākums)

| (156) | Principā tirgus ekonomikas ieguldītāja principu piemēro arī valsts veiktai zemes vai citu aktīvu iegādei. Šāda iegāde var ietvert valsts atbalstu, ja to nevar uzskatīt par parastu komercdarījumu. Pat ja valsts iestāde iegādājas preces un pakalpojumus par tirgus cenu, iespējama valsts atbalsta esamība, ja izrādās, ka valstij nebija reālas vajadzības pēc apskatāmās zemes vai aktīviem (47). |
| --- | --- |

(156)

Principā tirgus ekonomikas ieguldītāja principu piemēro arī valsts veiktai zemes vai citu aktīvu iegādei. Šāda iegāde var ietvert valsts atbalstu, ja to nevar uzskatīt par parastu komercdarījumu. Pat ja valsts iestāde iegādājas preces un pakalpojumus par tirgus cenu, iespējama valsts atbalsta esamība, ja izrādās, ka valstij nebija reālas vajadzības pēc apskatāmās zemes vai aktīviem (47).

| (157) | Attiecīgi Komisijai jāizvērtē, vai zemes iegādi var uzskatīt par parastu komercdarījumu. Šajā saistībā ir jāizvērtē, vai cena, ko samaksāja Mikeli pilsēta, atspoguļo iegādāto īpašumu un ēkas vērtību. |
| --- | --- |

(157)

Attiecīgi Komisijai jāizvērtē, vai zemes iegādi var uzskatīt par parastu komercdarījumu. Šajā saistībā ir jāizvērtē, vai cena, ko samaksāja Mikeli pilsēta, atspoguļo iegādāto īpašumu un ēkas vērtību.

| (158) | Saskaņā ar ieinteresētās personas apgalvojumu privāts tirgus ekonomikas ieguldītājs nebūtu vēlējies maksāt EUR 6,7 miljonus par rūpnīcas ēku, kuru Mikeli pilsēta iegādājās par šādu cenu. |
| --- | --- |

(158)

Saskaņā ar ieinteresētās personas apgalvojumu privāts tirgus ekonomikas ieguldītājs nebūtu vēlējies maksāt EUR 6,7 miljonus par rūpnīcas ēku, kuru Mikeli pilsēta iegādājās par šādu cenu.

| (159) | No otras puses, Somija sniedza Komisijai norādes par īpašumu vērtību. Saskaņā ar Somijas apgalvoto privātā banka [...] bija turētājs hipotēkai, kuras vērtība bija EUR 7,5 miljoni uz vienu no īpašumiem, kas tika pārdots iegādes brīdī (48). |
| --- | --- |

(159)

No otras puses, Somija sniedza Komisijai norādes par īpašumu vērtību. Saskaņā ar Somijas apgalvoto privātā banka [...] bija turētājs hipotēkai, kuras vērtība bija EUR 7,5 miljoni uz vienu no īpašumiem, kas tika pārdots iegādes brīdī (48).

| (160) | Somija informēja Komisiju, ka zemes novērtējums nepastāv. Komisija uzskata, ka privātās bankas turējumā esošās hipotēkas vērtība varētu būt norāde par īpašuma vērtību. Patiesi, pirms nodrošinājuma pieņemšanas banka novērtē apskatāmo īpašumu, lai gadījumā, ja parādnieks nespēj atmaksāt parādu, banka varētu būt apmierināta, īstenojot hipotēku. |
| --- | --- |

(160)

Somija informēja Komisiju, ka zemes novērtējums nepastāv. Komisija uzskata, ka privātās bankas turējumā esošās hipotēkas vērtība varētu būt norāde par īpašuma vērtību. Patiesi, pirms nodrošinājuma pieņemšanas banka novērtē apskatāmo īpašumu, lai gadījumā, ja parādnieks nespēj atmaksāt parādu, banka varētu būt apmierināta, īstenojot hipotēku.

| (161) | Par aplūkojamajiem īpašumiem Mikeli pilsēta samaksāja pirkuma summu EUR 6 646 787, kas ir mazāka nekā privātās personas turētās hipotēkas reģistrētā summa vienam no īpašumiem pirms pārdošanas procedūras pabeigšanas. Papildus šim īpašumam Mikeli pilsētai tika pārdoti vēl pieci citi īpašumi un ēka. Turklāt Komisija atzīmē, ka Mikeli pilsēta iegādājās īpašumus ar nolūku, īstenojot izmaiņas vietējos plānos, pārvērst zemi dzīvojamā apbūvē; īpašumi atradās tuvu centram un pievilcīgā apdzīvojamā zonā. |
| --- | --- |

(161)

Par aplūkojamajiem īpašumiem Mikeli pilsēta samaksāja pirkuma summu EUR 6 646 787, kas ir mazāka nekā privātās personas turētās hipotēkas reģistrētā summa vienam no īpašumiem pirms pārdošanas procedūras pabeigšanas. Papildus šim īpašumam Mikeli pilsētai tika pārdoti vēl pieci citi īpašumi un ēka. Turklāt Komisija atzīmē, ka Mikeli pilsēta iegādājās īpašumus ar nolūku, īstenojot izmaiņas vietējos plānos, pārvērst zemi dzīvojamā apbūvē; īpašumi atradās tuvu centram un pievilcīgā apdzīvojamā zonā.

| (162) | Ņemot to vērā, šaubas, ko Komisija izteica lēmumā par procedūras uzsākšanu attiecībā uz cenu, kas samaksāta par īpašumiem un ēku, ir izkliedētas. Komisija uzskata, ka Mikeli pilsēta iegādājās īpašumus un ēku par cenu, kas atspoguļo to vērtību, un ka tirgus ekonomikas ieguldītāja princips ir ievērots. Tāpēc Komisija secina, ka pasākums neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(162)

Ņemot to vērā, šaubas, ko Komisija izteica lēmumā par procedūras uzsākšanu attiecībā uz cenu, kas samaksāta par īpašumiem un ēku, ir izkliedētas. Komisija uzskata, ka Mikeli pilsēta iegādājās īpašumus un ēku par cenu, kas atspoguļo to vērtību, un ka tirgus ekonomikas ieguldītāja princips ir ievērots. Tāpēc Komisija secina, ka pasākums neveido valsts atbalstu.

7.3.3.   2004. gada 8. martā piešķirtā garantija (4. pasākums) un 2004. gada 10. maijā piešķirtā garantija (5. pasākums)

| (163) | Attiecībā uz 2000. gada jūnijā piešķirto garantiju ir jāizšķir vairāki posmi (garantijas piešķiršana, garantijas maksājums, aizdevuma nosacījumu izmaiņas; salīdzināt ar 132. apsvērumu). Tādējādi turpmāk tiek aplūkots, vai garantijas, kas piešķirtas 2004. gada martā un 2004. gada maijā, veido valsts atbalstu. Jautājums, vai izmaiņas aizdevuma nosacījumos varētu veidot valsts atbalstu, tiek aplūkots kā daļa no 6. pasākuma (skatīt 188.–195. apsvērumu). |
| --- | --- |

(163)

Attiecībā uz 2000. gada jūnijā piešķirto garantiju ir jāizšķir vairāki posmi (garantijas piešķiršana, garantijas maksājums, aizdevuma nosacījumu izmaiņas; salīdzināt ar 132. apsvērumu). Tādējādi turpmāk tiek aplūkots, vai garantijas, kas piešķirtas 2004. gada martā un 2004. gada maijā, veido valsts atbalstu. Jautājums, vai izmaiņas aizdevuma nosacījumos varētu veidot valsts atbalstu, tiek aplūkots kā daļa no 6. pasākuma (skatīt 188.–195. apsvērumu).

| (164) | 4. pasākums. Pretēji Somijas apgalvojumam, kas aprakstīts 92. apsvērumā, Komisija uzskata, ka esošo saistību pārvēršana jaunā garantijā varētu veidot valsts atbalstu. Šajā kontekstā ir jānošķir pastāvošais atbalsts no jauna atbalsta. Pastāvoša atbalsta definīcija nosaka, ka tie ir atsevišķi atbalsta pasākumi, kas stājušies spēkā pirms Līguma stāšanās spēkā (procedūras regulas 1. panta b) apakšpunkts). Jauns atbalsts turpretim ir „viss atbalsts [...], kas nav pastāvošs atbalsts, tostarp pastāvošā atbalsta grozījumi” (procedūras regulas 1. panta c) apakšpunkts). Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999 (49), izmaiņas ir „jebkādas pārmaiņas, izņemot pilnībā formāla vai administratīva rakstura izmaiņas, kas nevar ietekmēt novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu”. |
| --- | --- |

(164)

4. pasākums. Pretēji Somijas apgalvojumam, kas aprakstīts 92. apsvērumā, Komisija uzskata, ka esošo saistību pārvēršana jaunā garantijā varētu veidot valsts atbalstu. Šajā kontekstā ir jānošķir pastāvošais atbalsts no jauna atbalsta. Pastāvoša atbalsta definīcija nosaka, ka tie ir atsevišķi atbalsta pasākumi, kas stājušies spēkā pirms Līguma stāšanās spēkā (procedūras regulas 1. panta b) apakšpunkts). Jauns atbalsts turpretim ir „viss atbalsts [...], kas nav pastāvošs atbalsts, tostarp pastāvošā atbalsta grozījumi” (procedūras regulas 1. panta c) apakšpunkts). Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999 (49), izmaiņas ir „jebkādas pārmaiņas, izņemot pilnībā formāla vai administratīva rakstura izmaiņas, kas nevar ietekmēt novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu”.

| (165) | Faktiski Mikeli pilsēta 2004. gada 8. martā piešķīra jaunu garantiju, kas nodrošināja jaunu aizdevumu, ko Tapiola piešķīra 2004. gada 14. aprīlī. Jauno garantiju nevar aplūkot kā iepriekšējās garantijas pagarinājumu, jo tā tika piešķirta jaunam aizdevumam ar jauniem nosacījumiem. Fakts, ka šis aizdevums aizstāja aizdevumu, ko 1992. gadā piešķīra Tapiola un ko jau bija garantējusi Mikeli pilsēta, Komisijas viedokli nemainīja. Tā kā ir taisnība, ka jaunais aizdevums bija vecā aizdevuma nesamaksātās summas apjomā un procentu likme uzņēmumam Karjaportti bija izdevīgāka (4,5 % gadā vecajam aizdevumam, 4 % gadā jaunajam aizdevumam), pastāv izmaiņas aizdevuma ilgumā (veco aizdevumu vajadzēja atmaksāt desmit gadu laikā pēc tā piešķiršanas, tas ir, 2002. gada novembrī; jaunā aizdevuma atmaksas termiņš ir līdz 2014. gadam). Kopumā jaunā aizdevuma summa (kapitāls, kam pieskaitīta procentu likme 2004.–2014. gadam) ir lielāka nekā vecā aizdevuma summa. Tādējādi, piešķirot jauno garantiju, Mikeli pilsētas risks un arī pasākuma apjoms salīdzinājumā ar veco garantiju ir palielinājies. Jaunās garantijas piešķiršana ir jāaplūko kā vecās garantijas grozījums, kas ļauj klasificēt jauno garantiju kā jaunu atbalstu. Līdz ar to Somijas apgalvojumu, ka vecā garantija tika piešķirta pirms Somijas pievienošanās ES un tādējādi tā uzskatāma par pastāvošu atbalstu, un ka jauno garantiju nevar uzskatīt par tādu, kas ietver jauna atbalsta piešķiršanu, var noraidīt. |
| --- | --- |

(165)

Faktiski Mikeli pilsēta 2004. gada 8. martā piešķīra jaunu garantiju, kas nodrošināja jaunu aizdevumu, ko Tapiola piešķīra 2004. gada 14. aprīlī. Jauno garantiju nevar aplūkot kā iepriekšējās garantijas pagarinājumu, jo tā tika piešķirta jaunam aizdevumam ar jauniem nosacījumiem. Fakts, ka šis aizdevums aizstāja aizdevumu, ko 1992. gadā piešķīra Tapiola un ko jau bija garantējusi Mikeli pilsēta, Komisijas viedokli nemainīja. Tā kā ir taisnība, ka jaunais aizdevums bija vecā aizdevuma nesamaksātās summas apjomā un procentu likme uzņēmumam Karjaportti bija izdevīgāka (4,5 % gadā vecajam aizdevumam, 4 % gadā jaunajam aizdevumam), pastāv izmaiņas aizdevuma ilgumā (veco aizdevumu vajadzēja atmaksāt desmit gadu laikā pēc tā piešķiršanas, tas ir, 2002. gada novembrī; jaunā aizdevuma atmaksas termiņš ir līdz 2014. gadam). Kopumā jaunā aizdevuma summa (kapitāls, kam pieskaitīta procentu likme 2004.–2014. gadam) ir lielāka nekā vecā aizdevuma summa. Tādējādi, piešķirot jauno garantiju, Mikeli pilsētas risks un arī pasākuma apjoms salīdzinājumā ar veco garantiju ir palielinājies. Jaunās garantijas piešķiršana ir jāaplūko kā vecās garantijas grozījums, kas ļauj klasificēt jauno garantiju kā jaunu atbalstu. Līdz ar to Somijas apgalvojumu, ka vecā garantija tika piešķirta pirms Somijas pievienošanās ES un tādējādi tā uzskatāma par pastāvošu atbalstu, un ka jauno garantiju nevar uzskatīt par tādu, kas ietver jauna atbalsta piešķiršanu, var noraidīt.

| (166) | Jautājumu, vai garantija radīja saņēmējam priekšrocību, var vērtēt, par pamatu ņemot 2008. gada Paziņojumu par garantijām. Laikā, kad tika piešķirta garantija, spēkā bija 2000. gada Paziņojums par garantijām. Tomēr, kā skaidrots iepriekš 134. apsvērumā, izvērtējot pasākumu, Komisija par pamatu izmanto 2008. gada Paziņojumu par garantijām. Saskaņā ar 3.2. punktu 2008. gada Paziņojumā par garantijām valsts atbalsta esamību atsevišķas valsts garantijas veidā var izslēgt, ja ir spēkā četri kumulatīvi nosacījumi (skatīt 135. apsvērumu). Izvērtējamā garantija sedz 100 % aizdevuma. Ar to pietiek, lai teiktu, ka valsts atbalstu nevar izslēgt, par pamatu ņemot 3.2. punktu 2008. gada Paziņojumā par garantijām. Turklāt un pretēji Somijas apgalvojumiem Komisija uzskata, ka jau 2004. gada martā Karjaportti bija nonācis grūtībās 1999. gada pamatnostādņu nozīmē (skatīt 123.–128. apsvērumu), kas ir vēl viens iemesls, lai garantiju nevarētu uzskatīt par atbilstošu 2008. gada Paziņojuma par garantijām 3.2. punktam. |
| --- | --- |

(166)

Jautājumu, vai garantija radīja saņēmējam priekšrocību, var vērtēt, par pamatu ņemot 2008. gada Paziņojumu par garantijām. Laikā, kad tika piešķirta garantija, spēkā bija 2000. gada Paziņojums par garantijām. Tomēr, kā skaidrots iepriekš 134. apsvērumā, izvērtējot pasākumu, Komisija par pamatu izmanto 2008. gada Paziņojumu par garantijām. Saskaņā ar 3.2. punktu 2008. gada Paziņojumā par garantijām valsts atbalsta esamību atsevišķas valsts garantijas veidā var izslēgt, ja ir spēkā četri kumulatīvi nosacījumi (skatīt 135. apsvērumu). Izvērtējamā garantija sedz 100 % aizdevuma. Ar to pietiek, lai teiktu, ka valsts atbalstu nevar izslēgt, par pamatu ņemot 3.2. punktu 2008. gada Paziņojumā par garantijām. Turklāt un pretēji Somijas apgalvojumiem Komisija uzskata, ka jau 2004. gada martā Karjaportti bija nonācis grūtībās 1999. gada pamatnostādņu nozīmē (skatīt 123.–128. apsvērumu), kas ir vēl viens iemesls, lai garantiju nevarētu uzskatīt par atbilstošu 2008. gada Paziņojuma par garantijām 3.2. punktam.

| (167) | Turklāt garantija tika piešķirta bez garantijas maksas, lai gan uzņēmums bija nonācis grūtībās un risku Mikeli pilsētai varēja uzskatīt par ievērojamu. Garantija sedza 100 % no aplūkojamā aizdevuma, tas ir, piešķīrēja iestāde uzņēmās saņēmēja saistību nepildīšanas risku, un garantija tika piešķirta kā absolūta garantija, tas ir, garantijas devējs bija atbildīgs par parāda pamatsummas atmaksu tā, it kā tas būtu garantijas devēja paša parāds, un kreditors no garantijas devēja var pieprasīt parāda pamatsummas atmaksu, kad tai pienācis atmaksas termiņš. |
| --- | --- |

(167)

Turklāt garantija tika piešķirta bez garantijas maksas, lai gan uzņēmums bija nonācis grūtībās un risku Mikeli pilsētai varēja uzskatīt par ievērojamu. Garantija sedza 100 % no aplūkojamā aizdevuma, tas ir, piešķīrēja iestāde uzņēmās saņēmēja saistību nepildīšanas risku, un garantija tika piešķirta kā absolūta garantija, tas ir, garantijas devējs bija atbildīgs par parāda pamatsummas atmaksu tā, it kā tas būtu garantijas devēja paša parāds, un kreditors no garantijas devēja var pieprasīt parāda pamatsummas atmaksu, kad tai pienācis atmaksas termiņš.

| (168) | Turklāt Somija uzskata, ka pasākums atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo īpaši tādēļ, ka bija iesaistīti privātie ieguldītāji. Šo argumentu var noraidīt. Saskaņā ar Somijas iesniegto informāciju, pirmkārt, privātās personas saņēmējam piešķīra nevis garantijas, bet aizdevumus. Otrkārt, privāto personu aizdevumi netika piešķirti vienlaikus ar garantētajiem pensiju aizdevumiem. Treškārt, procentu likme, kuru par aizdevumu prasīja vismaz viena no privātajām personām, jau ir augstāka nekā procentu likme pensiju aizdevumam. Vēl svarīgāk ir tas, ka privātie aizdevēji piekrita īstermiņa aizdevumiem, kuru termiņš bija daži mēneši, savukārt Mikeli pilsētas piešķirtā garantija sedza aizdevumu, kura ilgums ir desmit gadi. |
| --- | --- |

(168)

Turklāt Somija uzskata, ka pasākums atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo īpaši tādēļ, ka bija iesaistīti privātie ieguldītāji. Šo argumentu var noraidīt. Saskaņā ar Somijas iesniegto informāciju, pirmkārt, privātās personas saņēmējam piešķīra nevis garantijas, bet aizdevumus. Otrkārt, privāto personu aizdevumi netika piešķirti vienlaikus ar garantētajiem pensiju aizdevumiem. Treškārt, procentu likme, kuru par aizdevumu prasīja vismaz viena no privātajām personām, jau ir augstāka nekā procentu likme pensiju aizdevumam. Vēl svarīgāk ir tas, ka privātie aizdevēji piekrita īstermiņa aizdevumiem, kuru termiņš bija daži mēneši, savukārt Mikeli pilsētas piešķirtā garantija sedza aizdevumu, kura ilgums ir desmit gadi.

| (169) | Ņemot vērā iepriekš sacīto, Komisija uzskata, ka pasākums uzņēmumam Karjaportti rada priekšrocību. Turklāt 4. pasākums atbilst visiem pārējiem nosacījumiem, lai atzītu valsts atbalsta esamību. Kā sīki aprakstīts 133., 140. un 141. apsvērumā, arī šo garantiju veido valsts līdzekļi un tā ir saistīta ar valsti, ir selektīva un kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(169)

Ņemot vērā iepriekš sacīto, Komisija uzskata, ka pasākums uzņēmumam Karjaportti rada priekšrocību. Turklāt 4. pasākums atbilst visiem pārējiem nosacījumiem, lai atzītu valsts atbalsta esamību. Kā sīki aprakstīts 133., 140. un 141. apsvērumā, arī šo garantiju veido valsts līdzekļi un tā ir saistīta ar valsti, ir selektīva un kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (170) | 5. pasākums. Somijas apgalvojumu, ka pasākums tika piešķirts, lai turpinātu ieguldījumus, kas sākti 2000. gadā, var noraidīt, jo ir skaidrs, ka garantija bija jauns pasākums. |
| --- | --- |

(170)

5. pasākums. Somijas apgalvojumu, ka pasākums tika piešķirts, lai turpinātu ieguldījumus, kas sākti 2000. gadā, var noraidīt, jo ir skaidrs, ka garantija bija jauns pasākums.

| (171) | Saskaņā ar 3.2. punktu 2008. gada Paziņojumā par garantijām valsts atbalsta esamību atsevišķas valsts garantijas veidā var izslēgt, ja ir spēkā četri kumulatīvi nosacījumi (skatīt 135. apsvērumu). Līdzīgi kā 4. pasākumā apskatāmā garantija sedz 100 % no aizdevuma un 2004. gada maijā Karjaportti jau bija nonācis grūtībās 1999. gada pamatnostādņu nozīmē (skatīt 123.–128. apsvērumu). Līdz ar to garantiju nevar uzskatīt par atbilstošu 2008. gada Paziņojuma par garantijām 3.2. punktam. |
| --- | --- |

(171)

Saskaņā ar 3.2. punktu 2008. gada Paziņojumā par garantijām valsts atbalsta esamību atsevišķas valsts garantijas veidā var izslēgt, ja ir spēkā četri kumulatīvi nosacījumi (skatīt 135. apsvērumu). Līdzīgi kā 4. pasākumā apskatāmā garantija sedz 100 % no aizdevuma un 2004. gada maijā Karjaportti jau bija nonācis grūtībās 1999. gada pamatnostādņu nozīmē (skatīt 123.–128. apsvērumu). Līdz ar to garantiju nevar uzskatīt par atbilstošu 2008. gada Paziņojuma par garantijām 3.2. punktam.

| (172) | Turklāt, un līdzīgi kā 4. pasākumam, garantija tika piešķirta bez garantijas maksas, lai gan uzņēmums bija nonācis grūtībās un risku Mikeli pilsētai varēja uzskatīt par ievērojamu. Garantija sedza 100 % no aplūkojamā aizdevuma un tika piešķirta kā absolūta garantija. Tādējādi šajā lietā pretēji Somijas uzskatam Komisija uzskata, ka pasākums rada priekšrocību uzņēmumam Karjaportti. |
| --- | --- |

(172)

Turklāt, un līdzīgi kā 4. pasākumam, garantija tika piešķirta bez garantijas maksas, lai gan uzņēmums bija nonācis grūtībās un risku Mikeli pilsētai varēja uzskatīt par ievērojamu. Garantija sedza 100 % no aplūkojamā aizdevuma un tika piešķirta kā absolūta garantija. Tādējādi šajā lietā pretēji Somijas uzskatam Komisija uzskata, ka pasākums rada priekšrocību uzņēmumam Karjaportti.

| (173) | Turklāt 5. pasākums atbilst visiem pārējiem nosacījumiem, lai atzītu valsts atbalsta esamību. Kā sīki aprakstīts 133., 140. un 141. apsvērumā, arī šo garantiju veido valsts līdzekļi un tā ir saistīta ar valsti, ir selektīva un kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(173)

Turklāt 5. pasākums atbilst visiem pārējiem nosacījumiem, lai atzītu valsts atbalsta esamību. Kā sīki aprakstīts 133., 140. un 141. apsvērumā, arī šo garantiju veido valsts līdzekļi un tā ir saistīta ar valsti, ir selektīva un kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (174) | Tādējādi Komisija secina, ka 4. un 5. pasākums veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(174)

Tādējādi Komisija secina, ka 4. un 5. pasākums veido valsts atbalstu.

| (175) | Somija neizvirzīja nekādus argumentus attiecībā uz 4. pasākuma saderību. Attiecībā uz 5. pasākumu Somija atsaucās uz LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 1998. gada pamatnostādnēm (skatīt 95. apsvērumu). Tomēr 1998. gada pamatnostādnes nevar kalpot kā saderības pamats, jo abu garantiju piešķiršanas laikā Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums (skatīt 123.–128. apsvērumu). Saskaņā ar 1998. gada pamatnostādnēm atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem ir jāvērtē atbilstoši glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (50). Tādēļ Komisija vispirms vērtē, vai atbilstīgi pamatnostādnēm 4. un 5. pasākums ir saderīgs kā glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsts. Garantijas piešķiršanas laikā spēkā bija 1999. gada pamatnostādnes (51). |
| --- | --- |

(175)

Somija neizvirzīja nekādus argumentus attiecībā uz 4. pasākuma saderību. Attiecībā uz 5. pasākumu Somija atsaucās uz LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 1998. gada pamatnostādnēm (skatīt 95. apsvērumu). Tomēr 1998. gada pamatnostādnes nevar kalpot kā saderības pamats, jo abu garantiju piešķiršanas laikā Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums (skatīt 123.–128. apsvērumu). Saskaņā ar 1998. gada pamatnostādnēm atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem ir jāvērtē atbilstoši glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (50). Tādēļ Komisija vispirms vērtē, vai atbilstīgi pamatnostādnēm 4. un 5. pasākums ir saderīgs kā glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsts. Garantijas piešķiršanas laikā spēkā bija 1999. gada pamatnostādnes (51).

| (176) | 1999. gada pamatnostādnes paredz glābšanas atbalsta atbilstību konkrētiem nosacījumiem, kuri aplūkojamā pasākuma gadījumā nav spēkā.






  a) | Pirmkārt, tā kā pasākums veido likviditātes atbalstu garantijas veidā (1999. gada Paziņojuma par garantijām 23. punkta a) apakšpunkts), aizdevumi, ko sedz attiecīgās garantijas, netika piešķirti ar procentu likmi, kas ir vismaz salīdzināma ar procentu likmēm aizdevumiem, kas tiek piešķirti dzīvotspējīgiem uzņēmumiem (atsauces likme Somijai 2004. gada martā: 4,43 % plus 100 bāzes punkti, atsauces likme Somijai 2004. gada maijā: 4,43 % plus 100 bāzes punkti). |
| --- | --- | --- |

(176)

1999. gada pamatnostādnes paredz glābšanas atbalsta atbilstību konkrētiem nosacījumiem, kuri aplūkojamā pasākuma gadījumā nav spēkā.

a)

Pirmkārt, tā kā pasākums veido likviditātes atbalstu garantijas veidā (1999. gada Paziņojuma par garantijām 23. punkta a) apakšpunkts), aizdevumi, ko sedz attiecīgās garantijas, netika piešķirti ar procentu likmi, kas ir vismaz salīdzināma ar procentu likmēm aizdevumiem, kas tiek piešķirti dzīvotspējīgiem uzņēmumiem (atsauces likme Somijai 2004. gada martā: 4,43 % plus 100 bāzes punkti, atsauces likme Somijai 2004. gada maijā: 4,43 % plus 100 bāzes punkti).

| b) | Otrkārt, garantijas nebija saistītas ar aizdevumu, kas būtu jāatdod vēlākais divpadsmit mēnešu laikā pēc pēdējā maksājuma uzņēmumam (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta b) apakšpunkts). |
| --- | --- |

b)

Otrkārt, garantijas nebija saistītas ar aizdevumu, kas būtu jāatdod vēlākais divpadsmit mēnešu laikā pēc pēdējā maksājuma uzņēmumam (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta b) apakšpunkts).

| c) | Treškārt, Somija nesniedza informāciju, ka atbalsts tiktu garantēts tādēļ, ka pastāv nopietnas sociālas grūtības un tas citās dalībvalstīs neizraisa sekas, kādas ir pārmērīgam kapitāla pieplūdumam (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

c)

Treškārt, Somija nesniedza informāciju, ka atbalsts tiktu garantēts tādēļ, ka pastāv nopietnas sociālas grūtības un tas citās dalībvalstīs neizraisa sekas, kādas ir pārmērīgam kapitāla pieplūdumam (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta c) apakšpunkts).

| d) | Ceturtkārt, garantijas netika atmaksātas 6 mēnešu laikā, kā arī netika izveidots pārstrukturēšanas plāns 1999. gada pamatnostādņu nozīmē (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta d) apakšpunkts). |
| --- | --- |

d)

Ceturtkārt, garantijas netika atmaksātas 6 mēnešu laikā, kā arī netika izveidots pārstrukturēšanas plāns 1999. gada pamatnostādņu nozīmē (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta d) apakšpunkts).

| e) | Visbeidzot, nav norāžu, ka garantiju apjoms nepārsniedz tādu summu, kas vajadzīga, lai uzņēmums varētu turpināt darboties laikposmā, kurā atbalsts ir atļauts (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta e) apakšpunkts). |
| --- | --- |

e)

Visbeidzot, nav norāžu, ka garantiju apjoms nepārsniedz tādu summu, kas vajadzīga, lai uzņēmums varētu turpināt darboties laikposmā, kurā atbalsts ir atļauts (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta e) apakšpunkts).

| (177) | Bez tam 4. un 5. pasākums neatbilst visiem pārstrukturēšanas atbalsta nosacījumiem, kas izklāstīti 1999. gada pamatnostādnēs.






  a) | Pirmkārt, pasākumu piešķiršana nebija ar nosacījumu, ka tie iespējami tikai tad, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns (1999. gada pamatnostādņu 31. punkts). Tiek atzīmēts, ka nav izveidots pārstrukturēšanas plāns 1999. gada pamatnostādņu 32. punkta un turpmāko punktu nozīmē. |
| --- | --- | --- |

(177)

Bez tam 4. un 5. pasākums neatbilst visiem pārstrukturēšanas atbalsta nosacījumiem, kas izklāstīti 1999. gada pamatnostādnēs.

a)

Pirmkārt, pasākumu piešķiršana nebija ar nosacījumu, ka tie iespējami tikai tad, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns (1999. gada pamatnostādņu 31. punkts). Tiek atzīmēts, ka nav izveidots pārstrukturēšanas plāns 1999. gada pamatnostādņu 32. punkta un turpmāko punktu nozīmē.

| b) | Otrkārt, atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem (1999. gada pamatnostādņu 40. punkts), bet attiecībā uz aplūkojamajiem pasākumiem nav pazīmju par saņēmēja ieguldījumu. |
| --- | --- |

b)

Otrkārt, atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem (1999. gada pamatnostādņu 40. punkts), bet attiecībā uz aplūkojamajiem pasākumiem nav pazīmju par saņēmēja ieguldījumu.

| c) | Treškārt, lai novērstu pārmērīgus konkurences kropļojumus, ir jāveic kompensējoši pasākumi (1999. gada pamatnostādņu 37. punkts). Šādi pasākumi nav veikti. |
| --- | --- |

c)

Treškārt, lai novērstu pārmērīgus konkurences kropļojumus, ir jāveic kompensējoši pasākumi (1999. gada pamatnostādņu 37. punkts). Šādi pasākumi nav veikti.

| (178) | Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākumi nav piešķirti atbilstīgi 1999. gada pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(178)

Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākumi nav piešķirti atbilstīgi 1999. gada pamatnostādnēm.

| (179) | Bez tam ir jāizsver, vai 4. un 5. pasākums varētu būt saderīgi ar iekšējo tirgu, piemērojot kādu citu LESD 107. panta 2. un 3. punktā noteikto izņēmumu. |
| --- | --- |

(179)

Bez tam ir jāizsver, vai 4. un 5. pasākums varētu būt saderīgi ar iekšējo tirgu, piemērojot kādu citu LESD 107. panta 2. un 3. punktā noteikto izņēmumu.

| (180) | LESD 107. panta 2. punktā noteiktos izņēmumus šajā gadījumā nepiemēro, jo aplūkojamie pasākumi nav sociāla rakstura pasākumi, tie nav piešķirti individuāliem patērētājiem, tie nav veidoti, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un nav piešķirti tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi Vācijas sadalīšana. |
| --- | --- |

(180)

LESD 107. panta 2. punktā noteiktos izņēmumus šajā gadījumā nepiemēro, jo aplūkojamie pasākumi nav sociāla rakstura pasākumi, tie nav piešķirti individuāliem patērētājiem, tie nav veidoti, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un nav piešķirti tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi Vācijas sadalīšana.

| (181) | LESD 107. panta 3. punktā noteikti papildu izņēmumi. |
| --- | --- |

(181)

LESD 107. panta 3. punktā noteikti papildu izņēmumi.

| (182) | LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir veicināt „ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs.” Piešķiršanas laikā uzņēmums Karjaportti atradās tādā apgabalā. |
| --- | --- |

(182)

LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir veicināt „ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs.” Piešķiršanas laikā uzņēmums Karjaportti atradās tādā apgabalā.

| (183) | Laikā, kad tika piešķirts 4. un 5. pasākums, valsts atbalsta saderību atbalstāmajos apgabalos regulēja ar 1998. gada pamatnostādnēm. Šajās pamatnostādnēs noteikts, ka grūtībās nonākuši uzņēmumi nav tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu. Tātad, ņemot vērā minēto, Komisija secina, ka uz atbalstu nav attiecināma LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktā atkāpe. |
| --- | --- |

(183)

Laikā, kad tika piešķirts 4. un 5. pasākums, valsts atbalsta saderību atbalstāmajos apgabalos regulēja ar 1998. gada pamatnostādnēm. Šajās pamatnostādnēs noteikts, ka grūtībās nonākuši uzņēmumi nav tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu. Tātad, ņemot vērā minēto, Komisija secina, ka uz atbalstu nav attiecināma LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktā atkāpe.

| (184) | LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka „atbalstu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā,” var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Komisija uzsver, ka attiecīgais atbalsts nav veidots, lai veicinātu svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs, kā arī Komisija nav radusi pierādījumu, ka tas ir veidots, lai novērstu nopietnus traucējumus Somijas tautsaimniecībā. Ņemot vērā minēto, Komisija secina, ka uz atbalstu nav attiecināma LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteiktā atkāpe. |
| --- | --- |

(184)

LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka „atbalstu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā,” var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Komisija uzsver, ka attiecīgais atbalsts nav veidots, lai veicinātu svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs, kā arī Komisija nav radusi pierādījumu, ka tas ir veidots, lai novērstu nopietnus traucējumus Somijas tautsaimniecībā. Ņemot vērā minēto, Komisija secina, ka uz atbalstu nav attiecināma LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteiktā atkāpe.

| (185) | LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunkts nosaka, ka atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, var uzskatīt par saderīgu, ja šāds atbalsts neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci Kopienā tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm. Šis apakšpunkts acīmredzot neattiecas uz konkrēto gadījumu. |
| --- | --- |

(185)

LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunkts nosaka, ka atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, var uzskatīt par saderīgu, ja šāds atbalsts neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci Kopienā tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm. Šis apakšpunkts acīmredzot neattiecas uz konkrēto gadījumu.

| (186) | Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu tiek atļauts valsts atbalsts, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Komisija ir izstrādājusi vairākas pamatnostādnes un paziņojumus, kuros tā skaidro, kā tā piemēros iepriekšminētajos noteikumos paredzēto izņēmumu. Tomēr Komisija uzskata, ka atbalsta rakstura un pazīmju dēļ ir pats par sevi saprotams, ka pamatnostādnēs un paziņojumos paredzēto izņēmumu šajā gadījumā nepiemēro. |
| --- | --- |

(186)

Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu tiek atļauts valsts atbalsts, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Komisija ir izstrādājusi vairākas pamatnostādnes un paziņojumus, kuros tā skaidro, kā tā piemēros iepriekšminētajos noteikumos paredzēto izņēmumu. Tomēr Komisija uzskata, ka atbalsta rakstura un pazīmju dēļ ir pats par sevi saprotams, ka pamatnostādnēs un paziņojumos paredzēto izņēmumu šajā gadījumā nepiemēro.

| (187) | Ņemot vērā iepriekšējos apsvērumus, Komisija uzskata, ka 4. un 5. pasākums veido valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(187)

Ņemot vērā iepriekšējos apsvērumus, Komisija uzskata, ka 4. un 5. pasākums veido valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

7.3.4.   Tiesas uzraudzīta pārstrukturēšanas procedūra (6. pasākums)

| (188) | Somijas galvenais arguments, kā norādīts 96.–98. apsvērumā, ir, ka Mikeli pilsēta nebija devīgāka kā pārējie uzņēmuma kreditori — tā rīkojās kopā ar saņēmēja privātajiem kreditoriem un ar vienādiem nosacījumiem. Tādējādi, piekrītot pārstrukturēšanas programmai, tā rīkojās kā privāts tirgus ekonomikas ieguldītājs. |
| --- | --- |

(188)

Somijas galvenais arguments, kā norādīts 96.–98. apsvērumā, ir, ka Mikeli pilsēta nebija devīgāka kā pārējie uzņēmuma kreditori — tā rīkojās kopā ar saņēmēja privātajiem kreditoriem un ar vienādiem nosacījumiem. Tādējādi, piekrītot pārstrukturēšanas programmai, tā rīkojās kā privāts tirgus ekonomikas ieguldītājs.

| (189) | Pirmais jautājums, kas jāpārbauda šajā kontekstā, ir, vai tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijs tiek piemērots situācijām, kad viena vai vairākas valsts iestādes, kuru rīcība ir saistīta ar valsti, veic vairākus pasākumus attiecībā uz vienu uzņēmumu. Vispārējā tiesa šo jautājumu ir aplūkojusi lietā BP Chemicals pret Komisiju (52). Saskaņā ar Tiesas spriedumu tikai tas vien, ka valsts uzņēmums jau ir veicis tādu kapitāla iepludināšanu meitasuzņēmumā, kas klasificēts kā atbalsts, automātiski nenozīmē, ka turpmāku kapitāla iepludināšanu nevarētu klasificēt kā ieguldījumus, kas atbilst kritērijam par privātu tirgus ekonomikas ieguldītāju. Tomēr Komisijai jānosaka, vai vairāki pasākumi viena uzņēmuma labā var būt saprātīgi nodalāmi un vai tos var uzskatīt par neatkarīgiem pasākumiem. Šajā kontekstā atbilstīgi Tiesas spriedumam ir jāņem vērā aplūkojamo pasākumu hronoloģija, to nolūks un meitasuzņēmuma situācija laikā, kad tika pieņemts katrs lēmums veikt iepludināšanu (53). |
| --- | --- |

(189)

Pirmais jautājums, kas jāpārbauda šajā kontekstā, ir, vai tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijs tiek piemērots situācijām, kad viena vai vairākas valsts iestādes, kuru rīcība ir saistīta ar valsti, veic vairākus pasākumus attiecībā uz vienu uzņēmumu. Vispārējā tiesa šo jautājumu ir aplūkojusi lietā BP Chemicals pret Komisiju (52). Saskaņā ar Tiesas spriedumu tikai tas vien, ka valsts uzņēmums jau ir veicis tādu kapitāla iepludināšanu meitasuzņēmumā, kas klasificēts kā atbalsts, automātiski nenozīmē, ka turpmāku kapitāla iepludināšanu nevarētu klasificēt kā ieguldījumus, kas atbilst kritērijam par privātu tirgus ekonomikas ieguldītāju. Tomēr Komisijai jānosaka, vai vairāki pasākumi viena uzņēmuma labā var būt saprātīgi nodalāmi un vai tos var uzskatīt par neatkarīgiem pasākumiem. Šajā kontekstā atbilstīgi Tiesas spriedumam ir jāņem vērā aplūkojamo pasākumu hronoloģija, to nolūks un meitasuzņēmuma situācija laikā, kad tika pieņemts katrs lēmums veikt iepludināšanu (53).

| (190) | Konkrētajā gadījumā Komisijai jānosaka, vai 2004. gada martā un 2004. gada maijā piešķirtās garantijas (4. un 5. pasākums) var atdalīt no tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras (6. pasākums). Lai gan ir taisnība, ka lēmumi par visiem trīs pasākumiem ir pieņemti vienā gadā, Komisija secina, ka tie izmantoti atšķirīgā kontekstā. Tostarp tika uzsākta tiesas uzraudzīta pārstrukturēšanas procedūra, kurā piedalījās visi uzņēmuma kreditori. Tādēļ 6. pasākuma nolūks vairs nebija atgriezt uzņēmuma dzīvotspēju, neierosinot maksātnespējas procesu un iegūstot naudu no privātbankām. Drīzāk Mikeli pilsētas, tāpat kā visu pārējo kreditoru, mērķis bija maksimāli atgūt nesamaksātos parādus, piemērojot ierobežojumus, kādi paredzēti valsts tiesību aktos par bankrotu. Tādējādi Komisija uzskata, ka 6. pasākumu var nodalīt no 4. un 5. pasākuma. |
| --- | --- |

(190)

Konkrētajā gadījumā Komisijai jānosaka, vai 2004. gada martā un 2004. gada maijā piešķirtās garantijas (4. un 5. pasākums) var atdalīt no tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras (6. pasākums). Lai gan ir taisnība, ka lēmumi par visiem trīs pasākumiem ir pieņemti vienā gadā, Komisija secina, ka tie izmantoti atšķirīgā kontekstā. Tostarp tika uzsākta tiesas uzraudzīta pārstrukturēšanas procedūra, kurā piedalījās visi uzņēmuma kreditori. Tādēļ 6. pasākuma nolūks vairs nebija atgriezt uzņēmuma dzīvotspēju, neierosinot maksātnespējas procesu un iegūstot naudu no privātbankām. Drīzāk Mikeli pilsētas, tāpat kā visu pārējo kreditoru, mērķis bija maksimāli atgūt nesamaksātos parādus, piemērojot ierobežojumus, kādi paredzēti valsts tiesību aktos par bankrotu. Tādējādi Komisija uzskata, ka 6. pasākumu var nodalīt no 4. un 5. pasākuma.

| (191) | Kā aprakstīts 31. apsvērumā, Karjaportti kopā ar privātajiem kreditoriem Mikeli rajona tiesā iesniedza pieteikumu par tiesas uzraudzītu pārstrukturēšanas procedūru atbilstoši Uzņēmumu pārstrukturēšanas likumam 47/1993. Pārstrukturēšanas programma tika iesniegta tiesai, tostarp informācija par pasākumiem, kas šobrīd tiek izvērtēti. Tiesa pēc informācijas pārbaudes apstiprināja pārstrukturēšanas programmu. Komisija atzīmē, ka attiecībā uz Karjaportti ir piemērota Somijas tiesību aktos noteiktā tiesas uzraudzīta pārstrukturēšanas procedūra. Faktiski šādas tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras iemesls ir atjaunot grūtībās nonākuša parādnieka uzņēmējdarbības dzīvotspēju, lai nodrošinātu nepārtrauktu tā dzīvotspēju un panāktu parāda nomaksu. Tādējādi Komisija uzskata, ka Mikeli pilsētas veiktos pasākumus tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā var novērtēt atbilstoši tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(191)

Kā aprakstīts 31. apsvērumā, Karjaportti kopā ar privātajiem kreditoriem Mikeli rajona tiesā iesniedza pieteikumu par tiesas uzraudzītu pārstrukturēšanas procedūru atbilstoši Uzņēmumu pārstrukturēšanas likumam 47/1993. Pārstrukturēšanas programma tika iesniegta tiesai, tostarp informācija par pasākumiem, kas šobrīd tiek izvērtēti. Tiesa pēc informācijas pārbaudes apstiprināja pārstrukturēšanas programmu. Komisija atzīmē, ka attiecībā uz Karjaportti ir piemērota Somijas tiesību aktos noteiktā tiesas uzraudzīta pārstrukturēšanas procedūra. Faktiski šādas tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras iemesls ir atjaunot grūtībās nonākuša parādnieka uzņēmējdarbības dzīvotspēju, lai nodrošinātu nepārtrauktu tā dzīvotspēju un panāktu parāda nomaksu. Tādējādi Komisija uzskata, ka Mikeli pilsētas veiktos pasākumus tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā var novērtēt atbilstoši tirgus ekonomikas ieguldītāja principam.

| (192) | Saskaņā ar Magefesa judikatūru (54), ja valsts ir devīgāka nekā citi uzņēmuma kreditori, pasākumi tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā var veidot valsts atbalstu. Līdz ar to Komisija pārbauda, vai pārstrukturēšanas procesā pret privātajiem un publiskajiem kreditoriem patiešām bija vienāda attieksme. |
| --- | --- |

(192)

Saskaņā ar Magefesa judikatūru (54), ja valsts ir devīgāka nekā citi uzņēmuma kreditori, pasākumi tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā var veidot valsts atbalstu. Līdz ar to Komisija pārbauda, vai pārstrukturēšanas procesā pret privātajiem un publiskajiem kreditoriem patiešām bija vienāda attieksme.

| (193) | Pirmkārt, tā atzīmē, ka kopumā pārstrukturēšanas parādu [...] (aptuveni [30–70] %) attiecas uz privātajiem kreditoriem. Galvenie privātie kreditori ir Nordea Bank, Pohjola Bank un Nordea Financing Otrkārt, ir jāņem vērā, ka Karjaportti kreditori tika dalīti dažādās grupās atbilstoši to kārtai. Kopā ar privātajiem kreditoriem Nordea Bank, OKO/Pohjola Bank un Nordea Financing, kā arī valstij piederošo specializēto finanšu uzņēmumu Finnvera Mikeli pilsēta pieder lielo nodrošināto parādu kreditoru grupai. Kā redzams IV tabulā, šo lielo nodrošināto parādu grupā Mikeli pilsētas daļa ir [10–40] %, savukārt privāto kreditoru daļa kopā veido [30–70] %. Finnvera daļa ir [10–40] %. |
| --- | --- |

(193)

Pirmkārt, tā atzīmē, ka kopumā pārstrukturēšanas parādu [...] (aptuveni [30–70] %) attiecas uz privātajiem kreditoriem. Galvenie privātie kreditori ir Nordea Bank, Pohjola Bank un Nordea Financing Otrkārt, ir jāņem vērā, ka Karjaportti kreditori tika dalīti dažādās grupās atbilstoši to kārtai. Kopā ar privātajiem kreditoriem Nordea Bank, OKO/Pohjola Bank un Nordea Financing, kā arī valstij piederošo specializēto finanšu uzņēmumu Finnvera Mikeli pilsēta pieder lielo nodrošināto parādu kreditoru grupai. Kā redzams IV tabulā, šo lielo nodrošināto parādu grupā Mikeli pilsētas daļa ir [10–40] %, savukārt privāto kreditoru daļa kopā veido [30–70] %. Finnvera daļa ir [10–40] %.

| (194) | Turpmāk katrs no Mikeli pilsētas veiktajiem pasākumiem ir izvērtēts sīkāk. |
| --- | --- |

(194)

Turpmāk katrs no Mikeli pilsētas veiktajiem pasākumiem ir izvērtēts sīkāk.

| (195) | Procentu likmes samazinājums nodrošinātajiem parādiem. Kā redzams V tabulā, procentu likmes aizdevumiem un citiem parādiem (nesamaksātajām maksām), kuras tika uzskatītas par „lieliem nodrošinātiem parādiem”, bija vienādas privātajiem un publiskajiem kreditoriem, izņemot [...]. Šis kreditors saņēma procentu likmi [...] EURIBOR par visām nesamaksātajām summām no pārstrukturēšanas procesa sākuma, bet pārējie kreditori līdz 2010. gadam saņēma daļu no nesamaksātajām summām, tikai [...] EURIBOR mīnus [...] %. Šī atšķirība radās tādēļ, ka [...] bija augstākas kārtas kreditors attiecībā uz nodrošinājumu, ko tam bija piešķīris Karjaportti. Tiek uzskatīts, ka [...] augstākā kārta attaisno piemēroto procentu likmju starpību. |
| --- | --- |

(195)

Procentu likmes samazinājums nodrošinātajiem parādiem. Kā redzams V tabulā, procentu likmes aizdevumiem un citiem parādiem (nesamaksātajām maksām), kuras tika uzskatītas par „lieliem nodrošinātiem parādiem”, bija vienādas privātajiem un publiskajiem kreditoriem, izņemot [...]. Šis kreditors saņēma procentu likmi [...] EURIBOR par visām nesamaksātajām summām no pārstrukturēšanas procesa sākuma, bet pārējie kreditori līdz 2010. gadam saņēma daļu no nesamaksātajām summām, tikai [...] EURIBOR mīnus [...] %. Šī atšķirība radās tādēļ, ka [...] bija augstākas kārtas kreditors attiecībā uz nodrošinājumu, ko tam bija piešķīris Karjaportti. Tiek uzskatīts, ka [...] augstākā kārta attaisno piemēroto procentu likmju starpību.

| (196) | Aizdevumu grafiku maiņa. Mikeli pilsētas prasības tika atliktas tādā pašā mērā kā citu nodrošināto parādu debitoru prasības. Kā redzams VI tabulā, no 2009. gada jūlija līdz 2015. gadam Karjaportti bija jāveic maksājumi visiem nodrošināto parādu kreditoriem, kad lielākai daļai maksājumu bija pienācis apmaksas termiņš (43 % no kapitāla no katra nodrošinātā parāda). Maksājumi, kas veicami par labu katram no kreditoriem, ir vienādā proporcijā attiecībā uz konkrētā kreditora kopējo prasības summu (2 % no nesamaksātās summas pirmajiem trim maksājumiem; 4 % nākamajiem diviem maksājumiem; 6 % atlikušajam maksājumam). Beidzamais maksājums veido 43 % no kapitāla katram no nodrošināto parādu kreditoriem. Tādējādi Mikeli pilsētai netika piemēroti mazāk labvēlīgi nosacījumi kā privātajiem kreditoriem tādā pašā situācijā. |
| --- | --- |

(196)

Aizdevumu grafiku maiņa. Mikeli pilsētas prasības tika atliktas tādā pašā mērā kā citu nodrošināto parādu debitoru prasības. Kā redzams VI tabulā, no 2009. gada jūlija līdz 2015. gadam Karjaportti bija jāveic maksājumi visiem nodrošināto parādu kreditoriem, kad lielākai daļai maksājumu bija pienācis apmaksas termiņš (43 % no kapitāla no katra nodrošinātā parāda). Maksājumi, kas veicami par labu katram no kreditoriem, ir vienādā proporcijā attiecībā uz konkrētā kreditora kopējo prasības summu (2 % no nesamaksātās summas pirmajiem trim maksājumiem; 4 % nākamajiem diviem maksājumiem; 6 % atlikušajam maksājumam). Beidzamais maksājums veido 43 % no kapitāla katram no nodrošināto parādu kreditoriem. Tādējādi Mikeli pilsētai netika piemēroti mazāk labvēlīgi nosacījumi kā privātajiem kreditoriem tādā pašā situācijā.

| (197) | Nosacīts atbrīvojums no parādiem. Saskaņā ar pārstrukturēšanas programmu, kā aprakstīts 42. un 43. apsvērumā, summas, kas atsaucamas tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras beigās, ja netiek izpildīti konkrēti ekonomiski nosacījumi, balstītas uz salīdzinājumu starp nodrošinājuma vērtību, ja Karjaportti turpina savu darbību, un nodrošinājuma vērtību tā realizēšanas gadījumā, tās noteiktas katram konkrētajam kreditoram, ņemot vērā tā atbilstošo kārtu. Nodrošinājuma vērtību abos scenārijos noteica divi neatkarīgi vērtētāji laikā, kad tika izveidota pārstrukturēšanas programma, par pamatu ņemot salīdzināmas cenas un īres maksu informāciju. Tādējādi [...] nav jāatsakās no parādiem tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras beigās, jo tas ir augstākās kārtas kreditors. Arī pārējo kreditoru summas tika noteiktas, piemērojot minēto metodoloģiju un iegūstot summas, kas norādītas 43. apsvērumā. Metodoloģiju, kas piemērota attiecīgo summu noteikšanai, var uzskatīt par ticamu, jo īpaši tādēļ, ka abos scenārijos tā saista atbilstošo kārtu ar attiecīgā nodrošinājuma vērtību. Praksē aprēķina pamatā bija neatkarīgu ekspertu vērtējums, un vieni un tie paši principi tika piemēroti visiem kreditoriem, lai noteiktu maksimālās summas, par kādām var samazināt pārstrukturēšanas parādus tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras beigās. Tādējādi var uzskatīt, ka visiem kreditoriem tika piemēroti vienādi nosacījumi. |
| --- | --- |

(197)

Nosacīts atbrīvojums no parādiem. Saskaņā ar pārstrukturēšanas programmu, kā aprakstīts 42. un 43. apsvērumā, summas, kas atsaucamas tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras beigās, ja netiek izpildīti konkrēti ekonomiski nosacījumi, balstītas uz salīdzinājumu starp nodrošinājuma vērtību, ja Karjaportti turpina savu darbību, un nodrošinājuma vērtību tā realizēšanas gadījumā, tās noteiktas katram konkrētajam kreditoram, ņemot vērā tā atbilstošo kārtu. Nodrošinājuma vērtību abos scenārijos noteica divi neatkarīgi vērtētāji laikā, kad tika izveidota pārstrukturēšanas programma, par pamatu ņemot salīdzināmas cenas un īres maksu informāciju. Tādējādi [...] nav jāatsakās no parādiem tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras beigās, jo tas ir augstākās kārtas kreditors. Arī pārējo kreditoru summas tika noteiktas, piemērojot minēto metodoloģiju un iegūstot summas, kas norādītas 43. apsvērumā. Metodoloģiju, kas piemērota attiecīgo summu noteikšanai, var uzskatīt par ticamu, jo īpaši tādēļ, ka abos scenārijos tā saista atbilstošo kārtu ar attiecīgā nodrošinājuma vērtību. Praksē aprēķina pamatā bija neatkarīgu ekspertu vērtējums, un vieni un tie paši principi tika piemēroti visiem kreditoriem, lai noteiktu maksimālās summas, par kādām var samazināt pārstrukturēšanas parādus tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras beigās. Tādējādi var uzskatīt, ka visiem kreditoriem tika piemēroti vienādi nosacījumi.

| (198) | Kopumā Komisija uzskata, ka tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā Mikeli pilsētai netika piemēroti mazāk labvēlīgi nosacījumi kā privātajiem kreditoriem. Ja parādās atšķirības salīdzinājumā ar pārējiem kreditoriem, tās tiek pamatotas ar konkrēto kreditoru turējumā esošo nodrošinājumu atšķirīgo kvalitāti. Tādējādi, ņemot vērā iepriekš minēto, ir jāsecina, ka saņēmējs no tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras neguva priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Šaubas, ko Komisija izteica lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir izkliedētas, un 31.–43. apsvērumā aprakstītie pasākumi neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(198)

Kopumā Komisija uzskata, ka tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā Mikeli pilsētai netika piemēroti mazāk labvēlīgi nosacījumi kā privātajiem kreditoriem. Ja parādās atšķirības salīdzinājumā ar pārējiem kreditoriem, tās tiek pamatotas ar konkrēto kreditoru turējumā esošo nodrošinājumu atšķirīgo kvalitāti. Tādējādi, ņemot vērā iepriekš minēto, ir jāsecina, ka saņēmējs no tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras neguva priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Šaubas, ko Komisija izteica lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir izkliedētas, un 31.–43. apsvērumā aprakstītie pasākumi neveido valsts atbalstu.

7.3.5.   Akciju iegāde (7. pasākums)

| (199) | Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka akciju iegāde nav daļa no tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras. |
| --- | --- |

(199)

Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka akciju iegāde nav daļa no tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras.

| (200) | Somija apgalvo, ka, iegādājoties akcijas, Mikeli pilsēta rīkojās atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Pirmkārt, ievērojot BP Chemicals lietas loģiku (skatīt 189.–191. apsvērumu), ir jānosaka, vai 7. pasākumam var piemērot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, jo Mikeli pilsēta iepriekš jau bija piešķīrusi uzņēmumam Karjaportti atbalsta pasākumu. Šajā kontekstā Komisija atzīmē, ka 4. un 5. pasākums tika veikti pirms tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras sākuma, bet akciju iegāde notika tikai pēc tam. Turklāt, tā kā 4. un 5. pasākuma mērķis bija ļaut saņēmējam turpināt piekļūt likviditātei, pēc tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras uzsākšanas bija skaidrs, ka šīs vajadzības būs jārisina ar procedūras palīdzību. Tādēļ Komisija uzskata, ka 7. pasākumu var atdalīt no 4. un 5. pasākuma un ka principā 7. pasākumam piemērojams tirgus ekonomikas ieguldītāja princips. |
| --- | --- |

(200)

Somija apgalvo, ka, iegādājoties akcijas, Mikeli pilsēta rīkojās atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Pirmkārt, ievērojot BP Chemicals lietas loģiku (skatīt 189.–191. apsvērumu), ir jānosaka, vai 7. pasākumam var piemērot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, jo Mikeli pilsēta iepriekš jau bija piešķīrusi uzņēmumam Karjaportti atbalsta pasākumu. Šajā kontekstā Komisija atzīmē, ka 4. un 5. pasākums tika veikti pirms tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras sākuma, bet akciju iegāde notika tikai pēc tam. Turklāt, tā kā 4. un 5. pasākuma mērķis bija ļaut saņēmējam turpināt piekļūt likviditātei, pēc tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras uzsākšanas bija skaidrs, ka šīs vajadzības būs jārisina ar procedūras palīdzību. Tādēļ Komisija uzskata, ka 7. pasākumu var atdalīt no 4. un 5. pasākuma un ka principā 7. pasākumam piemērojams tirgus ekonomikas ieguldītāja princips.

| (201) | Kā aprakstīts 156. apsvērumā, ja valsts veic zemes vai citu aktīvu iegādi, piemēro tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Somija iesniedza akciju vērtības novērtējumu, ko izstrādājusi [...] (55), nekustamā īpašuma aģentūra, kas atrodas Helsinkos. Vērtējumā, kas datēts ar 2005. gada 29. martu, nekustamā īpašuma uzņēmuma akcijas novērtētas robežās no EUR 1 miljona līdz EUR 1,1 miljonam. Novērtējuma pamatā ir uzņēmuma īpašumā esošā īpašuma vērtība. Lai noteiktu vērtību, ir izmantotas divas metodes: kapitāla vērtība īres tirgū (saskaņā ar Somijas Statistikas pārvaldes apkopoto mājokļu statistiku) un tālākpārdošanas vērtība (pēc cenu pieprasījuma). |
| --- | --- |

(201)

Kā aprakstīts 156. apsvērumā, ja valsts veic zemes vai citu aktīvu iegādi, piemēro tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Somija iesniedza akciju vērtības novērtējumu, ko izstrādājusi [...] (55), nekustamā īpašuma aģentūra, kas atrodas Helsinkos. Vērtējumā, kas datēts ar 2005. gada 29. martu, nekustamā īpašuma uzņēmuma akcijas novērtētas robežās no EUR 1 miljona līdz EUR 1,1 miljonam. Novērtējuma pamatā ir uzņēmuma īpašumā esošā īpašuma vērtība. Lai noteiktu vērtību, ir izmantotas divas metodes: kapitāla vērtība īres tirgū (saskaņā ar Somijas Statistikas pārvaldes apkopoto mājokļu statistiku) un tālākpārdošanas vērtība (pēc cenu pieprasījuma).

| (202) | Laikā, kad tika iegādātas akcijas, īpašums bija iznomāts par cenu, kas zemāka par tirgus īres maksas līmeni. Saskaņā ar novērtējumu īres tirgus cenu līmeni varētu sasniegt divu gadu laikā, katru gadu maksimāli palielinot īres maksu. Tādējādi pirkšanas laikā īpašuma vērtība tika koriģēta, un beigās Mikeli pilsēta akcijas nopirka par EUR 860 000. |
| --- | --- |

(202)

Laikā, kad tika iegādātas akcijas, īpašums bija iznomāts par cenu, kas zemāka par tirgus īres maksas līmeni. Saskaņā ar novērtējumu īres tirgus cenu līmeni varētu sasniegt divu gadu laikā, katru gadu maksimāli palielinot īres maksu. Tādējādi pirkšanas laikā īpašuma vērtība tika koriģēta, un beigās Mikeli pilsēta akcijas nopirka par EUR 860 000.

| (203) | Vērtēšanu veica neatkarīgs eksperts. Kā aprakstīts iepriekš, izmantotā metodoloģija bija vispirms pārbaudīt kapitāla vērtību pēc tirgus noteikumiem un tad — tālākpārdošanas vērtību. Abu vērtību pamatā ir tirgus dati, un abas vērtības tika izmantotas, lai noteiktu akciju vērtību, kura arī tika koriģēta līdz pirkšanas laikā dominējošajam īres maksas līmenim. Šī metodoloģija tiek uzskatīta par ticamu. Komisija secina, ka Kiinteistö Oy Suksimäki akcijas tika iegādātas par tirgus cenu un ka pasākums neradīja priekšrocību uzņēmumam Karjaportti. |
| --- | --- |

(203)

Vērtēšanu veica neatkarīgs eksperts. Kā aprakstīts iepriekš, izmantotā metodoloģija bija vispirms pārbaudīt kapitāla vērtību pēc tirgus noteikumiem un tad — tālākpārdošanas vērtību. Abu vērtību pamatā ir tirgus dati, un abas vērtības tika izmantotas, lai noteiktu akciju vērtību, kura arī tika koriģēta līdz pirkšanas laikā dominējošajam īres maksas līmenim. Šī metodoloģija tiek uzskatīta par ticamu. Komisija secina, ka Kiinteistö Oy Suksimäki akcijas tika iegādātas par tirgus cenu un ka pasākums neradīja priekšrocību uzņēmumam Karjaportti.

| (204) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijas šaubas, kas tika izteiktas lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir izkliedētas, un tiek secināts, ka pasākums neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(204)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijas šaubas, kas tika izteiktas lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir izkliedētas, un tiek secināts, ka pasākums neveido valsts atbalstu.

7.3.6.   Nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos (8. pasākums)

| (205) | Somija apgalvo, ka nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos ir tipisks pasākums, ko veic tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā. Ir tiesa, ka šādu pasākumu var aplūkot kā saistītu ar tiesas uzraudzītu pārstrukturēšanas procedūru. Konkrētajā gadījumā nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos 2005. gadā principā jau bija noteikta pārstrukturēšanas programmā visiem lielo nodrošināto parādu kreditoriem ([diviem privātajiem kreditoriem] un Finnvera). Tādējādi Komisija pašu faktu, ka nesamaksātie procenti tika konvertēti aizdevumā, neuzskata par valsts atbalstu. Tomēr ir jāpārliecinās, vai procentu likme, ko Mikeli pilsēta iekasēja no Karjaportti, ietvēra priekšrocību Karjaportti. |
| --- | --- |

(205)

Somija apgalvo, ka nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos ir tipisks pasākums, ko veic tiesas uzraudzītā pārstrukturēšanas procedūrā. Ir tiesa, ka šādu pasākumu var aplūkot kā saistītu ar tiesas uzraudzītu pārstrukturēšanas procedūru. Konkrētajā gadījumā nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos 2005. gadā principā jau bija noteikta pārstrukturēšanas programmā visiem lielo nodrošināto parādu kreditoriem ([diviem privātajiem kreditoriem] un Finnvera). Tādējādi Komisija pašu faktu, ka nesamaksātie procenti tika konvertēti aizdevumā, neuzskata par valsts atbalstu. Tomēr ir jāpārliecinās, vai procentu likme, ko Mikeli pilsēta iekasēja no Karjaportti, ietvēra priekšrocību Karjaportti.

| (206) | Šajā kontekstā Somija uzskata, ka Mikeli pilsēta rīkojās atbilstoši privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo privātie kreditori konvertēja nesamaksātos procentus parādos kopā ar Mikeli pilsētu. Pirmkārt, tieši tāpat kā attiecībā uz tiesas uzraudzīto pārstrukturēšanas procedūru, tiek uzskatīts, ka 8. pasākumam var piemērot privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, jo šis pasākums ir atdalāms no 4.un 5. pasākuma (skatīt 189.–191. apsvērumu). Konkrētajam gadījumam piemērojot privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, Komisija secina šādi. Lai gan ir taisnība, ka ne tikai Mikeli pilsēta, bet arī [privātie kreditori] bija pakļauti procentu konvertēšanai, procentu uzcenojums, ko iekasēja par aizdevumiem, nebija vienāds. Faktiski [viens privātais kreditors] pieprasīja 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 1,5 %, un [otrs privātais kreditors] — 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2 %, bet Mikeli pilsēta prasīja tikai 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 0,3 %. Tādējādi procentu likme, kuru piekrita piemērot Mikeli pilsēta par aizdevumu, ir par 1,2 % zemāka par procentiem, ko piemēro [viens privātais kreditors] un par 1,7 % zemāka par procentiem, ko piemēro [otrs privātais kreditors]. Tādējādi apgalvojumu, ka Mikeli pilsēta rīkojās ar vienādiem nosacījumiem kā privātajiem kreditoriem, var noraidīt. Ņemot vērā procentu likmju atšķirību, var izslēgt pieņēmumu, ka Mikeli pilsēta aizdevumam piemēroja tirgus maksu. Tādējādi aizdevums, kurā Mikeli pilsēta konvertēja nesamaksātos procentus, nodrošina uzņēmumam Karjaportti priekšrocību. |
| --- | --- |

(206)

Šajā kontekstā Somija uzskata, ka Mikeli pilsēta rīkojās atbilstoši privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo privātie kreditori konvertēja nesamaksātos procentus parādos kopā ar Mikeli pilsētu. Pirmkārt, tieši tāpat kā attiecībā uz tiesas uzraudzīto pārstrukturēšanas procedūru, tiek uzskatīts, ka 8. pasākumam var piemērot privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, jo šis pasākums ir atdalāms no 4.un 5. pasākuma (skatīt 189.–191. apsvērumu). Konkrētajam gadījumam piemērojot privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, Komisija secina šādi. Lai gan ir taisnība, ka ne tikai Mikeli pilsēta, bet arī [privātie kreditori] bija pakļauti procentu konvertēšanai, procentu uzcenojums, ko iekasēja par aizdevumiem, nebija vienāds. Faktiski [viens privātais kreditors] pieprasīja 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 1,5 %, un [otrs privātais kreditors] — 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2 %, bet Mikeli pilsēta prasīja tikai 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 0,3 %. Tādējādi procentu likme, kuru piekrita piemērot Mikeli pilsēta par aizdevumu, ir par 1,2 % zemāka par procentiem, ko piemēro [viens privātais kreditors] un par 1,7 % zemāka par procentiem, ko piemēro [otrs privātais kreditors]. Tādējādi apgalvojumu, ka Mikeli pilsēta rīkojās ar vienādiem nosacījumiem kā privātajiem kreditoriem, var noraidīt. Ņemot vērā procentu likmju atšķirību, var izslēgt pieņēmumu, ka Mikeli pilsēta aizdevumam piemēroja tirgus maksu. Tādējādi aizdevums, kurā Mikeli pilsēta konvertēja nesamaksātos procentus, nodrošina uzņēmumam Karjaportti priekšrocību.

| (207) | Turklāt 8. pasākums atbilst visiem pārējiem nosacījumiem, lai atzītu valsts atbalsta esamību. Kā aprakstīts 133., 140. un 141. apsvērumā, šo aizdevumu veido valsts līdzekļi un tas ir saistīts ar valsti, ir selektīvs un kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(207)

Turklāt 8. pasākums atbilst visiem pārējiem nosacījumiem, lai atzītu valsts atbalsta esamību. Kā aprakstīts 133., 140. un 141. apsvērumā, šo aizdevumu veido valsts līdzekļi un tas ir saistīts ar valsti, ir selektīvs un kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (208) | Komisija secina, ka 8. pasākums veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(208)

Komisija secina, ka 8. pasākums veido valsts atbalstu.

| (209) | Somija neizvirzīja apgalvojumus par 8. pasākuma saderību. Tā kā laikā, kad notika nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos (skatīt 123.–129. apsvērumu), Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums, Komisija vispirms izvērtē, vai atbilstīgi pamatnostādnēm 8. pasākums ir saderīgs kā glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsts. Piešķiršanas laikā spēkā bija 2004. gada pamatnostādnes (56). |
| --- | --- |

(209)

Somija neizvirzīja apgalvojumus par 8. pasākuma saderību. Tā kā laikā, kad notika nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos (skatīt 123.–129. apsvērumu), Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums, Komisija vispirms izvērtē, vai atbilstīgi pamatnostādnēm 8. pasākums ir saderīgs kā glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsts. Piešķiršanas laikā spēkā bija 2004. gada pamatnostādnes (56).

| (210) | 2004. gada pamatnostādnes paredz glābšanas atbalsta atbilstību konkrētiem nosacījumiem, kuri aplūkojamo pasākumu gadījumā nav spēkā.






  a) | Pirmkārt, tā kā pasākumu veido likviditātes atbalsts aizdevuma formā (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta a) apakšpunkts), piemērotā procentu likme nav vismaz salīdzināma ar tām, kas vērojamas aizdevumiem dzīvotspējīgiem uzņēmumiem (atsauces likme Somijai 2005. gada septembrī: 4,08 %, kam pieskaitīti 100 bāzes punkti, procentu likme, kas tika piemērota aizdevumam, bija 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 0,3 %, kas 2005. gada 19. decembrī veidoja 2,486 %, kam pieskaitīti 30 bāzes punkti). |
| --- | --- | --- |

(210)

2004. gada pamatnostādnes paredz glābšanas atbalsta atbilstību konkrētiem nosacījumiem, kuri aplūkojamo pasākumu gadījumā nav spēkā.

a)

Pirmkārt, tā kā pasākumu veido likviditātes atbalsts aizdevuma formā (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta a) apakšpunkts), piemērotā procentu likme nav vismaz salīdzināma ar tām, kas vērojamas aizdevumiem dzīvotspējīgiem uzņēmumiem (atsauces likme Somijai 2005. gada septembrī: 4,08 %, kam pieskaitīti 100 bāzes punkti, procentu likme, kas tika piemērota aizdevumam, bija 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 0,3 %, kas 2005. gada 19. decembrī veidoja 2,486 %, kam pieskaitīti 30 bāzes punkti).

| b) | Otrkārt, Somija neuzņēmās paziņot par pārstrukturēšanas plānu sešu mēnešu laikā no atbalsta apstiprināšanas, un pasākuma ilgums nebija ierobežots līdz sešiem mēnešiem (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta a) un c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

b)

Otrkārt, Somija neuzņēmās paziņot par pārstrukturēšanas plānu sešu mēnešu laikā no atbalsta apstiprināšanas, un pasākuma ilgums nebija ierobežots līdz sešiem mēnešiem (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta a) un c) apakšpunkts).

| c) | Treškārt, nav izpildīts princips „vienreiz un pēdējoreiz” (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta e) apakšpunkts), jo uzņēmums bija saņēmis nesaderīgu un nelikumīgu valsts atbalstu reizēs, kad tas iepriekš bija nonācis grūtībās. |
| --- | --- |

c)

Treškārt, nav izpildīts princips „vienreiz un pēdējoreiz” (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta e) apakšpunkts), jo uzņēmums bija saņēmis nesaderīgu un nelikumīgu valsts atbalstu reizēs, kad tas iepriekš bija nonācis grūtībās.

| (211) | Bez tam pasākums neatbilst visiem pārstrukturēšanas atbalsta nosacījumiem, kas izklāstīti 2004. gada pamatnostādnēs.






  a) | Pirmkārt, pasākuma piešķiršana nebija ar nosacījumu, ka tas iespējams tikai tad, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns (2004. gada pamatnostādņu 34. punkts). Lai gan ir tiesa, ka Karjaportti pārstrukturēšanas programma tika izveidota tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras laikā, tā neatbilst 2004. gada pamatnostādņu 35. punktam (ilgums 10 gadi, nav veikta sensitivitātes analīze, nav atgriešanās pie ilgtermiņa dzīvotspējas saprātīgā laika periodā). |
| --- | --- | --- |

(211)

Bez tam pasākums neatbilst visiem pārstrukturēšanas atbalsta nosacījumiem, kas izklāstīti 2004. gada pamatnostādnēs.

a)

Pirmkārt, pasākuma piešķiršana nebija ar nosacījumu, ka tas iespējams tikai tad, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns (2004. gada pamatnostādņu 34. punkts). Lai gan ir tiesa, ka Karjaportti pārstrukturēšanas programma tika izveidota tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras laikā, tā neatbilst 2004. gada pamatnostādņu 35. punktam (ilgums 10 gadi, nav veikta sensitivitātes analīze, nav atgriešanās pie ilgtermiņa dzīvotspējas saprātīgā laika periodā).

| b) | Otrkārt, atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem (2004. gada pamatnostādņu 43. punkts), bet attiecībā uz aplūkojamajiem pasākumiem nav pazīmju par saņēmēja ieguldījumu. |
| --- | --- |

b)

Otrkārt, atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem (2004. gada pamatnostādņu 43. punkts), bet attiecībā uz aplūkojamajiem pasākumiem nav pazīmju par saņēmēja ieguldījumu.

| c) | Treškārt, pasākums neatbilst principam „vienreiz un pēdējoreiz”, jo uzņēmums bija saņēmis nesaderīgu un nelikumīgu valsts atbalstu reizēs, kad tas iepriekš bija nonācis grūtībās. |
| --- | --- |

c)

Treškārt, pasākums neatbilst principam „vienreiz un pēdējoreiz”, jo uzņēmums bija saņēmis nesaderīgu un nelikumīgu valsts atbalstu reizēs, kad tas iepriekš bija nonācis grūtībās.

| (212) | Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākums nav piešķirts atbilstīgi 2004. gada pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(212)

Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākums nav piešķirts atbilstīgi 2004. gada pamatnostādnēm.

| (213) | Bez tam ir jāizsver, vai 8. pasākums varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu, piemērojot kādu citu LESD 107. panta 2. un 3. punktā noteikto izņēmumu. Tādu pašu iemeslu dēļ kā attiecībā uz 4. un 5. pasākumu (skatīt 179.–186. apsvērumu) Komisija uzskata, ka neviena no atkāpēm nav piemērojama. Tādēļ Komisija secina, ka 8. pasākums veido valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(213)

Bez tam ir jāizsver, vai 8. pasākums varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu, piemērojot kādu citu LESD 107. panta 2. un 3. punktā noteikto izņēmumu. Tādu pašu iemeslu dēļ kā attiecībā uz 4. un 5. pasākumu (skatīt 179.–186. apsvērumu) Komisija uzskata, ka neviena no atkāpēm nav piemērojama. Tādēļ Komisija secina, ka 8. pasākums veido valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

7.3.7.   Parādu norakstīšana 2006. un 2008. gada finanšu ziņojumos (9. un 10. pasākums)

| (214) | Pirmkārt, ir jāpārbauda, vai šī parādu norakstīšana varētu radīt uzņēmumam Karjaportti priekšrocību. Tā tas būtu, ja Mikeli pilsēta atteiktos iekasēt parādus, tas ir, atsauktu aplūkojamos parādus. |
| --- | --- |

(214)

Pirmkārt, ir jāpārbauda, vai šī parādu norakstīšana varētu radīt uzņēmumam Karjaportti priekšrocību. Tā tas būtu, ja Mikeli pilsēta atteiktos iekasēt parādus, tas ir, atsauktu aplūkojamos parādus.

| (215) | Kā aprakstīts 105. apsvērumā, Somija apstiprināja, ka parādu norakstīšana bija tikai grāmatvedības pasākums, kas neietekmē tiesiskās attiecības starp kreditoru un debitoru, tas ir, ka parādi netiek atsaukti. Saskaņā ar Somijas iesniegtajiem dokumentiem Mikeli pilsēta joprojām turpina parādu iekasēšanu. |
| --- | --- |

(215)

Kā aprakstīts 105. apsvērumā, Somija apstiprināja, ka parādu norakstīšana bija tikai grāmatvedības pasākums, kas neietekmē tiesiskās attiecības starp kreditoru un debitoru, tas ir, ka parādi netiek atsaukti. Saskaņā ar Somijas iesniegtajiem dokumentiem Mikeli pilsēta joprojām turpina parādu iekasēšanu.

| (216) | Saskaņā ar piesardzības principu, ko piemēro labas grāmatvedības praksē, un atbilstoši Grāmatvedības likumam 1336/1997, bilancē reģistrēto debitoru parādu vērtība nedrīkst pārsniegt to varbūtējo vērtību. Tādējādi debitoru parādi, ko, iespējams, nevarēs atgūt, tiek reģistrēti peļņas un zaudējumu paziņojumā kā izdevumi. |
| --- | --- |

(216)

Saskaņā ar piesardzības principu, ko piemēro labas grāmatvedības praksē, un atbilstoši Grāmatvedības likumam 1336/1997, bilancē reģistrēto debitoru parādu vērtība nedrīkst pārsniegt to varbūtējo vērtību. Tādējādi debitoru parādi, ko, iespējams, nevarēs atgūt, tiek reģistrēti peļņas un zaudējumu paziņojumā kā izdevumi.

| (217) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka parādu norakstīšana tika veikta tikai Mikeli pilsētas finanšu uzskaitē atbilstīgi grāmatvedības standartiem un attiecīgās prasības joprojām ir spēkā tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras ietvarā. |
| --- | --- |

(217)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka parādu norakstīšana tika veikta tikai Mikeli pilsētas finanšu uzskaitē atbilstīgi grāmatvedības standartiem un attiecīgās prasības joprojām ir spēkā tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras ietvarā.

| (218) | Komisijas šaubas, kas tika izteiktas lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir izkliedētas, un var secināt, ka pasākums neradīja priekšrocību uzņēmumam Karjaportti Tādējādi 9. un 10. pasākums neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(218)

Komisijas šaubas, kas tika izteiktas lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir izkliedētas, un var secināt, ka pasākums neradīja priekšrocību uzņēmumam Karjaportti Tādējādi 9. un 10. pasākums neveido valsts atbalstu.

7.3.8.   Parādsaistību grafika maiņa kopš 2009. gada (12. pasākums)

| (219) | Somijas apgalvojums, ka pasākums ir saistīts ar tiesas uzraudzīto pārstrukturēšanas procedūru un neveido valsts atbalstu, ir noraidāms. Pirmkārt, parādsaistību grafika maiņa 2009. gadā nebija paredzēta sākotnējā pārstrukturēšanas programmā, un, otrkārt, fakts, ka šāda pārstrukturēšana tiks veikta atbilstīgi valsts tiesību aktiem, nav pietiekams, lai izslēgtu valsts atbalstu (57). |
| --- | --- |

(219)

Somijas apgalvojums, ka pasākums ir saistīts ar tiesas uzraudzīto pārstrukturēšanas procedūru un neveido valsts atbalstu, ir noraidāms. Pirmkārt, parādsaistību grafika maiņa 2009. gadā nebija paredzēta sākotnējā pārstrukturēšanas programmā, un, otrkārt, fakts, ka šāda pārstrukturēšana tiks veikta atbilstīgi valsts tiesību aktiem, nav pietiekams, lai izslēgtu valsts atbalstu (57).

| (220) | Principā arī pasākumus, kas mazinātu maksas, ko parasti ietver uzņēmuma budžetā, var uzskatīt par valsts atbalstu. Attiecībā uz parādsaistību grafika maiņu Komisija izvērtē šādu rīcību, piemērojot privātā kreditora pārbaudi (58). Šeit valsts tiek drīzāk uztverta par publisku kreditoru, kurš līdzīgi privātam kreditoram cenšas atgūt summas, kas tam pienākas, un kurš šajā nolūkā slēdz ar debitoru vienošanās, saskaņā ar kurām uzkrāto parādsaistību grafiki tiek pārskatīti vai parādsaistības samaksātas pa daļām, lai veicinātu to atmaksu (59). Labvēlīgi nosacījumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē ir tad, ja summu, ko uzņēmums ir parādā publiskam kreditoram, uzņēmums var atmaksāt ar labvēlīgākiem nosacījumiem, nekā to pieļautu privāts kreditors. Komisija rūpīgi apsver Somijas iebildi, ka parādsaistību grafika maiņa nekad netika īstenota, jo Kuopio administratīvā tiesa (Kuopion Hallinto-Oikeus) tā īstenošanu aizliedza. Tomēr, kā norāda Somija, parādsaistību grafiks ir ticis pagarināts, tādējādi maksājumi ir atlikti. Šajā kontekstā Komisija atzīmē, ka faktiski īstenotā grafika maiņa atšķiras no paziņotās grafika maiņas attiecībā uz summām un laiku. Summa, kuras atmaksas grafiku mainīja Mikeli pilsēta, ir mazāka nekā sākotnēji paziņotā summa, un grafika maiņa tika piešķirta tikai uz īsākiem laika periodiem nekā sākotnēji paziņots. Ņemot to vērā, tiek uzskatīts, ka paziņotais pasākums tika īstenots ar izmaiņām. Neatkarīgi no šīm izmaiņām Komisija paziņo, ka neviens privātais kreditors nekad nepieņemtu nekāda veida parādsaistību grafika maiņu tādu iemeslu dēļ, kādi minēti šajā apsvērumā. |
| --- | --- |

(220)

Principā arī pasākumus, kas mazinātu maksas, ko parasti ietver uzņēmuma budžetā, var uzskatīt par valsts atbalstu. Attiecībā uz parādsaistību grafika maiņu Komisija izvērtē šādu rīcību, piemērojot privātā kreditora pārbaudi (58). Šeit valsts tiek drīzāk uztverta par publisku kreditoru, kurš līdzīgi privātam kreditoram cenšas atgūt summas, kas tam pienākas, un kurš šajā nolūkā slēdz ar debitoru vienošanās, saskaņā ar kurām uzkrāto parādsaistību grafiki tiek pārskatīti vai parādsaistības samaksātas pa daļām, lai veicinātu to atmaksu (59). Labvēlīgi nosacījumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē ir tad, ja summu, ko uzņēmums ir parādā publiskam kreditoram, uzņēmums var atmaksāt ar labvēlīgākiem nosacījumiem, nekā to pieļautu privāts kreditors. Komisija rūpīgi apsver Somijas iebildi, ka parādsaistību grafika maiņa nekad netika īstenota, jo Kuopio administratīvā tiesa (Kuopion Hallinto-Oikeus) tā īstenošanu aizliedza. Tomēr, kā norāda Somija, parādsaistību grafiks ir ticis pagarināts, tādējādi maksājumi ir atlikti. Šajā kontekstā Komisija atzīmē, ka faktiski īstenotā grafika maiņa atšķiras no paziņotās grafika maiņas attiecībā uz summām un laiku. Summa, kuras atmaksas grafiku mainīja Mikeli pilsēta, ir mazāka nekā sākotnēji paziņotā summa, un grafika maiņa tika piešķirta tikai uz īsākiem laika periodiem nekā sākotnēji paziņots. Ņemot to vērā, tiek uzskatīts, ka paziņotais pasākums tika īstenots ar izmaiņām. Neatkarīgi no šīm izmaiņām Komisija paziņo, ka neviens privātais kreditors nekad nepieņemtu nekāda veida parādsaistību grafika maiņu tādu iemeslu dēļ, kādi minēti šajā apsvērumā.

| (221) | Privāts kreditors parasti īstenotu savu prasību, ja tas sākumā būtu vienojies par parādsaistību grafika maiņu un parādnieks šo vienošanos nepildītu (60). Turpretim Mikeli pilsēta piekrita turpmākai parādsaistību grafika maiņai pēc tam, kad Karjaportti neievēroja parādsaistību grafika maiņas nosacījumus, par kuriem bija panākta vienošanās tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras laikā. Turklāt nav konkrētu neīstenošanas iemeslu, piemēram, Mikeli pilsētai piešķirts lielāks nodrošinājums. Visbeidzot, attiecībā uz uzņēmuma nākotnes rentabilitāti un dzīvotspēju Komisija uzskata, ka uzņēmuma finanšu stāvoklis bija tāds, ka tas neradīja iemeslu ticēt, ka ieguldījumi saprātīgā laika periodā varētu sasniegt pieņemamu rentabilitātes līmeni. Pasākuma piešķiršanas laikā pret Karjaportti bija ierosināta bankrota procedūra, un turklāt kopš 2004. gada uzņēmumam bija piemērota tiesas uzraudzīta pārstrukturēšanas procedūra. Ņemot to vērā, Komisija norāda, ka hipotētisks privāts kreditors tādā pašā situācijā kā Mikeli pilsēta nebūtu pieņēmis parādsaistību grafika maiņas turpinājumu. |
| --- | --- |

(221)

Privāts kreditors parasti īstenotu savu prasību, ja tas sākumā būtu vienojies par parādsaistību grafika maiņu un parādnieks šo vienošanos nepildītu (60). Turpretim Mikeli pilsēta piekrita turpmākai parādsaistību grafika maiņai pēc tam, kad Karjaportti neievēroja parādsaistību grafika maiņas nosacījumus, par kuriem bija panākta vienošanās tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras laikā. Turklāt nav konkrētu neīstenošanas iemeslu, piemēram, Mikeli pilsētai piešķirts lielāks nodrošinājums. Visbeidzot, attiecībā uz uzņēmuma nākotnes rentabilitāti un dzīvotspēju Komisija uzskata, ka uzņēmuma finanšu stāvoklis bija tāds, ka tas neradīja iemeslu ticēt, ka ieguldījumi saprātīgā laika periodā varētu sasniegt pieņemamu rentabilitātes līmeni. Pasākuma piešķiršanas laikā pret Karjaportti bija ierosināta bankrota procedūra, un turklāt kopš 2004. gada uzņēmumam bija piemērota tiesas uzraudzīta pārstrukturēšanas procedūra. Ņemot to vērā, Komisija norāda, ka hipotētisks privāts kreditors tādā pašā situācijā kā Mikeli pilsēta nebūtu pieņēmis parādsaistību grafika maiņas turpinājumu.

| (222) | Šajā kontekstā Somija norāda, ka Mikeli pilsēta rīkojusies ar tādiem pašiem nosacījumiem kā pārējie Karjaportti kreditori. |
| --- | --- |

(222)

Šajā kontekstā Somija norāda, ka Mikeli pilsēta rīkojusies ar tādiem pašiem nosacījumiem kā pārējie Karjaportti kreditori.

| (223) | Faktiski, saskaņā ar Somijas apgalvojumu attiecībā uz paziņoto parādsaistību grafika maiņu privāto kreditoru līgums bija ar nosacījumu, ka spēkā stāsies Mikeli pilsētas līgums. Otrkārt, šķiet, ka paredzētā parādsaistību grafika maiņa neparedzēja vienādus nosacījumus visiem nodrošināto parādu kreditoriem. Lai gan Mikeli pilsēta būtu atlikusi nesamaksāto parādu maksājumu līdz 2011. gadam, privātie kreditori 2009. gadā būtu saņēmuši maksājumus. Ņemot to vērā, Somijas izteikto apgalvojumu var noraidīt. |
| --- | --- |

(223)

Faktiski, saskaņā ar Somijas apgalvojumu attiecībā uz paziņoto parādsaistību grafika maiņu privāto kreditoru līgums bija ar nosacījumu, ka spēkā stāsies Mikeli pilsētas līgums. Otrkārt, šķiet, ka paredzētā parādsaistību grafika maiņa neparedzēja vienādus nosacījumus visiem nodrošināto parādu kreditoriem. Lai gan Mikeli pilsēta būtu atlikusi nesamaksāto parādu maksājumu līdz 2011. gadam, privātie kreditori 2009. gadā būtu saņēmuši maksājumus. Ņemot to vērā, Somijas izteikto apgalvojumu var noraidīt.

| (224) | Ņemot to vērā, Komisija secina, ka pasākums neiztur privāta kreditora principa piemērošanas pārbaudi un ka tas rada priekšrocību uzņēmumam Karjaportti. |
| --- | --- |

(224)

Ņemot to vērā, Komisija secina, ka pasākums neiztur privāta kreditora principa piemērošanas pārbaudi un ka tas rada priekšrocību uzņēmumam Karjaportti.

| (225) | Attiecībā uz pārējām prasībām par valsts atbalsta esamību LESD 107. panta 1. punkta nozīmē Komisija atzīmē, ka Mikeli pilsēta piekrita grafika maiņai, un tātad to veido valsts līdzekļi un tā ir saistīta ar valsti. Bez tam pasākumu var uzskatīt par selektīvu. Visbeidzot, tas kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, kā sīkāk aprakstīts 133., 140. un 141. apsvērumā. |
| --- | --- |

(225)

Attiecībā uz pārējām prasībām par valsts atbalsta esamību LESD 107. panta 1. punkta nozīmē Komisija atzīmē, ka Mikeli pilsēta piekrita grafika maiņai, un tātad to veido valsts līdzekļi un tā ir saistīta ar valsti. Bez tam pasākumu var uzskatīt par selektīvu. Visbeidzot, tas kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, kā sīkāk aprakstīts 133., 140. un 141. apsvērumā.

| (226) | Tādējādi Komisija secina, ka pasākums veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(226)

Tādējādi Komisija secina, ka pasākums veido valsts atbalstu.

| (227) | Somijas galvenais arguments bija, ka pasākums neveido valsts atbalstu; tomēr tā ir arī paziņojusi par 12. pasākumu kā par glābšanas atbalstu (skatīt 1. apsvērumu). Faktiski, kad Mikeli pilsēta piekrita parādsaistību grafika maiņai, Karjaportti 2004. gada pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunkta nozīmē bija grūtībās nonācis uzņēmums (skatīt 123.–129. apsvērumu). Tādējādi aplūkojamā pasākuma saderība ir jāizvērtē, par pamatu ņemot 2004. gada pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(227)

Somijas galvenais arguments bija, ka pasākums neveido valsts atbalstu; tomēr tā ir arī paziņojusi par 12. pasākumu kā par glābšanas atbalstu (skatīt 1. apsvērumu). Faktiski, kad Mikeli pilsēta piekrita parādsaistību grafika maiņai, Karjaportti 2004. gada pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunkta nozīmē bija grūtībās nonācis uzņēmums (skatīt 123.–129. apsvērumu). Tādējādi aplūkojamā pasākuma saderība ir jāizvērtē, par pamatu ņemot 2004. gada pamatnostādnes.

| (228) | 2004. gada pamatnostādnes paredz glābšanas atbalsta atbilstību konkrētiem nosacījumiem, kuri aplūkojamā pasākuma gadījumā nav spēkā.






  a) | Pirmkārt, pasākums neveido likviditātes atbalstu aizdevumu garantijas vai aizdevumu veidā (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta a) apakšpunkts), un tā ir maksājumu atlikšana. |
| --- | --- | --- |

(228)

2004. gada pamatnostādnes paredz glābšanas atbalsta atbilstību konkrētiem nosacījumiem, kuri aplūkojamā pasākuma gadījumā nav spēkā.

a)

Pirmkārt, pasākums neveido likviditātes atbalstu aizdevumu garantijas vai aizdevumu veidā (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta a) apakšpunkts), un tā ir maksājumu atlikšana.

| b) | Otrkārt, Somija neuzņēmās paziņot par pārstrukturēšanas plānu sešu mēnešu laikā no atbalsta apstiprināšanas, un pasākuma ilgums nebija ierobežots līdz sešiem mēnešiem (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta a) un c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

b)

Otrkārt, Somija neuzņēmās paziņot par pārstrukturēšanas plānu sešu mēnešu laikā no atbalsta apstiprināšanas, un pasākuma ilgums nebija ierobežots līdz sešiem mēnešiem (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta a) un c) apakšpunkts).

| c) | Treškārt, nav izpildīts princips „vienreiz un pēdējoreiz” (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta e) apakšpunkts), jo uzņēmums bija saņēmis nesaderīgu un nelikumīgu valsts atbalstu reizēs, kad tas iepriekš bija nonācis grūtībās. |
| --- | --- |

c)

Treškārt, nav izpildīts princips „vienreiz un pēdējoreiz” (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta e) apakšpunkts), jo uzņēmums bija saņēmis nesaderīgu un nelikumīgu valsts atbalstu reizēs, kad tas iepriekš bija nonācis grūtībās.

| (229) | Bez tam pasākums neatbilst visiem pārstrukturēšanas atbalsta nosacījumiem, kas izklāstīti 2004. gada pamatnostādnēs.






  a) | Pirmkārt, pasākuma piešķiršana nebija ar nosacījumu, ka tas iespējams tikai tad, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns (2004. gada pamatnostādņu 34. punkts). Tiek atzīmēts, ka nav izveidots pārstrukturēšanas plāns 2004. gada pamatnostādņu 35. punkta nozīmē. |
| --- | --- | --- |

(229)

Bez tam pasākums neatbilst visiem pārstrukturēšanas atbalsta nosacījumiem, kas izklāstīti 2004. gada pamatnostādnēs.

a)

Pirmkārt, pasākuma piešķiršana nebija ar nosacījumu, ka tas iespējams tikai tad, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns (2004. gada pamatnostādņu 34. punkts). Tiek atzīmēts, ka nav izveidots pārstrukturēšanas plāns 2004. gada pamatnostādņu 35. punkta nozīmē.

| b) | Otrkārt, atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem (2004. gada pamatnostādņu 43. punkts), bet attiecībā uz aplūkojamajiem pasākumiem nav pazīmju par saņēmēja ieguldījumu. |
| --- | --- |

b)

Otrkārt, atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem (2004. gada pamatnostādņu 43. punkts), bet attiecībā uz aplūkojamajiem pasākumiem nav pazīmju par saņēmēja ieguldījumu.

| c) | Treškārt, lai novērstu pārmērīgus konkurences kropļojumus, ir jāveic kompensējoši pasākumi (2004. gada pamatnostādņu 38. punkts). Šādi pasākumi nav veikti. |
| --- | --- |

c)

Treškārt, lai novērstu pārmērīgus konkurences kropļojumus, ir jāveic kompensējoši pasākumi (2004. gada pamatnostādņu 38. punkts). Šādi pasākumi nav veikti.

| d) | Ceturtkārt, pasākums neatbilst principam „vienreiz un pēdējoreiz”, jo uzņēmums bija saņēmis nesaderīgu un nelikumīgu valsts atbalstu reizēs, kad tas iepriekš bija nonācis grūtībās. |
| --- | --- |

d)

Ceturtkārt, pasākums neatbilst principam „vienreiz un pēdējoreiz”, jo uzņēmums bija saņēmis nesaderīgu un nelikumīgu valsts atbalstu reizēs, kad tas iepriekš bija nonācis grūtībās.

| (230) | Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākums nav piešķirts atbilstīgi 2004. gada pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(230)

Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākums nav piešķirts atbilstīgi 2004. gada pamatnostādnēm.

| (231) | Bez tam ir jāizsver, vai 12. pasākums varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu, piemērojot kādu citu LESD 107. panta 2. un 3. punktā noteikto izņēmumu. |
| --- | --- |

(231)

Bez tam ir jāizsver, vai 12. pasākums varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu, piemērojot kādu citu LESD 107. panta 2. un 3. punktā noteikto izņēmumu.

| (232) | LESD 107. panta 2. punktā noteiktos izņēmumus nepiemēro šajā gadījumā, jo šis nav sociāla rakstura pasākums, tas nav piešķirts individuāliem patērētājiem, tas nav veidots, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un nav piešķirti tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi Vācijas sadalīšana. |
| --- | --- |

(232)

LESD 107. panta 2. punktā noteiktos izņēmumus nepiemēro šajā gadījumā, jo šis nav sociāla rakstura pasākums, tas nav piešķirts individuāliem patērētājiem, tas nav veidots, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un nav piešķirti tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi Vācijas sadalīšana.

| (233) | LESD 107. panta 3. punktā noteikti papildu izņēmumi. |
| --- | --- |

(233)

LESD 107. panta 3. punktā noteikti papildu izņēmumi.

| (234) | LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir veicināt „ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs.” Piešķiršanas laikā uzņēmums Karjaportti atradās tādā apgabalā. |
| --- | --- |

(234)

LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir veicināt „ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs.” Piešķiršanas laikā uzņēmums Karjaportti atradās tādā apgabalā.

| (235) | Atbalstāmajiem apgabaliem piešķirtā valsts atbalsta saderību regulē ar 1998. gada RAP. Šajās pamatnostādnēs noteikts, ka grūtībās nonākuši uzņēmumi nav tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu. Līdz ar to Komisija secina, ka uz atbalstu nav attiecināma LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteiktā atkāpe. |
| --- | --- |

(235)

Atbalstāmajiem apgabaliem piešķirtā valsts atbalsta saderību regulē ar 1998. gada RAP. Šajās pamatnostādnēs noteikts, ka grūtībās nonākuši uzņēmumi nav tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu. Līdz ar to Komisija secina, ka uz atbalstu nav attiecināma LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteiktā atkāpe.

| (236) | LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka „atbalstu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā,” var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Komisija uzsver, ka attiecīgais atbalsts nav veidots, lai veicinātu svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs, kā arī Komisija nav radusi pierādījumu, ka tas ir veidots, lai novērstu nopietnus traucējumus Somijas tautsaimniecībā. Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka uz atbalstu nav attiecināma LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteiktā atkāpe. |
| --- | --- |

(236)

LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka „atbalstu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā,” var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Komisija uzsver, ka attiecīgais atbalsts nav veidots, lai veicinātu svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs, kā arī Komisija nav radusi pierādījumu, ka tas ir veidots, lai novērstu nopietnus traucējumus Somijas tautsaimniecībā. Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka uz atbalstu nav attiecināma LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteiktā atkāpe.

| (237) | LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunkts nosaka, ka atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, var uzskatīt par saderīgu, ja šāds atbalsts neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci Kopienā tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm. Šis apakšpunkts acīmredzot neattiecas uz konkrēto gadījumu. |
| --- | --- |

(237)

LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunkts nosaka, ka atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, var uzskatīt par saderīgu, ja šāds atbalsts neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci Kopienā tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm. Šis apakšpunkts acīmredzot neattiecas uz konkrēto gadījumu.

| (238) | Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu tiek atļauts valsts atbalsts, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Komisija ir izstrādājusi vairākas pamatnostādnes un paziņojumus, kuros tā skaidro, kā tā piemēros iepriekšminētajos noteikumos paredzēto izņēmumu. Tomēr Komisija uzskata, ka atbalsta rakstura un pazīmju dēļ ir pats par sevi saprotams, ka pamatnostādnēs un paziņojumos paredzēto izņēmumu šajā gadījumā nepiemēro. |
| --- | --- |

(238)

Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu tiek atļauts valsts atbalsts, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Komisija ir izstrādājusi vairākas pamatnostādnes un paziņojumus, kuros tā skaidro, kā tā piemēros iepriekšminētajos noteikumos paredzēto izņēmumu. Tomēr Komisija uzskata, ka atbalsta rakstura un pazīmju dēļ ir pats par sevi saprotams, ka pamatnostādnēs un paziņojumos paredzēto izņēmumu šajā gadījumā nepiemēro.

| (239) | Ņemot vērā iepriekšējos apsvērumus, Komisija uzskata, ka 12. pasākums veido valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(239)

Ņemot vērā iepriekšējos apsvērumus, Komisija uzskata, ka 12. pasākums veido valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

7.4.   Finnvera piešķirtie pasākumi

| (240) | Vispirms Komisija atgādina, ka Somija Lēmuma par valsts atbalstu N 715/2006 kontekstā ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Finnvera darbība tiks ierobežota un tā veiks tikai valsts atbalsta shēmu administrēšanu. Uz šī pamata Komisija 2007. gada 25. septembrī (Komisijas lēmuma datums) lēma, ka Finnvera atbrīvošana no ienākuma nodokļa neveido valsts atbalstu. 13. un 17. pasākums tika piešķirts pirms Komisijas lēmuma lietā N 715/2006. 18. pasākums tika piešķirts pēc tam, kad Komisija bija pieņēmusi lēmumu lietā N 715/2006. Tādējādi, izvērtējot 18. pasākumu, Komisijai jāņem vērā saistības, ko šajā lietā uzņēmās Somijas iestādes. |
| --- | --- |

(240)

Vispirms Komisija atgādina, ka Somija Lēmuma par valsts atbalstu N 715/2006 kontekstā ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Finnvera darbība tiks ierobežota un tā veiks tikai valsts atbalsta shēmu administrēšanu. Uz šī pamata Komisija 2007. gada 25. septembrī (Komisijas lēmuma datums) lēma, ka Finnvera atbrīvošana no ienākuma nodokļa neveido valsts atbalstu. 13. un 17. pasākums tika piešķirts pirms Komisijas lēmuma lietā N 715/2006. 18. pasākums tika piešķirts pēc tam, kad Komisija bija pieņēmusi lēmumu lietā N 715/2006. Tādējādi, izvērtējot 18. pasākumu, Komisijai jāņem vērā saistības, ko šajā lietā uzņēmās Somijas iestādes.

7.4.1.   2004. gada 17. martā piešķirtā garantija (13. pasākums)

| (241) | Lai LESD 107. panta 1. punkta nozīmē atbalsts tiktu uzskatīts par valsts atbalstu, tam jābūt tieši vai netieši piešķirtam, izmantojot valsts līdzekļus, un tam jābūt saistītam ar valsti. Somija neapstrīd, ka Finnvera veiktie pasākumi piešķirti, izmantojot valsts līdzekļus, un ir saistīti ar valsti. Saskaņā ar judikatūru uzņēmuma līdzekļi uzskatāmi par valsts līdzekļiem, ja valsts, izmantojot dominējošo ietekmi šādos uzņēmumos, var virzīt to līdzekļu lietojumu (61). Pasākumi, ko piešķir specializēta finansējuma iestāde, kuru var uzskatīt par valsts sektora iestādi pēc tās statusa, ir vispārēji saistīti ar valsti (62). Tiesa ir skaidrojusi attiecināšanas jēdzienu Stardust Marine lietā (63). Tā noteica šādus rādītājus, lai noteiktu attiecināmību: valsts uzņēmuma integrēšana valsts pārvaldes struktūrās; uzņēmuma darbības raksturs un darbības tirgū parastos tirgus konkurences apstākļos ar privātajiem uzņēmējiem; uzņēmuma tiesiskais statuss (vai uz to attiecas publiskās tiesības vai parasts komerclikums); intensitāte, ar kādu valsts iestādes īsteno uzņēmuma pārvaldības pārraudzību. Šajā kontekstā Komisija atzīmē, ka Finnvera darbību regulē administratīvais likums, norādot, ka tā ir cieši saistīta ar valsts pārvaldi. Finnvera ir valstij pilnībā piederošs specializēts finanšu uzņēmums, kura darbību garantē valsts un kurš galvenokārt nodrošina valsts atbalstu un finansējumu, kurš nav pieejams tirgū, piemēram, eksporta kredītus. Tādēļ, lai gan tās darbības var pārklāties ar komercbanku darbību, tā parastos konkurences apstākļos neveic darbības ar privātajiem uzņēmējiem. Tā darbojas saskaņā ar parastu komerclikumu, bet tajā pašā laikā valsts veic stingru tās darbības uzraudzību: valsts ieceļ Uzraudzības padomes locekļus no politisko partiju parlamentārām grupām, par pamatu ņemot to pārstāvniecību Somijas parlamentā. Lielākā daļa uzņēmuma valdes locekļu ir jāizvēlas no vairāku ministriju izvēlētiem kandidātiem. (skatīt 56.–57. apsvērumu). Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka Finnvera īstenotie pasākumi iever valsts līdzekļus un ir saistīti ar Somiju. |
| --- | --- |

(241)

Lai LESD 107. panta 1. punkta nozīmē atbalsts tiktu uzskatīts par valsts atbalstu, tam jābūt tieši vai netieši piešķirtam, izmantojot valsts līdzekļus, un tam jābūt saistītam ar valsti. Somija neapstrīd, ka Finnvera veiktie pasākumi piešķirti, izmantojot valsts līdzekļus, un ir saistīti ar valsti. Saskaņā ar judikatūru uzņēmuma līdzekļi uzskatāmi par valsts līdzekļiem, ja valsts, izmantojot dominējošo ietekmi šādos uzņēmumos, var virzīt to līdzekļu lietojumu (61). Pasākumi, ko piešķir specializēta finansējuma iestāde, kuru var uzskatīt par valsts sektora iestādi pēc tās statusa, ir vispārēji saistīti ar valsti (62). Tiesa ir skaidrojusi attiecināšanas jēdzienu Stardust Marine lietā (63). Tā noteica šādus rādītājus, lai noteiktu attiecināmību: valsts uzņēmuma integrēšana valsts pārvaldes struktūrās; uzņēmuma darbības raksturs un darbības tirgū parastos tirgus konkurences apstākļos ar privātajiem uzņēmējiem; uzņēmuma tiesiskais statuss (vai uz to attiecas publiskās tiesības vai parasts komerclikums); intensitāte, ar kādu valsts iestādes īsteno uzņēmuma pārvaldības pārraudzību. Šajā kontekstā Komisija atzīmē, ka Finnvera darbību regulē administratīvais likums, norādot, ka tā ir cieši saistīta ar valsts pārvaldi. Finnvera ir valstij pilnībā piederošs specializēts finanšu uzņēmums, kura darbību garantē valsts un kurš galvenokārt nodrošina valsts atbalstu un finansējumu, kurš nav pieejams tirgū, piemēram, eksporta kredītus. Tādēļ, lai gan tās darbības var pārklāties ar komercbanku darbību, tā parastos konkurences apstākļos neveic darbības ar privātajiem uzņēmējiem. Tā darbojas saskaņā ar parastu komerclikumu, bet tajā pašā laikā valsts veic stingru tās darbības uzraudzību: valsts ieceļ Uzraudzības padomes locekļus no politisko partiju parlamentārām grupām, par pamatu ņemot to pārstāvniecību Somijas parlamentā. Lielākā daļa uzņēmuma valdes locekļu ir jāizvēlas no vairāku ministriju izvēlētiem kandidātiem. (skatīt 56.–57. apsvērumu). Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka Finnvera īstenotie pasākumi iever valsts līdzekļus un ir saistīti ar Somiju.

| (242) | Attiecībā uz jautājumu, vai 13. pasākums rada saņēmējam priekšrocību, pretēji Somijas viedoklim pasākums netika piešķirts kopā ar privātajiem kreditoriem ar tādiem pašiem nosacījumiem. Lai gan ir taisnība, ka 2004. gadā [...] un [...] abas piešķīra Karjaportti aizdevumus, Komisijai nav norāžu, ka šīs bankas būtu piešķīrušas arī garantijas. Turklāt divi privātie kreditori aizdevumus izsniedza 2004. gada vasarā, tas ir, pāris mēnešus pēc tam, kad Finnvera bija īstenojusi 13. pasākumu, un tādējādi nevar secināt, ka Finnvera rīkojās „kopā” ar viņiem. Somijas apgalvojumu, ka garantijas tika piešķirtas saskaņā ar 2000. gada Paziņojumu par garantijām, arī var noraidīt. Pirmkārt, kā skaidrots iepriekš, izvērtējot pasākumu, Komisija balstās uz 2008. gada Paziņojumu par garantijām (skatīt 134. apsvērumu). Saskaņā ar 3.2. punktu 2008. gada Paziņojumā par garantijām valsts atbalsta esamību atsevišķas valsts garantijas veidā var izslēgt, ja aizņēmējs nav grūtībās nonācis uzņēmums. Tā kā Komisija uzskata, ka 1999. gada pamatnostādņu nozīmē 2004. gada martā Karjaportti jau bija nonācis grūtībās (skatīt 123.–128. apsvērumu), Paziņojuma par garantijām piemērošanu var izslēgt. Somija apgalvo arī, ka garantijai tika piemērota liela maksa. Ņemot vērā Karjaportti finansiālās grūtības garantijas piešķiršanas laikā, tomēr tiek uzskatīts, ka Finnvera pieprasītā garantijas maksa nav tirgus maksa. Būtībā saņēmējam kopējās finansējuma izmaksas veidoja [5–8] % no aizdevuma kopā ar garantiju, savukārt tajā laikā piemērojamā atsauces likme bija 4,43 %, kam, ņemot vērā saņēmēja finansiālās grūtības, bija jāpieskaita riska prēmija vismaz 400 bāzes punktu apmērā. Ņemot vērā iepriekš sacīto, Komisija uzskata, ka pasākums uzņēmumam Karjaportti rada priekšrocību. |
| --- | --- |

(242)

Attiecībā uz jautājumu, vai 13. pasākums rada saņēmējam priekšrocību, pretēji Somijas viedoklim pasākums netika piešķirts kopā ar privātajiem kreditoriem ar tādiem pašiem nosacījumiem. Lai gan ir taisnība, ka 2004. gadā [...] un [...] abas piešķīra Karjaportti aizdevumus, Komisijai nav norāžu, ka šīs bankas būtu piešķīrušas arī garantijas. Turklāt divi privātie kreditori aizdevumus izsniedza 2004. gada vasarā, tas ir, pāris mēnešus pēc tam, kad Finnvera bija īstenojusi 13. pasākumu, un tādējādi nevar secināt, ka Finnvera rīkojās „kopā” ar viņiem. Somijas apgalvojumu, ka garantijas tika piešķirtas saskaņā ar 2000. gada Paziņojumu par garantijām, arī var noraidīt. Pirmkārt, kā skaidrots iepriekš, izvērtējot pasākumu, Komisija balstās uz 2008. gada Paziņojumu par garantijām (skatīt 134. apsvērumu). Saskaņā ar 3.2. punktu 2008. gada Paziņojumā par garantijām valsts atbalsta esamību atsevišķas valsts garantijas veidā var izslēgt, ja aizņēmējs nav grūtībās nonācis uzņēmums. Tā kā Komisija uzskata, ka 1999. gada pamatnostādņu nozīmē 2004. gada martā Karjaportti jau bija nonācis grūtībās (skatīt 123.–128. apsvērumu), Paziņojuma par garantijām piemērošanu var izslēgt. Somija apgalvo arī, ka garantijai tika piemērota liela maksa. Ņemot vērā Karjaportti finansiālās grūtības garantijas piešķiršanas laikā, tomēr tiek uzskatīts, ka Finnvera pieprasītā garantijas maksa nav tirgus maksa. Būtībā saņēmējam kopējās finansējuma izmaksas veidoja [5–8] % no aizdevuma kopā ar garantiju, savukārt tajā laikā piemērojamā atsauces likme bija 4,43 %, kam, ņemot vērā saņēmēja finansiālās grūtības, bija jāpieskaita riska prēmija vismaz 400 bāzes punktu apmērā. Ņemot vērā iepriekš sacīto, Komisija uzskata, ka pasākums uzņēmumam Karjaportti rada priekšrocību.

| (243) | Turklāt, lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, tam jābūt īpašam jeb selektīvam un jārada priekšrocības tikai konkrētam uzņēmumam vai konkrētu preču ražošanai. 13. pasākums tika piešķirts vienam konkrētam uzņēmumam — Karjaportti. Tādēļ Komisija uzskata, ka tas rada selektīvu priekšrocību tā saņēmējam. |
| --- | --- |

(243)

Turklāt, lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, tam jābūt īpašam jeb selektīvam un jārada priekšrocības tikai konkrētam uzņēmumam vai konkrētu preču ražošanai. 13. pasākums tika piešķirts vienam konkrētam uzņēmumam — Karjaportti. Tādēļ Komisija uzskata, ka tas rada selektīvu priekšrocību tā saņēmējam.

| (244) | Turklāt Komisijai ir jānoskaidro, vai pastāv iespēja, ka 13. pasākums kropļos konkurenci un ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šajā kontekstā Somija apgalvo, ka garantijas atbalsta elements bija zem minimālās robežas. Laikā, kad tika piešķirts 13. pasākums, spēkā bija Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (64) (turpmāk „2001. gada de minimis regula”) (65). Viens no 2001. gada de minimis regulas piemērošanas noteikumiem ir, ka kopējais vienam uzņēmumam piešķirtais de minimis atbalsts trīs gadu laika posmā nedrīkst pārsniegt EUR 100 000. Izvērtējamā garantija vien veidoja EUR 91 000, tas ir, tā būtu atbilstoša EUR 100 000 augšējam slieksnim, ja visa summa tiktu uzskatīta par atbalsta elementu. Tomēr ir jānosaka, vai 13. pasākums ir jāizvērtē kopā ar 4. pasākumu, t. i., garantiju, ko Mikeli pilsēta piešķīra 2004. gada martā, tikai 9 dienas pirms 13. pasākuma, t. i., Finnvera piešķirtās garantijas. Lai gan abas garantijas bija piešķīruši divi dažādi uzņēmumi un tās sedza divus atsevišķus aizdevumus ar atšķirīgu ilgumu, šie divi aizdevumi aizstāja vienu aizdevumu, ko 1992. gadā piešķīra Tapiola. Tādējādi var secināt, ka 4. un 13. pasākums tika piešķirti ar vienu nolūku: ļaut pārvērst 1992. gadā piešķirto Tapiola aizdevumu jaunos aizdevumos. Ņemot vērā ciešo saikni starp abiem pasākumiem, Komisija uzskata, ka, lai piemērotu 2001. gada de minimis regulā noteikto EUR 100 000 augšējo slieksni, 4. un 13. pasākums ir jāaplūko kā viens pasākums. Kopā ņemot, atbalsta elements abos šajos pasākumos pārsniedz EUR 100 000. Tādējādi Komisija secina, ka uz 13. pasākumu neattiecas 2001. gada de minimis regula. |
| --- | --- |

(244)

Turklāt Komisijai ir jānoskaidro, vai pastāv iespēja, ka 13. pasākums kropļos konkurenci un ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šajā kontekstā Somija apgalvo, ka garantijas atbalsta elements bija zem minimālās robežas. Laikā, kad tika piešķirts 13. pasākums, spēkā bija Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (64) (turpmāk „2001. gada de minimis regula”) (65). Viens no 2001. gada de minimis regulas piemērošanas noteikumiem ir, ka kopējais vienam uzņēmumam piešķirtais de minimis atbalsts trīs gadu laika posmā nedrīkst pārsniegt EUR 100 000. Izvērtējamā garantija vien veidoja EUR 91 000, tas ir, tā būtu atbilstoša EUR 100 000 augšējam slieksnim, ja visa summa tiktu uzskatīta par atbalsta elementu. Tomēr ir jānosaka, vai 13. pasākums ir jāizvērtē kopā ar 4. pasākumu, t. i., garantiju, ko Mikeli pilsēta piešķīra 2004. gada martā, tikai 9 dienas pirms 13. pasākuma, t. i., Finnvera piešķirtās garantijas. Lai gan abas garantijas bija piešķīruši divi dažādi uzņēmumi un tās sedza divus atsevišķus aizdevumus ar atšķirīgu ilgumu, šie divi aizdevumi aizstāja vienu aizdevumu, ko 1992. gadā piešķīra Tapiola. Tādējādi var secināt, ka 4. un 13. pasākums tika piešķirti ar vienu nolūku: ļaut pārvērst 1992. gadā piešķirto Tapiola aizdevumu jaunos aizdevumos. Ņemot vērā ciešo saikni starp abiem pasākumiem, Komisija uzskata, ka, lai piemērotu 2001. gada de minimis regulā noteikto EUR 100 000 augšējo slieksni, 4. un 13. pasākums ir jāaplūko kā viens pasākums. Kopā ņemot, atbalsta elements abos šajos pasākumos pārsniedz EUR 100 000. Tādējādi Komisija secina, ka uz 13. pasākumu neattiecas 2001. gada de minimis regula.

| (245) | Visbeidzot, Somija apgalvo, ka 13. pasākums ir turpinājums jau esošajām saistībām un tādējādi Finnvera risks nepalielinās. Somija iesniedza tieši tādu pašu argumentu kā attiecībā uz 4. pasākumu. Tieši tāpat kā attiecībā uz 4. pasākumu Komisija neuzskata, ka 13. pasākums ir vienkāršs turpinājums iepriekš piešķirtajam pasākumam (skatīt 164.–165. apsvērumu). |
| --- | --- |

(245)

Visbeidzot, Somija apgalvo, ka 13. pasākums ir turpinājums jau esošajām saistībām un tādējādi Finnvera risks nepalielinās. Somija iesniedza tieši tādu pašu argumentu kā attiecībā uz 4. pasākumu. Tieši tāpat kā attiecībā uz 4. pasākumu Komisija neuzskata, ka 13. pasākums ir vienkāršs turpinājums iepriekš piešķirtajam pasākumam (skatīt 164.–165. apsvērumu).

| (246) | Komisija secina, ka 13. pasākums veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(246)

Komisija secina, ka 13. pasākums veido valsts atbalstu.

| (247) | Somija neizvirzīja apgalvojumus par 13. pasākuma saderību. Tā kā laikā, kad Finnvera piešķīra garantiju, Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums (skatīt 123.–128. apsvērumu), Komisija vispirms izvērtē, vai atbilstīgi pamatnostādnēm tas ir saderīgs kā glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsts. Garantijas piešķiršanas laikā spēkā bija 1999. gada pamatnostādnes (66). |
| --- | --- |

(247)

Somija neizvirzīja apgalvojumus par 13. pasākuma saderību. Tā kā laikā, kad Finnvera piešķīra garantiju, Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums (skatīt 123.–128. apsvērumu), Komisija vispirms izvērtē, vai atbilstīgi pamatnostādnēm tas ir saderīgs kā glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsts. Garantijas piešķiršanas laikā spēkā bija 1999. gada pamatnostādnes (66).

| (248) | 1999. gada pamatnostādnes paredz glābšanas atbalsta atbilstību konkrētiem nosacījumiem, kuri aplūkojamā pasākuma gadījumā nav spēkā.






  a) | Pirmkārt, garantija nebija saistīta ar aizdevumu, kas būtu jāatdod vēlākais divpadsmit mēnešu laikā pēc pēdējā maksājuma uzņēmumam (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta b) apakšpunkts). |
| --- | --- | --- |

(248)

1999. gada pamatnostādnes paredz glābšanas atbalsta atbilstību konkrētiem nosacījumiem, kuri aplūkojamā pasākuma gadījumā nav spēkā.

a)

Pirmkārt, garantija nebija saistīta ar aizdevumu, kas būtu jāatdod vēlākais divpadsmit mēnešu laikā pēc pēdējā maksājuma uzņēmumam (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta b) apakšpunkts).

| b) | Otrkārt, Somija nesniedza informāciju, ka atbalsts tiktu garantēts tādēļ, ka pastāv nopietnas sociālas grūtības un citās dalībvalstīs neizraisa sekas, kādas ir pārmērīgam kapitāla pieplūdumam (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

b)

Otrkārt, Somija nesniedza informāciju, ka atbalsts tiktu garantēts tādēļ, ka pastāv nopietnas sociālas grūtības un citās dalībvalstīs neizraisa sekas, kādas ir pārmērīgam kapitāla pieplūdumam (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta c) apakšpunkts).

| c) | Treškārt, garantija netika atmaksāta 6 mēnešu laikā, kā arī netika izveidots pārstrukturēšanas plāns 1999. gada pamatnostādņu nozīmē (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta d) apakšpunkts). |
| --- | --- |

c)

Treškārt, garantija netika atmaksāta 6 mēnešu laikā, kā arī netika izveidots pārstrukturēšanas plāns 1999. gada pamatnostādņu nozīmē (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta d) apakšpunkts).

| d) | Visbeidzot, nav norāžu, ka garantijas apjoms nepārsniedz tādu summu, kas vajadzīga, lai uzņēmums varētu turpināt darboties laikposmā, kurā atbalsts ir atļauts (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta e) apakšpunkts). |
| --- | --- |

d)

Visbeidzot, nav norāžu, ka garantijas apjoms nepārsniedz tādu summu, kas vajadzīga, lai uzņēmums varētu turpināt darboties laikposmā, kurā atbalsts ir atļauts (1999. gada pamatnostādņu 23. punkta e) apakšpunkts).

| (249) | Tieši to pašu iemeslu dēļ, kas norādīti iepriekš attiecībā uz 4. un 5. pasākumu (skatīt 177.–178. apsvērumu), Komisija uzskata, ka 13. pasākums neatbilst arī visiem 1999. gada pamatnostādnēs noteiktajiem nosacījumiem attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu. Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākums nav piešķirts atbilstīgi 1999. gada pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(249)

Tieši to pašu iemeslu dēļ, kas norādīti iepriekš attiecībā uz 4. un 5. pasākumu (skatīt 177.–178. apsvērumu), Komisija uzskata, ka 13. pasākums neatbilst arī visiem 1999. gada pamatnostādnēs noteiktajiem nosacījumiem attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu. Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākums nav piešķirts atbilstīgi 1999. gada pamatnostādnēm.

| (250) | Bez tam ir jāizsver, vai 13. pasākums varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu, piemērojot kādu citu LESD 107. panta 2. un 3. punktā noteikto izņēmumu. Tādu pašu iemeslu dēļ kā attiecībā uz 4. un 5. pasākumu (skatīt 179.–186. apsvērumu) Komisija uzskata, ka neviena no atkāpēm nav piemērojama. Tādēļ Komisija secina, ka 13. pasākums veido valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(250)

Bez tam ir jāizsver, vai 13. pasākums varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu, piemērojot kādu citu LESD 107. panta 2. un 3. punktā noteikto izņēmumu. Tādu pašu iemeslu dēļ kā attiecībā uz 4. un 5. pasākumu (skatīt 179.–186. apsvērumu) Komisija uzskata, ka neviena no atkāpēm nav piemērojama. Tādēļ Komisija secina, ka 13. pasākums veido valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

7.4.2.   2006. gada 12. janvārī piešķirtais aizdevums (14. pasākums)

| (251) | Somija apgalvo, ka pasākums bija paredzēts pārstrukturēšanas programmā tiesas uzraudzītajā pārstrukturēšanas procedūrā un ka Finnvera īstenoja pasākumu kopā ar privātajiem kreditoriem. |
| --- | --- |

(251)

Somija apgalvo, ka pasākums bija paredzēts pārstrukturēšanas programmā tiesas uzraudzītajā pārstrukturēšanas procedūrā un ka Finnvera īstenoja pasākumu kopā ar privātajiem kreditoriem.

| (252) | Ir tiesa, ka pasākums bija paredzēts jau pārstrukturēšanas programmā gan Karjaportti privātajiem, gan publiskajiem kreditoriem. Saskaņā ar Somijas iesniegtajiem dokumentiem procentu konvertēšana patiesībā notika 2005. gada beigās un 2006. gada sākumā. Arī privātie kreditori konvertēja savus procentus aizdevumos. |
| --- | --- |

(252)

Ir tiesa, ka pasākums bija paredzēts jau pārstrukturēšanas programmā gan Karjaportti privātajiem, gan publiskajiem kreditoriem. Saskaņā ar Somijas iesniegtajiem dokumentiem procentu konvertēšana patiesībā notika 2005. gada beigās un 2006. gada sākumā. Arī privātie kreditori konvertēja savus procentus aizdevumos.

| (253) | Pirmkārt, ievērojot BP Chemicals lietas loģiku (skatīt 189.–191. apsvērumu), ir jānosaka, vai 14. pasākumam var piemērot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Šajā kontekstā Komisija atzīmē, ka 4., 5. un 13. pasākums tika veikti pirms tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras, savukārt 14. pasākums tika veikts šīs procedūras laikā. Komisija 189.–191. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ uzskata, ka 14. pasākumu var atdalīt no 4., 5. un 13. pasākuma. Turklāt 14. pasākums pats par sevi jau bija paredzēts pārstrukturēšanas programmā, kuras nolūks bija atgūt uzņēmuma dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(253)

Pirmkārt, ievērojot BP Chemicals lietas loģiku (skatīt 189.–191. apsvērumu), ir jānosaka, vai 14. pasākumam var piemērot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Šajā kontekstā Komisija atzīmē, ka 4., 5. un 13. pasākums tika veikti pirms tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras, savukārt 14. pasākums tika veikts šīs procedūras laikā. Komisija 189.–191. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ uzskata, ka 14. pasākumu var atdalīt no 4., 5. un 13. pasākuma. Turklāt 14. pasākums pats par sevi jau bija paredzēts pārstrukturēšanas programmā, kuras nolūks bija atgūt uzņēmuma dzīvotspēju.

| (254) | Otrkārt, attiecībā uz tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošanu šim pasākumam Komisija uzskata, ka privāto kreditoru [...] un [...] piešķirtie aizdevumi ir salīdzināmi ar aizdevumu, ko piešķīra Finnvera. Uzņēmumi kā nodrošināto parādu kreditori tiesas uzraudzītajā pārstrukturēšanas procedūrā visi ir vienādā situācijā. Ņemot vērā, ka šie aizdevumi tika piešķirti ar tādiem pašiem nosacījumiem kā aizdevums, ko piešķīra Finnvera (tāds pats aizdevuma periods, salīdzināms atdošanas periods), un ka procentu likme, ko prasīja Finnvera, bija pat labvēlīgāka Finnvera (6 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2 % 2006. gada 1. janvārī veidoja 4,643 %) nekā procentu likme, ko saņēma privātie kreditori (2006. gada 1. janvārī — 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 1,5 %, kopā veidoja 3,988 %; 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2 %, kopā veidoja 4,488 %), Komisija secina, ka pasākums neradīja Karjaportti priekšrocību. |
| --- | --- |

(254)

Otrkārt, attiecībā uz tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošanu šim pasākumam Komisija uzskata, ka privāto kreditoru [...] un [...] piešķirtie aizdevumi ir salīdzināmi ar aizdevumu, ko piešķīra Finnvera. Uzņēmumi kā nodrošināto parādu kreditori tiesas uzraudzītajā pārstrukturēšanas procedūrā visi ir vienādā situācijā. Ņemot vērā, ka šie aizdevumi tika piešķirti ar tādiem pašiem nosacījumiem kā aizdevums, ko piešķīra Finnvera (tāds pats aizdevuma periods, salīdzināms atdošanas periods), un ka procentu likme, ko prasīja Finnvera, bija pat labvēlīgāka Finnvera (6 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2 % 2006. gada 1. janvārī veidoja 4,643 %) nekā procentu likme, ko saņēma privātie kreditori (2006. gada 1. janvārī — 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 1,5 %, kopā veidoja 3,988 %; 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2 %, kopā veidoja 4,488 %), Komisija secina, ka pasākums neradīja Karjaportti priekšrocību.

| (255) | Tādējādi tiek secināts, ka pasākums neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(255)

Tādējādi tiek secināts, ka pasākums neveido valsts atbalstu.

7.4.3.   2006. gada 14. septembrī piešķirtā pretgarantija (15. pasākums)

| (256) | Pirmkārt, Komisija uzskata, ka pasākuma saņēmējs ir Karjaportti, lai gan pretgarantija tika piešķirta [...]. Nelielā maksa, ko no Karjaportti iekasēja [...], norāda, ka [...] piešķīra garantiju, tikai ņemot vērā Finnvera piešķirto garantiju. Būtībā Karjaportti un nevis [...] maksā Finnvera garantijas prēmiju par pretgarantiju. |
| --- | --- |

(256)

Pirmkārt, Komisija uzskata, ka pasākuma saņēmējs ir Karjaportti, lai gan pretgarantija tika piešķirta [...]. Nelielā maksa, ko no Karjaportti iekasēja [...], norāda, ka [...] piešķīra garantiju, tikai ņemot vērā Finnvera piešķirto garantiju. Būtībā Karjaportti un nevis [...] maksā Finnvera garantijas prēmiju par pretgarantiju.

| (257) | Katrā ziņā Somija uzskata, ka Finnvera rīkojās ar tādiem pašiem nosacījumiem kā privātie kreditori [...] un [...]. Ir taisnība, ka [...] un [...] bija tādā pašā situācijā kā Finnvera. Visi trīs uzņēmumi ir nodrošinātu parādu kreditori tiesas uzraudzītajā pārstrukturēšanas procedūrā. Tie visi ir piešķīruši aizdevumus un garantijas pirms Karjaportti ([...]). |
| --- | --- |

(257)

Katrā ziņā Somija uzskata, ka Finnvera rīkojās ar tādiem pašiem nosacījumiem kā privātie kreditori [...] un [...]. Ir taisnība, ka [...] un [...] bija tādā pašā situācijā kā Finnvera. Visi trīs uzņēmumi ir nodrošinātu parādu kreditori tiesas uzraudzītajā pārstrukturēšanas procedūrā. Tie visi ir piešķīruši aizdevumus un garantijas pirms Karjaportti ([...]).

| (258) | Tādā pašā veidā kā attiecībā uz 14. pasākumu, ievērojot BP Chemicals lietas loģiku (skatīt 189.–191. apsvērumu), tiek uzskatīts, ka 15. pasākumam var piemērot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, jo šis pasākums ir atdalāms no 4., 5. un 13. pasākuma (skatīt 253. apsvērumu). |
| --- | --- |

(258)

Tādā pašā veidā kā attiecībā uz 14. pasākumu, ievērojot BP Chemicals lietas loģiku (skatīt 189.–191. apsvērumu), tiek uzskatīts, ka 15. pasākumam var piemērot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, jo šis pasākums ir atdalāms no 4., 5. un 13. pasākuma (skatīt 253. apsvērumu).

| (259) | Attiecībā uz aplūkojamo pasākumu kopumā garantētais aizdevums veidoja EUR 1,8 miljonus. Finnvera pretgarantija [...] ir tikai par 16,7 % no šīs summas (EUR 300 000). Aizdevuma atlikumu sedza garantija, ko izsniedza [...] un [...] (attiecīgi EUR 825 000 un EUR 675 000), par kuriem Finnvera neizsniedza pretgarantiju. No saņēmēja Karjaportti viedokļa kopējās izmaksas par pretgarantijas segto garantiju bija lielākas nekā par garantijām, ko izsniedza [...] un [...]. Tā kā divi beidzamie no Karjaportti iekasēja garantijas maksu 1,75 %, kopējās finansējuma izmaksas par pretgarantiju uzņēmumam Karjaportti veidoja 2,9 % (1,65 % par [...] garantiju plus 1,25 % par pretgarantiju). Tādējādi jāsecina, ka Finnvera piešķirtais pasākums neradīja uzņēmumam Karjaportti priekšrocību. |
| --- | --- |

(259)

Attiecībā uz aplūkojamo pasākumu kopumā garantētais aizdevums veidoja EUR 1,8 miljonus. Finnvera pretgarantija [...] ir tikai par 16,7 % no šīs summas (EUR 300 000). Aizdevuma atlikumu sedza garantija, ko izsniedza [...] un [...] (attiecīgi EUR 825 000 un EUR 675 000), par kuriem Finnvera neizsniedza pretgarantiju. No saņēmēja Karjaportti viedokļa kopējās izmaksas par pretgarantijas segto garantiju bija lielākas nekā par garantijām, ko izsniedza [...] un [...]. Tā kā divi beidzamie no Karjaportti iekasēja garantijas maksu 1,75 %, kopējās finansējuma izmaksas par pretgarantiju uzņēmumam Karjaportti veidoja 2,9 % (1,65 % par [...] garantiju plus 1,25 % par pretgarantiju). Tādējādi jāsecina, ka Finnvera piešķirtais pasākums neradīja uzņēmumam Karjaportti priekšrocību.

| (260) | Tādējādi tiek secināts, ka pasākums neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(260)

Tādējādi tiek secināts, ka pasākums neveido valsts atbalstu.

7.4.4.   2007. gada 6. jūlijā piešķirtais aizdevums (16. pasākums)

| (261) | Kā aprakstīts 110. apsvērumā, Somija apgalvo, ka aizdevums neveidoja valsts atbalstu, jo tas bija daļa no lielāka finansējuma pasākuma, kurā piedalījās arī privātie kreditori. |
| --- | --- |

(261)

Kā aprakstīts 110. apsvērumā, Somija apgalvo, ka aizdevums neveidoja valsts atbalstu, jo tas bija daļa no lielāka finansējuma pasākuma, kurā piedalījās arī privātie kreditori.

| (262) | Tādā pašā veidā kā attiecībā uz 14. pasākumu, ievērojot BP Chemicals lietas loģiku (skatīt 189.–191. apsvērumu), tiek uzskatīts, ka 16. pasākumam var piemērot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (skatīt 253. apsvērumu). |
| --- | --- |

(262)

Tādā pašā veidā kā attiecībā uz 14. pasākumu, ievērojot BP Chemicals lietas loģiku (skatīt 189.–191. apsvērumu), tiek uzskatīts, ka 16. pasākumam var piemērot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (skatīt 253. apsvērumu).

| (263) | Kā noteikts 254. apsvērumā, Komisija uzskata, ka [...] un [...] ir salīdzināmā situācijā ar Finnvera. Attiecībā uz aplūkojamo īpašo pasākumu ir taisnība, ka Finnvera piešķīra aizdevumu vienā laikā un ar vienādiem nosacījumiem kā [...] un [...]. Aizdevumu ilgums visiem kreditoriem bija seši mēneši, visiem aizdevumiem maksājums tika aizkavēts vienādā proporcijā (nesamaksātā summa visiem kreditoriem ir aptuveni [...] % no sākotnējās summas). Kā aprakstīts 66. apsvērumā, visi trīs aizdevumi tika nodrošināti ar vienu nodrošinājumu, un nodrošinājums ir sadalīts starp kreditoriem atbilstoši attiecīgā kreditora riskam saistībā ar piešķirto aizdevumu. Attiecībā uz procentu likmi šķiet, ka procentu likme, ko prasīja Finnvera, bija pat labvēlīgāka Finnvera (2007. gada 6. jūlijā 6 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2,5 %, veidoja 6,487 %) nekā procentu likme, ko saņēma privātie kreditori (2007. gada 9. jūlijā 1 mēneša EURIBOR, kam pieskaita 2 %, veidoja 6,105 %). Attiecīgi uzskatāms, ka aizdevums ir atbilstošs tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(263)

Kā noteikts 254. apsvērumā, Komisija uzskata, ka [...] un [...] ir salīdzināmā situācijā ar Finnvera. Attiecībā uz aplūkojamo īpašo pasākumu ir taisnība, ka Finnvera piešķīra aizdevumu vienā laikā un ar vienādiem nosacījumiem kā [...] un [...]. Aizdevumu ilgums visiem kreditoriem bija seši mēneši, visiem aizdevumiem maksājums tika aizkavēts vienādā proporcijā (nesamaksātā summa visiem kreditoriem ir aptuveni [...] % no sākotnējās summas). Kā aprakstīts 66. apsvērumā, visi trīs aizdevumi tika nodrošināti ar vienu nodrošinājumu, un nodrošinājums ir sadalīts starp kreditoriem atbilstoši attiecīgā kreditora riskam saistībā ar piešķirto aizdevumu. Attiecībā uz procentu likmi šķiet, ka procentu likme, ko prasīja Finnvera, bija pat labvēlīgāka Finnvera (2007. gada 6. jūlijā 6 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2,5 %, veidoja 6,487 %) nekā procentu likme, ko saņēma privātie kreditori (2007. gada 9. jūlijā 1 mēneša EURIBOR, kam pieskaita 2 %, veidoja 6,105 %). Attiecīgi uzskatāms, ka aizdevums ir atbilstošs tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un neveido valsts atbalstu.

| (264) | Tādējādi tiek secināts, ka pasākums neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(264)

Tādējādi tiek secināts, ka pasākums neveido valsts atbalstu.

7.4.5.   2008. gada 9. janvārī piešķirtā garantija (17. pasākums)

| (265) | Pirmkārt, ir jānosaka, kurš uzņēmums iegūst labumu no aplūkojamā pasākuma: [...] vai Karjaportti. Finnvera piešķīra pretgarantiju [...], kas ir Karjaportti galvenā banka. [...] savukārt piešķīra garantiju uzņēmumam Karjaportti. [...] par šo garantiju no Karjaportti iekasēja ļoti nelielu maksu, kas norāda, ka [...] piešķīra garantiju Karjaportti tikai tad, kad tai bija Finnvera pretgarantijas segums. Komisija atzīmē, ka nevis [...], bet Karjaportti maksā Finnvera garantijas prēmiju par pretgarantiju. Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākuma saņēmējs ir Karjaportti. |
| --- | --- |

(265)

Pirmkārt, ir jānosaka, kurš uzņēmums iegūst labumu no aplūkojamā pasākuma: [...] vai Karjaportti. Finnvera piešķīra pretgarantiju [...], kas ir Karjaportti galvenā banka. [...] savukārt piešķīra garantiju uzņēmumam Karjaportti. [...] par šo garantiju no Karjaportti iekasēja ļoti nelielu maksu, kas norāda, ka [...] piešķīra garantiju Karjaportti tikai tad, kad tai bija Finnvera pretgarantijas segums. Komisija atzīmē, ka nevis [...], bet Karjaportti maksā Finnvera garantijas prēmiju par pretgarantiju. Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākuma saņēmējs ir Karjaportti.

| (266) | Otrkārt, ir jāizvērtē, vai pasākums rada Karjaportti priekšrocību. Šajā kontekstā Somija apgalvo, ka pretgarantija neveido valsts atbalstu, jo tās nodrošināšanā ir iesaistīta cita privāta persona. Šo apgalvojumu var noraidīt, jo Finnvera piešķīra pretgarantiju iesaistītās privātās personas garantijai, kas nozīmē, ka Finnvera un privātā persona nebūt nebija vienādā situācijā. |
| --- | --- |

(266)

Otrkārt, ir jāizvērtē, vai pasākums rada Karjaportti priekšrocību. Šajā kontekstā Somija apgalvo, ka pretgarantija neveido valsts atbalstu, jo tās nodrošināšanā ir iesaistīta cita privāta persona. Šo apgalvojumu var noraidīt, jo Finnvera piešķīra pretgarantiju iesaistītās privātās personas garantijai, kas nozīmē, ka Finnvera un privātā persona nebūt nebija vienādā situācijā.

| (267) | Ņemot to vērā, Komisija vērtē pasākumu, par pamatu ņemot 2008. gada Paziņojumu par garantijām. Lai gan ir tiesa, ka Finnvera izsniegtā pretgarantija aptver ne vairāk kā 80 % no [...] garantijas, saņēmējs Karjaportti tās piešķiršanas laikā bija nonācis grūtībās, kā sīkāk aprakstīts 123.–128. apsvērumā. Tādējādi saskaņā ar 2008. gada Paziņojuma par garantijām 3.2. punktu valsts atbalsta esamību nevar izslēgt. |
| --- | --- |

(267)

Ņemot to vērā, Komisija vērtē pasākumu, par pamatu ņemot 2008. gada Paziņojumu par garantijām. Lai gan ir tiesa, ka Finnvera izsniegtā pretgarantija aptver ne vairāk kā 80 % no [...] garantijas, saņēmējs Karjaportti tās piešķiršanas laikā bija nonācis grūtībās, kā sīkāk aprakstīts 123.–128. apsvērumā. Tādējādi saskaņā ar 2008. gada Paziņojuma par garantijām 3.2. punktu valsts atbalsta esamību nevar izslēgt.

| (268) | Pat ja garantija neatbilst visiem 2008. gada Paziņojuma par garantijām 3.2. punkta nosacījumiem, ar maksu, kas samaksāta par garantiju, var pamatot secinājumu, ka garantija neveido valsts atbalstu. Katrā ziņā šajā lietā pretēji Somijas uzskatam Komisija uzskata, ka pasākumu nevar uzskatīt par tādu, kas neveido valsts atbalstu. Garantija tika piešķirta pret zemu garantijas maksu, lai gan uzņēmums bija nonācis grūtībās (skatīt 123.–128. apsvērumu) un risks, kādam sevi pakļāva Finnvera, uzskatāms par ievērojamu. Tādējādi uzskatāms, ka pasākums uzņēmumam Karjaportti rada priekšrocību. Tāpat Komisija šajā kontekstā secina, ka atbilstoši saistībām, kuras uzņēmušās Somijas iestādes saistībā ar lietu N 715/2006, Finnvera nebija tiesības piešķirt finansējumu ar tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(268)

Pat ja garantija neatbilst visiem 2008. gada Paziņojuma par garantijām 3.2. punkta nosacījumiem, ar maksu, kas samaksāta par garantiju, var pamatot secinājumu, ka garantija neveido valsts atbalstu. Katrā ziņā šajā lietā pretēji Somijas uzskatam Komisija uzskata, ka pasākumu nevar uzskatīt par tādu, kas neveido valsts atbalstu. Garantija tika piešķirta pret zemu garantijas maksu, lai gan uzņēmums bija nonācis grūtībās (skatīt 123.–128. apsvērumu) un risks, kādam sevi pakļāva Finnvera, uzskatāms par ievērojamu. Tādējādi uzskatāms, ka pasākums uzņēmumam Karjaportti rada priekšrocību. Tāpat Komisija šajā kontekstā secina, ka atbilstoši saistībām, kuras uzņēmušās Somijas iestādes saistībā ar lietu N 715/2006, Finnvera nebija tiesības piešķirt finansējumu ar tirgus nosacījumiem.

| (269) | Turklāt pasākums atbilst visiem pārējiem nosacījumiem, lai atzītu valsts atbalsta esamību. Kā aprakstīts 241. apsvērumā, pasākumi, ko piešķīra Finnvera, ietver valsts līdzekļus un ir saistīti ar valsti. 17. pasākums ir arī selektīvs, jo vienīgais uzņēmums, kas no tā guva priekšrocību, ir Karjaportti. Visbeidzot, tas kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(269)

Turklāt pasākums atbilst visiem pārējiem nosacījumiem, lai atzītu valsts atbalsta esamību. Kā aprakstīts 241. apsvērumā, pasākumi, ko piešķīra Finnvera, ietver valsts līdzekļus un ir saistīti ar valsti. 17. pasākums ir arī selektīvs, jo vienīgais uzņēmums, kas no tā guva priekšrocību, ir Karjaportti. Visbeidzot, tas kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (270) | Tādējādi Komisija secina, ka pasākums veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(270)

Tādējādi Komisija secina, ka pasākums veido valsts atbalstu.

| (271) | Somija neapgalvoja, ka 17. pasākums varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu. Faktiski, kad Finnvera piešķīra pasākumu, Karjaportti bija nonācis grūtībās 2004. gada pamatnostādņu nozīmē (skatīt 123.–128. apsvērumu). Līdz ar to pasākums varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu vienīgi kā glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsts 2004. gada pamatnostādņu nozīmē. |
| --- | --- |

(271)

Somija neapgalvoja, ka 17. pasākums varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu. Faktiski, kad Finnvera piešķīra pasākumu, Karjaportti bija nonācis grūtībās 2004. gada pamatnostādņu nozīmē (skatīt 123.–128. apsvērumu). Līdz ar to pasākums varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu vienīgi kā glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsts 2004. gada pamatnostādņu nozīmē.

| (272) | 2004. gada pamatnostādnes paredz glābšanas atbalsta atbilstību konkrētiem nosacījumiem, kuri aplūkojamā pasākuma gadījumā nav spēkā.






  a) | Pirmkārt, garantijas termiņš nebeidzās sešu mēnešu laikā pēc pirmā maksājuma veikšanas (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta a) apakšpunkts). |
| --- | --- | --- |

(272)

2004. gada pamatnostādnes paredz glābšanas atbalsta atbilstību konkrētiem nosacījumiem, kuri aplūkojamā pasākuma gadījumā nav spēkā.

a)

Pirmkārt, garantijas termiņš nebeidzās sešu mēnešu laikā pēc pirmā maksājuma veikšanas (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta a) apakšpunkts).

| b) | Otrkārt, Somija sešu mēnešu laikā pēc pasākuma pirmās īstenošanas nepaziņoja par pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu un nesniedza apliecinājumu, ka garantija ir atcelta (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

b)

Otrkārt, Somija sešu mēnešu laikā pēc pasākuma pirmās īstenošanas nepaziņoja par pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu un nesniedza apliecinājumu, ka garantija ir atcelta (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta c) apakšpunkts).

| c) | Treškārt, nav izpildīts princips „vienreiz un pēdējoreiz” (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta e) apakšpunkts), jo uzņēmums bija saņēmis nesaderīgu un nelikumīgu valsts atbalstu reizēs, kad tas iepriekš bija nonācis grūtībās. |
| --- | --- |

c)

Treškārt, nav izpildīts princips „vienreiz un pēdējoreiz” (2004. gada pamatnostādņu 25. punkta e) apakšpunkts), jo uzņēmums bija saņēmis nesaderīgu un nelikumīgu valsts atbalstu reizēs, kad tas iepriekš bija nonācis grūtībās.

| (273) | Bez tam pasākums neatbilst visiem pārstrukturēšanas atbalsta nosacījumiem, kas izklāstīti 2004. gada pamatnostādnēs.






  a) | Pirmkārt, pasākuma piešķiršana nebija ar nosacījumu, ka tas iespējams tikai tad, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns (2004. gada pamatnostādņu 34. punkts). Tiek atzīmēts, ka nav izveidots pārstrukturēšanas plāns pamatnostādņu 35. punkta nozīmē. |
| --- | --- | --- |

(273)

Bez tam pasākums neatbilst visiem pārstrukturēšanas atbalsta nosacījumiem, kas izklāstīti 2004. gada pamatnostādnēs.

a)

Pirmkārt, pasākuma piešķiršana nebija ar nosacījumu, ka tas iespējams tikai tad, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns (2004. gada pamatnostādņu 34. punkts). Tiek atzīmēts, ka nav izveidots pārstrukturēšanas plāns pamatnostādņu 35. punkta nozīmē.

| b) | Otrkārt, atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem (2004. gada pamatnostādņu 43. punkts), bet attiecībā uz aplūkojamajiem pasākumiem nav pazīmju par saņēmēja ieguldījumu. |
| --- | --- |

b)

Otrkārt, atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem (2004. gada pamatnostādņu 43. punkts), bet attiecībā uz aplūkojamajiem pasākumiem nav pazīmju par saņēmēja ieguldījumu.

| c) | Treškārt, lai novērstu pārmērīgus konkurences kropļojumus, ir jāveic kompensējoši pasākumi (2004. gada pamatnostādņu 38. punkts). Šādi pasākumi nav veikti. |
| --- | --- |

c)

Treškārt, lai novērstu pārmērīgus konkurences kropļojumus, ir jāveic kompensējoši pasākumi (2004. gada pamatnostādņu 38. punkts). Šādi pasākumi nav veikti.

| d) | Ceturtkārt, pasākums neatbilst principam „vienreiz un pēdējoreiz”, jo uzņēmums bija saņēmis nesaderīgu un nelikumīgu valsts atbalstu reizēs, kad tas iepriekš bija nonācis grūtībās. |
| --- | --- |

d)

Ceturtkārt, pasākums neatbilst principam „vienreiz un pēdējoreiz”, jo uzņēmums bija saņēmis nesaderīgu un nelikumīgu valsts atbalstu reizēs, kad tas iepriekš bija nonācis grūtībās.

| (274) | Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākums nav piešķirts atbilstīgi 2004. gada pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(274)

Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākums nav piešķirts atbilstīgi 2004. gada pamatnostādnēm.

| (275) | Bez tam ir jāizsver, vai 17. pasākums varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu, piemērojot kādu citu LESD 107. panta 2. un 3. punktā noteikto izņēmumu. Tādu pašu iemeslu dēļ kā attiecībā uz 4. un 5. pasākumu (skatīt 179.–186. apsvērumu) Komisija uzskata, ka neviena no atkāpēm nav piemērojama. Tādēļ Komisija secina, ka 17. pasākums veido valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(275)

Bez tam ir jāizsver, vai 17. pasākums varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu, piemērojot kādu citu LESD 107. panta 2. un 3. punktā noteikto izņēmumu. Tādu pašu iemeslu dēļ kā attiecībā uz 4. un 5. pasākumu (skatīt 179.–186. apsvērumu) Komisija uzskata, ka neviena no atkāpēm nav piemērojama. Tādēļ Komisija secina, ka 17. pasākums veido valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

8.   ATGŪŠANA

| (276) | Saskaņā ar LESD un Tiesas judikatūru Komisijai ir tiesības lemt, ka konkrētajai valstij ir jāatceļ vai jāmaina atbalsts (67), ja tā secinājusi, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Tiesa konsekventi ir uzskatījusi, ka valsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir paredzēts agrākās situācijas atjaunošanai (68). Šajā kontekstā Tiesa ir noteikusi, ka mērķis ir sasniegts, ja atbalsta saņēmējs ir atmaksājis kā nelikumīgu atbalstu piešķirtās summas, tādējādi zaudējot tiesības uz priekšrocību, kāda tam tirgū bijusi salīdzinājumā ar konkurentiem, un ir atjaunota situācija, kāda tā bija pirms atbalsta izmaksāšanas (69). |
| --- | --- |

(276)

Saskaņā ar LESD un Tiesas judikatūru Komisijai ir tiesības lemt, ka konkrētajai valstij ir jāatceļ vai jāmaina atbalsts (67), ja tā secinājusi, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Tiesa konsekventi ir uzskatījusi, ka valsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir paredzēts agrākās situācijas atjaunošanai (68). Šajā kontekstā Tiesa ir noteikusi, ka mērķis ir sasniegts, ja atbalsta saņēmējs ir atmaksājis kā nelikumīgu atbalstu piešķirtās summas, tādējādi zaudējot tiesības uz priekšrocību, kāda tam tirgū bijusi salīdzinājumā ar konkurentiem, un ir atjaunota situācija, kāda tā bija pirms atbalsta izmaksāšanas (69).

| (277) | Atbilstoši judikatūrai procedūras regulas 14. pantā noteikts, ka „kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”. |
| --- | --- |

(277)

Atbilstoši judikatūrai procedūras regulas 14. pantā noteikts, ka „kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.

| (278) | Tādējādi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu uzskatāmi seši šādi pasākumi:






  — | garantija, ko 2004. gada 8. martā piešķīrusi Mikeli pilsēta (4. pasākums); |
| --- | --- | --- |

(278)

Tādējādi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu uzskatāmi seši šādi pasākumi:

—

garantija, ko 2004. gada 8. martā piešķīrusi Mikeli pilsēta (4. pasākums);

| — | garantija, ko 2004. gada 10. maijā piešķīrusi Mikeli pilsēta (5. pasākums); |
| --- | --- |

—

garantija, ko 2004. gada 10. maijā piešķīrusi Mikeli pilsēta (5. pasākums);

| — | nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos (8. pasākums); |
| --- | --- |

—

nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos (8. pasākums);

| — | parādsaistību grafika maiņa kopš 2009. gada (12. pasākums), |
| --- | --- |

—

parādsaistību grafika maiņa kopš 2009. gada (12. pasākums),

| — | garantija, ko Finnvera piešķīra 2004. gada 17. martā (13. pasākums); |
| --- | --- |

—

garantija, ko Finnvera piešķīra 2004. gada 17. martā (13. pasākums);

| — | garantija, ko Finnvera piešķīra 2008. gada 9. janvārī (17. pasākums). |
| --- | --- |

—

garantija, ko Finnvera piešķīra 2008. gada 9. janvārī (17. pasākums).

| (279) | Tādēļ tie jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kāda tā bija tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. Atgūšanai jānotiek no brīža, kad saņēmējam tika radīta priekšrocība, tas ir, kad atbalsts tika nodots saņēmēja rīcībā, un tam piemēro atgūstamos procentus līdz faktiskai atgūšanai. |
| --- | --- |

(279)

Tādēļ tie jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kāda tā bija tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. Atgūšanai jānotiek no brīža, kad saņēmējam tika radīta priekšrocība, tas ir, kad atbalsts tika nodots saņēmēja rīcībā, un tam piemēro atgūstamos procentus līdz faktiskai atgūšanai.

8.1.   Garantiju veidā piešķirto atbalsta pasākumu atgūšana

| (280) | Nesaderīgais atbalsta elements divām garantijām, ko 2004. gadā piešķīra Mikeli pilsēta (4. un 5. pasākums), un Finnvera 2005. gadā (13. pasākums) un 2008. gadā (17. pasākums) piešķirtajām garantijām jānosaka, piemērojot turpmāk uzskaitītos principus. |
| --- | --- |

(280)

Nesaderīgais atbalsta elements divām garantijām, ko 2004. gadā piešķīra Mikeli pilsēta (4. un 5. pasākums), un Finnvera 2005. gadā (13. pasākums) un 2008. gadā (17. pasākums) piešķirtajām garantijām jānosaka, piemērojot turpmāk uzskaitītos principus.

| (281) | Principā valsts garantija var būt atbalsts visa aizdevuma apmērā, ja saņēmējs nav spējīgs piekļūt finanšu tirgiem ar saviem spēkiem (70). Šajā gadījumā Somija, sniedzot informāciju par privāto aizdevēju piešķirtiem aizdevumiem saņēmējam (skatīt 93. apsvērumu), ir parādījusi, ka 2004. gadā, t. i., garantiju piešķiršanas laikā Karjaportti joprojām bija spējīgs piekļūt finanšu tirgiem. Pastāv maz norāžu par to, vai Karjaportti joprojām bija piekļuve tirgiem 2008. gadā, kad tika piešķirts 17. pasākums. Šajā kontekstā Komisija norāda, ka Finnvera piešķirtā pretgarantija sedza tikai 80 % no privātā kreditora piešķirtās garantijas, kas nozīmē, ka privātais kreditors uzņēmās risku par 20 %. Tādējādi var uzskatīt, ka 2008. gadā uzņēmums bez garantijas saņemšanas joprojām bija spējīgs piekļūt finanšu tirgiem. |
| --- | --- |

(281)

Principā valsts garantija var būt atbalsts visa aizdevuma apmērā, ja saņēmējs nav spējīgs piekļūt finanšu tirgiem ar saviem spēkiem (70). Šajā gadījumā Somija, sniedzot informāciju par privāto aizdevēju piešķirtiem aizdevumiem saņēmējam (skatīt 93. apsvērumu), ir parādījusi, ka 2004. gadā, t. i., garantiju piešķiršanas laikā Karjaportti joprojām bija spējīgs piekļūt finanšu tirgiem. Pastāv maz norāžu par to, vai Karjaportti joprojām bija piekļuve tirgiem 2008. gadā, kad tika piešķirts 17. pasākums. Šajā kontekstā Komisija norāda, ka Finnvera piešķirtā pretgarantija sedza tikai 80 % no privātā kreditora piešķirtās garantijas, kas nozīmē, ka privātais kreditors uzņēmās risku par 20 %. Tādējādi var uzskatīt, ka 2008. gadā uzņēmums bez garantijas saņemšanas joprojām bija spējīgs piekļūt finanšu tirgiem.

| (282) | Tomēr, ņemot vērā Karjaportti finanšu grūtības laikā, kad tika piešķirti pasākumi, komercbankas būtu piemērojušas attiecīgi augstāku procentu likmi nekā tā, kas tika piemērota ar valsts garantijām, jo tās bankām nozīmē papildu drošību. Tādējādi Komisija uzskata, ka Karjaportti guva priekšrocību no zemajām procentu likmēm, kuras tas saņēma piešķirto garantiju dēļ. |
| --- | --- |

(282)

Tomēr, ņemot vērā Karjaportti finanšu grūtības laikā, kad tika piešķirti pasākumi, komercbankas būtu piemērojušas attiecīgi augstāku procentu likmi nekā tā, kas tika piemērota ar valsts garantijām, jo tās bankām nozīmē papildu drošību. Tādējādi Komisija uzskata, ka Karjaportti guva priekšrocību no zemajām procentu likmēm, kuras tas saņēma piešķirto garantiju dēļ.

| (283) | Saskaņā ar 2008. gada Paziņojuma par garantijām 4.2. punktu, ja nav salīdzināmu datu par tirgus prēmiju, garantētā aizdevuma (procentu likme plus garantijas prēmija) finansējuma visas izmaksas jāsalīdzina ar procentu likmi tirgū līdzīgam aizdevumam bez valsts garantijas. Daudzos gadījumos šāda tirgus procentu likme nav pieejama. Tādēļ Komisija savā Paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (71) (turpmāk „2008. gada Paziņojums par atsauces likmi”) ir izstrādājusi finanšu metodiku, kuru 2008. gada Paziņojuma par garantijām 4.2. punktā noteiktajos gadījumos var izmantot kā tirgus procentu likmes aizstājēju. |
| --- | --- |

(283)

Saskaņā ar 2008. gada Paziņojuma par garantijām 4.2. punktu, ja nav salīdzināmu datu par tirgus prēmiju, garantētā aizdevuma (procentu likme plus garantijas prēmija) finansējuma visas izmaksas jāsalīdzina ar procentu likmi tirgū līdzīgam aizdevumam bez valsts garantijas. Daudzos gadījumos šāda tirgus procentu likme nav pieejama. Tādēļ Komisija savā Paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (71) (turpmāk „2008. gada Paziņojums par atsauces likmi”) ir izstrādājusi finanšu metodiku, kuru 2008. gada Paziņojuma par garantijām 4.2. punktā noteiktajos gadījumos var izmantot kā tirgus procentu likmes aizstājēju.

| (284) | Šajā konkrētajā gadījumā nepastāv norādes par to, ko Karjaportti būtu maksājis par salīdzināmu aizdevumu bez garantijas. Turklāt trīs garantiju piešķiršana ir notikusi pirms ekonomiskās un finanšu krīzes. Turklāt Komisija uzskata, ka, tā kā kopš pasākumu piešķiršanas ir pagājis laiks, „faktiskās” tirgus likmes aprēķināšana Somijas gaļas uzņēmumam būtu sarežģīts uzdevums. Tādēļ Komisija kā tirgus procentu likmes aizstājēju izmantos attiecīgo atsauces likmi. |
| --- | --- |

(284)

Šajā konkrētajā gadījumā nepastāv norādes par to, ko Karjaportti būtu maksājis par salīdzināmu aizdevumu bez garantijas. Turklāt trīs garantiju piešķiršana ir notikusi pirms ekonomiskās un finanšu krīzes. Turklāt Komisija uzskata, ka, tā kā kopš pasākumu piešķiršanas ir pagājis laiks, „faktiskās” tirgus likmes aprēķināšana Somijas gaļas uzņēmumam būtu sarežģīts uzdevums. Tādēļ Komisija kā tirgus procentu likmes aizstājēju izmantos attiecīgo atsauces likmi.

8.1.1.   2004. gada 8. martā piešķirtā garantija (4. pasākums)

| (285) | Attiecībā uz 4. pasākumu Karjaportti aizdevumu nodrošināšanu varētu uzskatīt par parastu 2008. gada Paziņojuma par atsauces likmi piemērošanai. Karjaportti 4. pasākumam piešķīra īpašuma hipotēku un komerciālu hipotēku. Abu šo finanšu instrumentu reģistrētā vērtība ir salīdzinoši augsta (skatīt 27. apsvērumu). Tomēr ir jāņem vērā, ka tieši tas pats nodrošinājums jau bija izmantots, lai nodrošinātu citas Mikeli pilsētas prasības (piemēram, 1. pasākumu), tādējādi visa summa nebūtu pieejama šim pasākumam. Tāpat ir jāapsver, ka īpašuma hipotēkas un komerciālās hipotēkas faktiskā vērtība ir atkarīga no apgrūtināto preču vērtības un Mikeli pilsētas kārtas starp kreditoriem. |
| --- | --- |

(285)

Attiecībā uz 4. pasākumu Karjaportti aizdevumu nodrošināšanu varētu uzskatīt par parastu 2008. gada Paziņojuma par atsauces likmi piemērošanai. Karjaportti 4. pasākumam piešķīra īpašuma hipotēku un komerciālu hipotēku. Abu šo finanšu instrumentu reģistrētā vērtība ir salīdzinoši augsta (skatīt 27. apsvērumu). Tomēr ir jāņem vērā, ka tieši tas pats nodrošinājums jau bija izmantots, lai nodrošinātu citas Mikeli pilsētas prasības (piemēram, 1. pasākumu), tādējādi visa summa nebūtu pieejama šim pasākumam. Tāpat ir jāapsver, ka īpašuma hipotēkas un komerciālās hipotēkas faktiskā vērtība ir atkarīga no apgrūtināto preču vērtības un Mikeli pilsētas kārtas starp kreditoriem.

| (286) | Šajā kontekstā Komisija atzīmē, ka Somija nevarēja sniegt novērtējumu nodrošinājumu vērtībai garantiju piešķiršanas laikā. Tomēr tā sniedza divus neatkarīgus nodrošinājuma vērtējumus, kas tika izmantoti pārstrukturēšanas programmas izveidošanai un kas bija datēti ar 2005. gada 15. februāri (skatīt 43. apsvērumu), un tas ir diezgan tuvu garantiju piešķiršanas datumam. Šajā kontekstā tiek minēts, ka, ņemot vērā Mikeli pilsētas kārtu, īpašuma hipotēka varētu būt pietiekama, lai segtu visas prasības, ja īpašumu turpina izmantot; ja Karjaportti būtu jālikvidē, īpašuma vērtība varētu būt pārāk zema, lai segtu kādu no Mikeli pilsētas prasībām. Komerciālā hipotēka varētu segt tikai daļu no Mikeli pilsētas prasībām. Tādējādi šķiet loģiski uzskatīt, ka sniegtais nodrošinājums bija normālas kvalitātes nodrošinājums. |
| --- | --- |

(286)

Šajā kontekstā Komisija atzīmē, ka Somija nevarēja sniegt novērtējumu nodrošinājumu vērtībai garantiju piešķiršanas laikā. Tomēr tā sniedza divus neatkarīgus nodrošinājuma vērtējumus, kas tika izmantoti pārstrukturēšanas programmas izveidošanai un kas bija datēti ar 2005. gada 15. februāri (skatīt 43. apsvērumu), un tas ir diezgan tuvu garantiju piešķiršanas datumam. Šajā kontekstā tiek minēts, ka, ņemot vērā Mikeli pilsētas kārtu, īpašuma hipotēka varētu būt pietiekama, lai segtu visas prasības, ja īpašumu turpina izmantot; ja Karjaportti būtu jālikvidē, īpašuma vērtība varētu būt pārāk zema, lai segtu kādu no Mikeli pilsētas prasībām. Komerciālā hipotēka varētu segt tikai daļu no Mikeli pilsētas prasībām. Tādējādi šķiet loģiski uzskatīt, ka sniegtais nodrošinājums bija normālas kvalitātes nodrošinājums.

| (287) | Tādējādi procentu likme, ko Karjaportti būtu bijis jāmaksā par aizdevumu tirgus apstākļos bez garantijas, ir atsauces procentu likme 4,43 %, kam pieskaitīta riska prēmija 650 bāzes punkti, kura atspoguļo riska prēmiju, kuru piemēro grūtībās nonākušam uzņēmumam, kas sniedz normālu nodrošinājumu. Tāpēc atbalsta summa jāaprēķina kā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, par kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts (4 %), pēc tam, kad atskaitīta cena, kas faktiski tika samaksāta par garantiju, t. i., 0 bāzes punkti. Starpību starp šīm likmēm aprēķina par laika periodu, kad likme tika faktiski piemērota. |
| --- | --- |

(287)

Tādējādi procentu likme, ko Karjaportti būtu bijis jāmaksā par aizdevumu tirgus apstākļos bez garantijas, ir atsauces procentu likme 4,43 %, kam pieskaitīta riska prēmija 650 bāzes punkti, kura atspoguļo riska prēmiju, kuru piemēro grūtībās nonākušam uzņēmumam, kas sniedz normālu nodrošinājumu. Tāpēc atbalsta summa jāaprēķina kā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, par kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts (4 %), pēc tam, kad atskaitīta cena, kas faktiski tika samaksāta par garantiju, t. i., 0 bāzes punkti. Starpību starp šīm likmēm aprēķina par laika periodu, kad likme tika faktiski piemērota.

| (288) | Atbalstam piemēro atgūšanas procentus, ko aprēķina no brīža, kad būtu bijusi jāmaksā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, ar kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts, līdz faktiskai atgūšanai. |
| --- | --- |

(288)

Atbalstam piemēro atgūšanas procentus, ko aprēķina no brīža, kad būtu bijusi jāmaksā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, ar kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts, līdz faktiskai atgūšanai.

8.1.2.   2004. gada 10. maijā piešķirtā garantija (5. pasākums)

| (289) | Nodrošinājumu attiecībā uz 5. pasākumu varētu uzskatīt par normālu 2008. gada Paziņojuma par atsauces likmi piemērošanai. Karjaportti izsniedza to pašu nodrošinājumu, ko 4. pasākumam, tas ir, īpašuma hipotēku Tikala ražotnei un komerciālu hipotēku. Turklāt tika piešķirta „īpaša ķīla” attiecībā uz Tikala ražotni, un tās reģistrētā vērtība bija EUR 1 135 268 (skatīt 29. apsvērumu). Attiecībā uz šiem nodrošinājumiem piemēro tos pašus apsvērumus, ko iepriekš attiecībā uz 4. pasākumu, un šķiet loģiski uzskatīt, ka sniegtais nodrošinājums ir normāls nodrošinājums. |
| --- | --- |

(289)

Nodrošinājumu attiecībā uz 5. pasākumu varētu uzskatīt par normālu 2008. gada Paziņojuma par atsauces likmi piemērošanai. Karjaportti izsniedza to pašu nodrošinājumu, ko 4. pasākumam, tas ir, īpašuma hipotēku Tikala ražotnei un komerciālu hipotēku. Turklāt tika piešķirta „īpaša ķīla” attiecībā uz Tikala ražotni, un tās reģistrētā vērtība bija EUR 1 135 268 (skatīt 29. apsvērumu). Attiecībā uz šiem nodrošinājumiem piemēro tos pašus apsvērumus, ko iepriekš attiecībā uz 4. pasākumu, un šķiet loģiski uzskatīt, ka sniegtais nodrošinājums ir normāls nodrošinājums.

| (290) | Procentu likme, kas uzņēmumam Karjaportti būtu bijusi jāmaksā par aizdevumu tirgus apstākļos bez garantijas, atkal ir atsauces likme 4,43 %, kam pieskaita riska prēmiju 650 bāzes punktus. Tāpēc atbalsta summa jāaprēķina kā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, par kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts (12 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 0,3 %), pēc tam, kad atskaitīta cena, kas faktiski tika samaksāta par garantiju, t. i., 0 bāzes punkti. Starpību starp šīm likmēm aprēķina par laika periodu, kad likme tika faktiski piemērota. |
| --- | --- |

(290)

Procentu likme, kas uzņēmumam Karjaportti būtu bijusi jāmaksā par aizdevumu tirgus apstākļos bez garantijas, atkal ir atsauces likme 4,43 %, kam pieskaita riska prēmiju 650 bāzes punktus. Tāpēc atbalsta summa jāaprēķina kā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, par kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts (12 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 0,3 %), pēc tam, kad atskaitīta cena, kas faktiski tika samaksāta par garantiju, t. i., 0 bāzes punkti. Starpību starp šīm likmēm aprēķina par laika periodu, kad likme tika faktiski piemērota.

| (291) | Atbalstam piemēro atgūšanas procentus, ko aprēķina no brīža, kad būtu bijusi jāmaksā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, ar kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts, līdz faktiskai atgūšanai. |
| --- | --- |

(291)

Atbalstam piemēro atgūšanas procentus, ko aprēķina no brīža, kad būtu bijusi jāmaksā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, ar kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts, līdz faktiskai atgūšanai.

8.1.3.   2004. gada 17. martā piešķirtā garantija (13. pasākums)

| (292) | Komisijai nav zināma sīkāka informācija par 13. pasākuma nodrošinājumu, un tādējādi tā var tikai noteikt metodi, kā atgūšana veicama. Pirmkārt, ja 13. pasākumam patiešām bija nodrošinājums, atbilstoši paziņojumam par atsauces likmi ir jānosaka šāda nodrošinājuma vērtība. |
| --- | --- |

(292)

Komisijai nav zināma sīkāka informācija par 13. pasākuma nodrošinājumu, un tādējādi tā var tikai noteikt metodi, kā atgūšana veicama. Pirmkārt, ja 13. pasākumam patiešām bija nodrošinājums, atbilstoši paziņojumam par atsauces likmi ir jānosaka šāda nodrošinājuma vērtība.

| (293) | Procentu likme, kas uzņēmumam Karjaportti būtu bijusi jāmaksā par aizdevumu tirgus apstākļos bez garantijas, atkal ir atsauces likme 4,43 %, kam pieskaita riska prēmiju, kas atspoguļo nodrošināšanas vērtību. Tāpēc atbalsta elements jāaprēķina kā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, par kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts ([2–5] %), pēc tam, kad atskaitīta cena, kas faktiski tika samaksāta par garantiju, kas bija 3 %. Starpību starp šīm likmēm aprēķina par laika periodu, kad likme tika faktiski piemērota. |
| --- | --- |

(293)

Procentu likme, kas uzņēmumam Karjaportti būtu bijusi jāmaksā par aizdevumu tirgus apstākļos bez garantijas, atkal ir atsauces likme 4,43 %, kam pieskaita riska prēmiju, kas atspoguļo nodrošināšanas vērtību. Tāpēc atbalsta elements jāaprēķina kā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, par kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts ([2–5] %), pēc tam, kad atskaitīta cena, kas faktiski tika samaksāta par garantiju, kas bija 3 %. Starpību starp šīm likmēm aprēķina par laika periodu, kad likme tika faktiski piemērota.

| (294) | Atbalstam piemēro atgūšanas procentus, ko aprēķina no brīža, kad būtu bijusi jāmaksā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, ar kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts, līdz faktiskai atgūšanai. |
| --- | --- |

(294)

Atbalstam piemēro atgūšanas procentus, ko aprēķina no brīža, kad būtu bijusi jāmaksā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, ar kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts, līdz faktiskai atgūšanai.

8.1.4.   2008. gada 9. janvārī piešķirtā garantija (17. pasākums)

| (295) | Attiecībā uz 17. pasākumu nodrošināšanu varētu uzskatīt par normālu 2008. gada Paziņojuma par atsauces likmi piemērošanai. Karjaportti izsniedza nodrošinājumu kā uzņēmuma akcijas, kuru nodrošinājuma vērtību Finnvera noteica EUR [...] apmērā, kā sīkāk aprakstīts 67. apsvērumā. Procentu likme, kas uzņēmumam Karjaportti būtu bijusi jāmaksā par aizdevumu tirgus apstākļos bez garantijas, atkal ir atsauces likme 5,19 %, kam pieskaita riska prēmiju 650 bāzes punktus. Tāpēc atbalsta summa jāaprēķina kā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, par kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts ([0–3] %, kam pieskaita procentu likmi nesamaksātajām summām saskaņā ar apakšuzņēmuma līgumu), pēc tam, kad atskaitīta cena, kas faktiski tika samaksāta par garantiju, t. i., 250 bāzes punkti. Starpību starp šīm likmēm aprēķina par laika periodu, kad likme tika faktiski piemērota. |
| --- | --- |

(295)

Attiecībā uz 17. pasākumu nodrošināšanu varētu uzskatīt par normālu 2008. gada Paziņojuma par atsauces likmi piemērošanai. Karjaportti izsniedza nodrošinājumu kā uzņēmuma akcijas, kuru nodrošinājuma vērtību Finnvera noteica EUR [...] apmērā, kā sīkāk aprakstīts 67. apsvērumā. Procentu likme, kas uzņēmumam Karjaportti būtu bijusi jāmaksā par aizdevumu tirgus apstākļos bez garantijas, atkal ir atsauces likme 5,19 %, kam pieskaita riska prēmiju 650 bāzes punktus. Tāpēc atbalsta summa jāaprēķina kā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, par kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts ([0–3] %, kam pieskaita procentu likmi nesamaksātajām summām saskaņā ar apakšuzņēmuma līgumu), pēc tam, kad atskaitīta cena, kas faktiski tika samaksāta par garantiju, t. i., 250 bāzes punkti. Starpību starp šīm likmēm aprēķina par laika periodu, kad likme tika faktiski piemērota.

| (296) | Atbalstam piemēro atgūšanas procentus, ko aprēķina no brīža, kad būtu bijusi jāmaksā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, ar kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts, līdz faktiskai atgūšanai. |
| --- | --- |

(296)

Atbalstam piemēro atgūšanas procentus, ko aprēķina no brīža, kad būtu bijusi jāmaksā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, ar kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts, līdz faktiskai atgūšanai.

8.2.   Tā atbalsta atgūšana, kas piešķirts kā nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos (8. pasākums)

| (297) | Ir jānosaka nesaderīgais atbalsta elements 8. pasākumā, t. i., Mikeli pilsētas piešķirtajā aizdevumā. Kā aprakstīts 45.–46. apsvērumā, Mikeli pilsēta piešķīra aizdevumu ar zemāku procentu likmi nekā Karjaportti privātie kreditori. Principā aizdevumam atbalsta elementu aprēķina kā starpību starp procentu likmi, ar kādu aizdevums faktiski piešķirts, un tirgus likmi. Šajā gadījumā privātie kreditori izsniedza aizdevumus kopā ar Mikeli pilsētu. Privāto kreditoru procentu likmes var uzskatīt par tirgus likmēm. |
| --- | --- |

(297)

Ir jānosaka nesaderīgais atbalsta elements 8. pasākumā, t. i., Mikeli pilsētas piešķirtajā aizdevumā. Kā aprakstīts 45.–46. apsvērumā, Mikeli pilsēta piešķīra aizdevumu ar zemāku procentu likmi nekā Karjaportti privātie kreditori. Principā aizdevumam atbalsta elementu aprēķina kā starpību starp procentu likmi, ar kādu aizdevums faktiski piešķirts, un tirgus likmi. Šajā gadījumā privātie kreditori izsniedza aizdevumus kopā ar Mikeli pilsētu. Privāto kreditoru procentu likmes var uzskatīt par tirgus likmēm.

| (298) | Tādēļ atbalsta summa jāaprēķina kā starpība starp vidējo procentu likmi, ko piemēro privāto kreditoru izsniegtajiem aizdevumiem (3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2 %, un 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 1,5 %), un procentu likmi, ar kādu aizdevums faktiski tika izsniegts (3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 0,3 %). |
| --- | --- |

(298)

Tādēļ atbalsta summa jāaprēķina kā starpība starp vidējo procentu likmi, ko piemēro privāto kreditoru izsniegtajiem aizdevumiem (3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 2 %, un 3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 1,5 %), un procentu likmi, ar kādu aizdevums faktiski tika izsniegts (3 mēnešu EURIBOR, kam pieskaita 0,3 %).

| (299) | Starpību starp šīm likmēm aprēķina par laika periodu, kad likme tika faktiski piemērota. |
| --- | --- |

(299)

Starpību starp šīm likmēm aprēķina par laika periodu, kad likme tika faktiski piemērota.

| (300) | Atbalstam piemēro atgūšanas procentus, ko aprēķina no brīža, kad būtu bijusi jāmaksā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, ar kādu aizdevums tika faktiski piešķirts, līdz faktiskai atgūšanai. |
| --- | --- |

(300)

Atbalstam piemēro atgūšanas procentus, ko aprēķina no brīža, kad būtu bijusi jāmaksā starpība starp teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, ar kādu aizdevums tika faktiski piešķirts, līdz faktiskai atgūšanai.

8.3.   Tā atbalsta atgūšana, kas piešķirts kā parādsaistību grafika maiņa kopš 2009. gada (12. pasākums)

| (301) | Ir jānosaka nesaderīgais atbalsta elements 12. pasākumā, t. i., Mikeli pilsētas veiktajā parādsaistību grafika maiņā kopš 2009. gada. Kā aprakstīts 219.–226. apsvērumā, paziņotā parādsaistību grafika maiņa tika īstenota ar izmaiņām. Tā kā Komisijai nav zināma sīkāka informācija par faktiski īstenoto grafika maiņu, tā var tikai noteikt metodi, kā atgūšana veicama. |
| --- | --- |

(301)

Ir jānosaka nesaderīgais atbalsta elements 12. pasākumā, t. i., Mikeli pilsētas veiktajā parādsaistību grafika maiņā kopš 2009. gada. Kā aprakstīts 219.–226. apsvērumā, paziņotā parādsaistību grafika maiņa tika īstenota ar izmaiņām. Tā kā Komisijai nav zināma sīkāka informācija par faktiski īstenoto grafika maiņu, tā var tikai noteikt metodi, kā atgūšana veicama.

| (302) | Atbalsts tika nodots uzņēmuma rīcībā ar brīdi, kad Osuuskunta Karjaportti atkāpās no maksājumu grafika, par kādu bija bijusi vienošanās tiesas uzraudzītajā pārstrukturēšanas procedūrā 2006. gadā. Komisija uzskata, ka atbalsta piešķiršanas laikā Karjaportti vairs nevarēja piekļūt finanšu tirgiem. Tādēļ atbalsts ir vienāds ar pārskatīto parādu. Tādēļ atgūstamās summas ir vienādas ar pārskatītajiem parādiem, kas uzņēmumam ir pret Mikeli pilsētu. Jau veiktie maksājumi tomēr ir jāatskaita no atgūstamajām summām. |
| --- | --- |

(302)

Atbalsts tika nodots uzņēmuma rīcībā ar brīdi, kad Osuuskunta Karjaportti atkāpās no maksājumu grafika, par kādu bija bijusi vienošanās tiesas uzraudzītajā pārstrukturēšanas procedūrā 2006. gadā. Komisija uzskata, ka atbalsta piešķiršanas laikā Karjaportti vairs nevarēja piekļūt finanšu tirgiem. Tādēļ atbalsts ir vienāds ar pārskatīto parādu. Tādēļ atgūstamās summas ir vienādas ar pārskatītajiem parādiem, kas uzņēmumam ir pret Mikeli pilsētu. Jau veiktie maksājumi tomēr ir jāatskaita no atgūstamajām summām.

| (303) | Atbalstam piemēro procentus, ko aprēķina no brīža, kad atbalsts tika nodots uzņēmuma rīcībā, līdz faktiskai atgūšanai. |
| --- | --- |

(303)

Atbalstam piemēro procentus, ko aprēķina no brīža, kad atbalsts tika nodots uzņēmuma rīcībā, līdz faktiskai atgūšanai.

9.   SECINĀJUMS

| (304) | Komisija atzīmē, ka oficiālā izmeklēšana attiecībā uz garantiju EUR 2,75 miljonu apmērā, par kuru sākotnēji paziņoja Somija, kas vēlāk šo paziņojumu atsauca, atbilstīgi procedūras regulas 8. pantam ir izbeigta, jo tai nav priekšmeta. |
| --- | --- |

(304)

Komisija atzīmē, ka oficiālā izmeklēšana attiecībā uz garantiju EUR 2,75 miljonu apmērā, par kuru sākotnēji paziņoja Somija, kas vēlāk šo paziņojumu atsauca, atbilstīgi procedūras regulas 8. pantam ir izbeigta, jo tai nav priekšmeta.

| (305) | Attiecībā uz garantiju, kas tika piešķirta 2000. gadā, un zemes piešķiršanu, ko tajā pašā gadā veica Mikeli pilsēta, Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir valsts atbalsts, kas ir saderīgs ar ieguldījumu atbalstu atbilstoši 1998. gada RAG. |
| --- | --- |

(305)

Attiecībā uz garantiju, kas tika piešķirta 2000. gadā, un zemes piešķiršanu, ko tajā pašā gadā veica Mikeli pilsēta, Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir valsts atbalsts, kas ir saderīgs ar ieguldījumu atbalstu atbilstoši 1998. gada RAG.

| (306) | Zemes iegāde, ko 2002. gadā veica Mikeli pilsēta, ir uzskatāma par tādu, kas neveido atbalstu, jo tā tika veikta atbilstoši tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(306)

Zemes iegāde, ko 2002. gadā veica Mikeli pilsēta, ir uzskatāma par tādu, kas neveido atbalstu, jo tā tika veikta atbilstoši tirgus apstākļiem.

| (307) | Garantijas, ko Mikeli pilsēta piešķīra 2004. gada martā un 2004. gada maijā, var uzskatīt par valsts atbalstu, ņemot vērā to, ka piešķiršanas laikā 1999. gada pamatnostādņu nozīmē Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums. Šie pasākumi nav saderīgi ar iekšējo tirgu, jo nav spēkā neviens no LESD 107. panta 2. un 3. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(307)

Garantijas, ko Mikeli pilsēta piešķīra 2004. gada martā un 2004. gada maijā, var uzskatīt par valsts atbalstu, ņemot vērā to, ka piešķiršanas laikā 1999. gada pamatnostādņu nozīmē Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums. Šie pasākumi nav saderīgi ar iekšējo tirgu, jo nav spēkā neviens no LESD 107. panta 2. un 3. punkta nosacījumiem.

| (308) | Pasākumi, ko Mikeli pilsēta veica tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras ietvarā, tika piešķirti kopā ar salīdzināmiem privātajiem kreditoriem un ar vienādiem nosacījumiem. Tādējādi Komisija secina, ka tika ievērots tirgus ekonomikas ieguldītāja princips un ka pasākumi neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(308)

Pasākumi, ko Mikeli pilsēta veica tiesas uzraudzītas pārstrukturēšanas procedūras ietvarā, tika piešķirti kopā ar salīdzināmiem privātajiem kreditoriem un ar vienādiem nosacījumiem. Tādējādi Komisija secina, ka tika ievērots tirgus ekonomikas ieguldītāja princips un ka pasākumi neveido valsts atbalstu.

| (309) | Akciju iegādi, ko veica Mikeli pilsēta, un parādu norakstīšanu 2007. un 2008. gada finanšu ziņojumos var uzskatīt par tādiem pasākumiem, kas neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(309)

Akciju iegādi, ko veica Mikeli pilsēta, un parādu norakstīšanu 2007. un 2008. gada finanšu ziņojumos var uzskatīt par tādiem pasākumiem, kas neveido valsts atbalstu.

| (310) | Nesamaksāto procentu konvertēšanu aizdevumā, ko Mikeli pilsēta veica 2005. gada decembrī, var uzskatīt par valsts atbalstu, ņemot vērā to, ka piešķiršanas laikā 2004. gada pamatnostādņu nozīmē Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums. Šie pasākumi nav saderīgi ar iekšējo tirgu, jo nav spēkā neviens no LESD 107. panta 2. un 3. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(310)

Nesamaksāto procentu konvertēšanu aizdevumā, ko Mikeli pilsēta veica 2005. gada decembrī, var uzskatīt par valsts atbalstu, ņemot vērā to, ka piešķiršanas laikā 2004. gada pamatnostādņu nozīmē Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums. Šie pasākumi nav saderīgi ar iekšējo tirgu, jo nav spēkā neviens no LESD 107. panta 2. un 3. punkta nosacījumiem.

| (311) | Attiecībā uz parādsaistību grafika maiņu, kurai Mikeli pilsēta piekrita 2009. gadā, tiek atzīmēts, ka tā bija nākamā parādsaistību grafika maiņa. Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka privāts kreditors nebūtu piekritis šādai parādsaistību grafika maiņai un ka pasākums veido valsts atbalstu. Tā kā piešķiršanas brīdī 2004. gada pamatnostādņu nozīmē Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums, pasākums varētu būt bijis saderīgs tikai šo pamatnostādņu nozīmē. Tā kā nav izpildīti visi nosacījumi, tiek secināts, ka pasākums veido nesaderīgu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(311)

Attiecībā uz parādsaistību grafika maiņu, kurai Mikeli pilsēta piekrita 2009. gadā, tiek atzīmēts, ka tā bija nākamā parādsaistību grafika maiņa. Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka privāts kreditors nebūtu piekritis šādai parādsaistību grafika maiņai un ka pasākums veido valsts atbalstu. Tā kā piešķiršanas brīdī 2004. gada pamatnostādņu nozīmē Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums, pasākums varētu būt bijis saderīgs tikai šo pamatnostādņu nozīmē. Tā kā nav izpildīti visi nosacījumi, tiek secināts, ka pasākums veido nesaderīgu valsts atbalstu.

| (312) | Garantija, ko Finnvera piešķīra 2004. gada 17. martā, arī veido valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar 1999. gada pamatnostādnēm. Aizdevums, ko Finnvera piešķīra 2006. gada 12. janvārī, neveido valsts atbalstu, jo tas tika piešķirts kopā ar salīdzināmiem privātajiem kreditoriem un ar līdzvērtīgiem nosacījumiem. Tas pats attiecas uz garantijām, ko Finnvera piešķīra 2006. gada septembrī, un 2007. gada jūlijā piešķirto aizdevumu. |
| --- | --- |

(312)

Garantija, ko Finnvera piešķīra 2004. gada 17. martā, arī veido valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar 1999. gada pamatnostādnēm. Aizdevums, ko Finnvera piešķīra 2006. gada 12. janvārī, neveido valsts atbalstu, jo tas tika piešķirts kopā ar salīdzināmiem privātajiem kreditoriem un ar līdzvērtīgiem nosacījumiem. Tas pats attiecas uz garantijām, ko Finnvera piešķīra 2006. gada septembrī, un 2007. gada jūlijā piešķirto aizdevumu.

| (313) | Visbeidzot, garantiju, ko Finnvera piešķīra 2008. gada 9. janvārī, var uzskatīt par valsts atbalstu, ņemot vērā, ka piešķiršanas brīdī Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums 2004. gada pamatnostādņu nozīmē. Pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu, jo nav spēkā neviens no LESD 107. panta 2. un 3. punkta nosacījumiem, |
| --- | --- |

(313)

Visbeidzot, garantiju, ko Finnvera piešķīra 2008. gada 9. janvārī, var uzskatīt par valsts atbalstu, ņemot vērā, ka piešķiršanas brīdī Karjaportti bija grūtībās nonācis uzņēmums 2004. gada pamatnostādņu nozīmē. Pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu, jo nav spēkā neviens no LESD 107. panta 2. un 3. punkta nosacījumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Oficiālā izmeklēšanas procedūra saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu attiecībā uz garantiju EUR 2,75 miljonu apmērā (11. pasākums), ko Somija paziņoja, bet pēc tam atsauca, ir izbeigta.

2. pants

Pasākumi, ko Somija ir īstenojusi Osuuskunta Karjaportti labā un ko veido šādi pasākumi:

| — | zemes iegāde 2002. gadā (3. pasākums); |
| --- | --- |

—

zemes iegāde 2002. gadā (3. pasākums);

| — | pasākumi, kas veikti tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras ietvarā (6. pasākums); |
| --- | --- |

—

pasākumi, kas veikti tiesas uzraudzītās pārstrukturēšanas procedūras ietvarā (6. pasākums);

| — | akciju iegāde no Osuuskunta Karjaportti (7. pasākums); |
| --- | --- |

—

akciju iegāde no Osuuskunta Karjaportti (7. pasākums);

| — | parādu norakstīšana 2006. un 2008. gada finanšu ziņojumos (9. un 10. pasākums); |
| --- | --- |

—

parādu norakstīšana 2006. un 2008. gada finanšu ziņojumos (9. un 10. pasākums);

| — | Finnvera piešķirtais aizdevums 2006. gada jūnijā (14. pasākums); |
| --- | --- |

—

Finnvera piešķirtais aizdevums 2006. gada jūnijā (14. pasākums);

| — | Finnvera 2006. gada septembrī piešķirtā pretgarantija (15. pasākums) un |
| --- | --- |

—

Finnvera 2006. gada septembrī piešķirtā pretgarantija (15. pasākums) un

| — | Finnvera piešķirtais aizdevums 2007. gada jūlijā (16. pasākums); |
| --- | --- |

—

Finnvera piešķirtais aizdevums 2007. gada jūlijā (16. pasākums);

neveido atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

3. pants

Valsts atbalsta pasākumi, ko Somija ir īstenojusi Osuuskunta Karjaportti labā un ko veido šādi pasākumi:

| — | garantija, kas piešķirta 2000. gada jūnijā (1. pasākums), un |
| --- | --- |

—

garantija, kas piešķirta 2000. gada jūnijā (1. pasākums), un

| — | zemes piešķiršana tajā pašā gadā (2. pasākums) |
| --- | --- |

—

zemes piešķiršana tajā pašā gadā (2. pasākums)

ir saderīgi ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

4. pants

Valsts atbalsta pasākumus, ko Somija ir īstenojusi Osuuskunta Karjaportti labā un ko veido šādi pasākumi:

| — | garantija, ko 2004. gada 8. martā piešķīrusi Mikeli pilsēta (4. pasākums); |
| --- | --- |

—

garantija, ko 2004. gada 8. martā piešķīrusi Mikeli pilsēta (4. pasākums);

| — | garantija, ko 2004. gada 10. maijā piešķīrusi Mikeli pilsēta (5. pasākums); |
| --- | --- |

—

garantija, ko 2004. gada 10. maijā piešķīrusi Mikeli pilsēta (5. pasākums);

| — | nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos (8. pasākums); |
| --- | --- |

—

nesamaksāto procentu konvertēšana aizdevumos (8. pasākums);

| — | garantija, ko Finnvera piešķīra 2004. gada 17. martā (13. pasākums); |
| --- | --- |

—

garantija, ko Finnvera piešķīra 2004. gada 17. martā (13. pasākums);

| — | garantija, ko Finnvera piešķīra 2008. gada 9. janvārī (17. pasākums); |
| --- | --- |

—

garantija, ko Finnvera piešķīra 2008. gada 9. janvārī (17. pasākums);

| — | parādsaistību grafika maiņa kopš 2009. gada (12. pasākums), |
| --- | --- |

—

parādsaistību grafika maiņa kopš 2009. gada (12. pasākums),

Somija ir īstenojusi nelikumīgi, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, un tie nav saderīgi ar iekšējo tirgu.

5. pants

1.   Somijai jāatgūst no saņēmēja atbalsts, kas minēts 4. pantā.

2.   Par atgūstamajām summām aprēķina procentus no dienas, kad tās tika nodotas saņēmēja rīcībā, līdz faktiskajai atgūšanai.

3.   Procentus aprēķina gan pamatsummai, gan procentiem saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu.

4.   Somijai jāanulē visi neizmaksātie 4. pantā minētā atbalsta maksājumi, sākot ar šā lēmuma paziņošanas dienu.

6. pants

1.   Šā lēmuma 4. pantā minētā atbalsta atgūšanai jābūt tūlītējai un faktiskai.

2.   Somija nodrošina, lai šis lēmums tiek īstenots četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas dienas.

7. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Somija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējo summu (pamatsummu un atgūstamos procentus), kas jāatgūst no saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopējo summu (pamatsummu un atgūstamos procentus), kas jāatgūst no saņēmēja;

| b) | sīku to pasākumu aprakstu, kas jau veikti un tiek plānoti, lai izpildītu šo lēmumu; |
| --- | --- |

b)

sīku to pasākumu aprakstu, kas jau veikti un tiek plānoti, lai izpildītu šo lēmumu;

| c) | dokumenti, kas parāda, ka saņēmējam ir dots rīkojums atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas parāda, ka saņēmējam ir dots rīkojums atmaksāt atbalstu.

2.   Somija pastāvīgi informē Komisiju par šī lēmuma īstenošanai paveikto valsts pasākumu norisi, līdz 4. pantā minētā atbalsta atgūšana ir pabeigta. Pēc vienkārša Komisijas pieprasījuma tā tūlīt sniedz informāciju gan par jau veiktajiem, gan plānotajiem pasākumiem, lai panāktu šī lēmuma izpildi. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un atgūstamajiem procentiem, kas jau atgūti no saņēmēja.

8. pants

Šis lēmums ir adresēts Somijas Republikai.

Briselē, 2012. gada 12. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 134, 13.6.2009., 16. lpp.; OV C 58, 10.3.2010., 4. lpp.

1

(2)  EK līguma 87. un 88. pants no 2009. gada 1. decembra ir kļuvuši par attiecīgi 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD). Abu pantu noteikumu kopumi būtībā ir vienādi. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu attiecīgos gadījumos jāsaprot kā atsauces uz EK līguma 87. un 88. pantu. Ar LESD tika ieviestas arī dažas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, „Kopiena” aizstājot ar „Savienība” un „kopējais tirgus” ar „iekšējais tirgus”. Šajā lēmumā tiks izmantota LESD terminoloģija.

2

(3)  OV C 134, 13.6.2009., 16. lpp.

3

(4)  OV C 58, 10.3.2010., 4. lpp.

4

(5)  Laki yrityksen saneerauksesta 25.1.1993/47, Lag om företagssanering 25.1.1993/47.

5

(6)  Skatīt Finnvera raksturojumu 56. apsvērumā.

6

(7)  Valūtas kurss EUR 1= FIM 5,95.

7

(8)  Pirmajā lēmumā par procedūras uzsākšanu garantija tika dēvēta par 1. pasākumu.

8

(9)  Sākotnēji Mikeli pilsēta saņēma nekustamā īpašuma hipotēku uz Karjaportti piederošu Rokkala īpašumu (īpašums 491-8-8-2), ar reģistrēto summu FIM 7,5 miljoni (EUR 1 261 409); 2002. gadā hipotēka tika pārlikta uz Tikala ražotni (īpašums 491-35-1-1), jo Mikeli pilsēta bija iegādājusies Rokkala īpašumu (skatīt 3. pasākuma aprakstu 25. apsvērumā).

9

(10)  Komerciālo hipotēku veido, izsniedzot komerciālās hipotēkas parādzīmi, kas reģistrēta komerciālās hipotēku reģistrā; šīs parādzīmes tiek garantētas un iesniegtas kā nodrošinājums konkrētā uzņēmuma kreditoram. Parādzīmju reģistrētais kapitāls, kas kopā ar uzkrātajiem procentiem ar parādzīmēs noteikto procentu likmi, kā arī tajās noteikto summu tiek rezervēts īstenošanas izmaksām, atbilst maksimālajai summai, kādu var saņemt to turētājs. Komerciālā hipotēka principā sedz visus parādnieka uzņēmuma aktīvus (tādus kā iekārtas, aprīkojumu, tiesības uz preču zīmi, izejmateriālus, ražojumus, naudas līdzekļus un debitoru parādus), izņemot nekustamo īpašumu.

10

(11)  Mikeli lauku teritorija kļuva par Mikeli pilsētas daļu 2001. gadā.

11

(12)  Skatīt 155. iedaļu Mikeli pilsētas valdes 2002. gada 25. februāra sanāksmes protokolā.

12

(13)  OV C 273, 9.9.1997., 3. lpp.

13

(14)  Atbilstoši Mikeli pilsētas domes protokolam, kas datēts ar 2000. gada 12. jūniju, pasākumi tika īstenoti attiecībā uz jaunas ražotnes būvniecību nākotnē.

14

(15)  Šai cenai tika pieskaitīta summa EUR 336 376 apmērā, kas bija zemes gabala nolīdzināšanas izmaksas, kuras Mikeli pilsēta kompensēja uzņēmumam Karjaportti. Tādējādi īpašumu iegādes darījuma summa ietver iegādes cenu EUR 6 983 163.

15

(16)  Skatīt 9. zemsvītras piezīmi.

16

(17)  Skatīt Uzņēmumu pārstrukturēšanas likuma 47/1993 1. iedaļu.

17

(18)  Skatīt Uzņēmumu pārstrukturēšanas likuma 47/1993 17. iedaļu.

18

(19)  Konfidenciāla informācija

19

(20)  Atbilstoši Uzņēmumu pārstrukturēšanas likuma 47/1993 3. iedaļas 7. punktam nodrošināts parāds ir pārstrukturēšanas parāds, saskaņā ar kuru kreditoram pret trešām personām ir spēkā esošas faktiskas nodrošinājuma tiesības uz īpašumu, kas pieder parādniekam vai atrodas parādnieka īpašumā, ciktāl procedūras vērtība būtu pietiekama, lai segtu kreditora prasības summu pēc likvidācijas izmaksu un augstākas prioritātes prasību samaksas.

20

(21)  Skatīt Finnvera raksturojumu 56. apsvērumā.

21

(22)  Procentu likmes samazinājums pirmajā lēmumā par procedūras uzsākšanu tika dēvēts par 2. pasākumu.

22

(23)  Procentu likmes samazinājums nesamaksātajām maksām pirmajā lēmumā par procedūras uzsākšanu tika dēvēts par 4. pasākumu.

23

(24)  Abos vērtējumos tika noteikta ieķīlāto telpu tirgus vērtība, par pamatu izmantojot salīdzināmas cenas un īres informāciju; tos veica Kaakon Notariaatti Oy, www.kaakonnotariaatti.fi un Catella Property Oy, www.catella.fi. Pētījumu pasūtīja Karjaportti bankrota administrators.

24

(25)  Kopš tā laika Karjaportti ir samaksājis procentus, kuri jāmaksā par nodrošinātajiem parādiem.

25

(26)  Pirmajā lēmumā par procedūras uzsākšanu nesamaksāto procentu konvertēšana tika dēvēta par 3. pasākumu.

26

(27)  Pirmajā lēmumā par procedūras uzsākšanu garantija tika dēvēta par 5. pasākumu.

27

(28)  Pirmajā lēmumā par procedūras uzsākšanu šie pasākumi tika dēvēti par 6. pasākumu.

28

(29)  Ierosinājumi datēti ar 2009. gada 26. maiju, 2009. gada 28. septembri, 2009. gada 18. novembri, 2010. gada 22. janvāri, 2010. gada 17. februāri, 2010. gada 12. aprīli, 2010. gada 2. jūniju, 2010. gada 23. augustu, 2010. gada 3. novembri, 2011. gada 10. februāri un 2011. gada 31. maiju.

29

(30)  Komisijas lēmums N 715/06, Somija: Atbrīvojums no nodokļu maksāšanas Finnvera Oyj, OV C 307, 18.12.2007., 6. lpp.

30

(31)  OV C 71, 11.3.2000., 14. lpp., 4.2. punkts.

31

(32)  OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.

32

(33)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

33

(34)  OV C 209, 10.7.1997., 3. lpp.

34

(35)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.; pagarinātas 2009. gadā, OV C 156, 9.7.2009., 3. lpp.

35

(36)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

36

(37)  Skatīt lietu C 480/98 Spānijas Karaliste pret Komisiju [2000], Recueil, I-08717. lpp., 18. punkts.

37

(38)  Skatīt 1999. gada pamatnostādņu 79. punktu: „Saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem šīs pamatnostādnes stājas spēkā to publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Ja kādā jaunā lēmumā nav noteikts citādi, tās paliek spēkā piecus gadus.” 1999. gada pamatnostādnes tika publicētas 1999. gada 9. oktobrī.

38

Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī

(39)  Skatīt 2004. gada pamatnostādņu 102. punktu.

39

(40)  Saskaņā ar pilsētas domes 2004. gada 8. marta sanāksmes protokolu Karjaportti bija sācis savu parādu pārstrukturēšanu gada sākumā un lūdza Mikeli pilsētai piekrist 2004. gadā veicamo maksājumu atlikšanai uz 2005. gadu par aizdevumu, kurš tika piešķirts 2000. gadā un kuru bija garantējusi Mikeli pilsēta (ko pilsētas dome apstiprināja).

40

(41)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

41

(42)  2008. gada Paziņojuma par garantijām 2.1. punkts.

42

(43)  Skatīt apvienotās lietas C-341/06 P un C-342/06 P Chronopost SA un La Poste pret Union française de lexpress (UFEX) and Others [2008], Krājums, I-04777. lpp., 95. punkts.

43

(44)  Atbilstoši Mikeli pilsētas domes 2000. gada 12. jūnija protokolam „[...] ir jāņem vērā, ka pirmo gadu laikā pilsētai pastāv liels risks [...]”.

44

(45)  Skatīt 6. iedaļu RAP 1998. gadam.

45

(46)  Komisijas Lēmums lietā N238/1999, 1999. gada 13. decembra vēstule Somijai par reģionālā atbalsta karti 2000.–2006. gadam.

46

(47)  Skatīt lietu T-14/96 Bretagne Angleterre Irlande (BAI) pret Komisiju [1999], Recueil, II-139. lpp., 71. punkts; apvienotās lietas T-116/01 un T-118/01, P & O European Ferries (Vizcaya), SA un Diputación Foral de Vizcaya pret Komisiju [2003], Recueil, II-02957. lpp., 114. un turpmākie punkti.

47

(48)  Skatīt 25. apsvērumu; kad īpašuma īpašumtiesības tika nodotas Mikeli pilsētai, tas nebija apgrūtināts ar hipotēku.

48

(49)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

49

(50)  Skatīt RAP 1998. gadam 4.4. punktu, 10. un 21. zemsvītras piezīmi.

50

(51)  Atbilstīgi 1999. gada pamatnostādņu 6. iedaļai tās bija spēkā līdz 2004. gada 9. oktobrim, skatīt 36. zemsvītras piezīmi iepriekš.

51

(52)  Lieta T-95/11 BP Chemicals pret Komisiju [1998], Recueil, II-3235. lpp.

52

(53)  Lieta T-95/11 BP Chemicals pret Komisiju[1998], Recueil, II-3235. lpp., 171. un 172. punkts.

53

(54)  Skatīt lietu C 480/98 Spānijas Karaliste pret Komisiju [2000], Recueil, I-08717. lpp., 19. punkts.

54

(55)  Skatīt [...].

55

(56)  Skatīt 2004. gada pamatnostādņu 102. punktu.

56

(57)  Skatīt lietu T-152/99 Hamsa pret Komisiju [2002], Recueil, II-3049. lpp., 158. punkts.

57

(58)  Skatīt lietu T-36/99 Lenzing AG pret Komisiju [2004], Krājums, I-3597. lpp., 152. punkts.

58

(59)  Skatīt lietu C-342/96 Spānija pret Komisiju [1999], Recueil, I-2459. lpp., 46. punkts.

59

(60)  Skatīt lietu T-36/99 Lenzing AG pret Komisiju [2004] Krājums, II-3597. lpp., 140. punkts un turpmākie punkti.

60

(61)  Lieta C-482/99 Francijas Republika pret Komisiju (Stardust Marine) [2002], Recueil, I-4397. lpp.

61

(62)  Lieta T-358/94 Air France pret Komisiju [1996], Recueil, II-2109. lpp, 55.–61. punkts.

62

(63)  Lieta C-482/99 Francijas Republika pret Komisiju (Stardust Marine) [2002], Recueil, I-4397. lpp., 50.–59. punkts

63

(64)  OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.

64

(65)  Skatīt 5. panta 2. punktu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1998/2006, OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.

65

(66)  Atbilstīgi 1999. gada pamatnostādņu 6. iedaļai tās bija spēkā līdz 2004. gada 9. oktobrim, skatīt 36. zemsvītras piezīmi iepriekš.

66

(67)  Skatīt lietu C-70/72 Komisija pret Vāciju [1973], Recueil, 00813. lpp., 13. punkts.

67

(68)  Skatīt apvienotās lietas C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija pret Komisiju [1994], Recueil, I-4103. lpp., 75. punkts.

68

(69)  Skatīt lietu C-75/97 Beļģija pret Komisiju [1999], Recueil, I-030671. lpp., 64.–65. punkts.

69

(70)  2008. gada Paziņojuma par garantijām 2.2. punkts un 4.1. punkta a) apakšpunkts.

70

(71)  OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.

71

---

| 16.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 12/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 12/38

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 25. jūlijs)

par valsts atbalstu Nr. SA.33114 (2012/C) (ex. 2011/NN) – Polija Iespējamais atbalsts CRIST kuģu būvētavai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 5057)

(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/9/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad tā uzaicinājusi ieinteresētās personas sniegt piezīmes saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2008. gada 6. novembrī pieņēma divus lēmumus par atgūšanu (2) attiecībā uz nelikumīgu valsts atbalstu kuģu būvētavām Gdiņā un Ščecinā (turpmāk „Gdiņas kuģu būvētava” un „Ščecinas kuģu būvētava”), atļaujot īpašu pārdošanas procedūru. Polijas iestādēm tika dota iespēja atklātos, pārredzamos, beznosacījumu un nediskriminējošos piedāvājumu konkursos pārdot kuģu būvētavu aktīvus kopumos. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2008. gada 6. novembrī pieņēma divus lēmumus par atgūšanu (2) attiecībā uz nelikumīgu valsts atbalstu kuģu būvētavām Gdiņā un Ščecinā (turpmāk „Gdiņas kuģu būvētava” un „Ščecinas kuģu būvētava”), atļaujot īpašu pārdošanas procedūru. Polijas iestādēm tika dota iespēja atklātos, pārredzamos, beznosacījumu un nediskriminējošos piedāvājumu konkursos pārdot kuģu būvētavu aktīvus kopumos.

| (2) | Komisija uzraudzīja atgūšanas procesu un pieprasīja paskaidrot iepriekšminēto piedāvājumu konkursu procedūras. Pēc tam, kad presē parādījās paziņojumi par to, ka valsts Rūpnieciskās attīstības aģentūra (turpmāk „IDA”) 2010. gada septembrī varētu būt piešķīrusi aizdevumu (turpmāk „pasākums”) uzņēmumam Crist S.A. (turpmāk „Crist” vai „uzņēmums”) dažu Gdiņas kuģu būvētavas aktīvu pirkšanai, Komisija 2010. gada 22. oktobra sanāksmē pieprasīja, lai Polijas iestādes sniedz paskaidrojumus par šo jautājumu. Polijas iestādes paskaidroja savu nostāju un apņēmās iesniegt visu nepieciešamo informāciju un pamatojuma dokumentus saistībā ar darījumu. Informācija tika iesniegta 2010. gada 25. novembrī un 2011. gada 5. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Komisija uzraudzīja atgūšanas procesu un pieprasīja paskaidrot iepriekšminēto piedāvājumu konkursu procedūras. Pēc tam, kad presē parādījās paziņojumi par to, ka valsts Rūpnieciskās attīstības aģentūra (turpmāk „IDA”) 2010. gada septembrī varētu būt piešķīrusi aizdevumu (turpmāk „pasākums”) uzņēmumam Crist S.A. (turpmāk „Crist” vai „uzņēmums”) dažu Gdiņas kuģu būvētavas aktīvu pirkšanai, Komisija 2010. gada 22. oktobra sanāksmē pieprasīja, lai Polijas iestādes sniedz paskaidrojumus par šo jautājumu. Polijas iestādes paskaidroja savu nostāju un apņēmās iesniegt visu nepieciešamo informāciju un pamatojuma dokumentus saistībā ar darījumu. Informācija tika iesniegta 2010. gada 25. novembrī un 2011. gada 5. decembrī.

| (3) | Komisija tikās ar Polijas iestādēm 2011. gada 6. decembrī. |
| --- | --- |

(3)

Komisija tikās ar Polijas iestādēm 2011. gada 6. decembrī.

| (4) | Komisijas priekšsēdētāja vietnieks J. Almunja (Almunia) un Polijas finanšu ministrs A. Grads (Grad) vairākkārtīgi apmainījās ar informāciju, un rezultātā savā 2011. gada 25. oktobra vēstulē A. Grads informēja Komisiju par to, ka gan Gdiņas, gan Ščecinas kuģu būvētavas likvidācijas procedūru plānots pabeigt 2011. gada beigās. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas priekšsēdētāja vietnieks J. Almunja (Almunia) un Polijas finanšu ministrs A. Grads (Grad) vairākkārtīgi apmainījās ar informāciju, un rezultātā savā 2011. gada 25. oktobra vēstulē A. Grads informēja Komisiju par to, ka gan Gdiņas, gan Ščecinas kuģu būvētavas likvidācijas procedūru plānots pabeigt 2011. gada beigās.

| (5) | Savā 2012. gada 25. janvāra vēstulē Komisija paziņoja Polijai, ka saistībā ar attiecīgo pasākumu tā nolēmusi sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk „LESD”) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (turpmāk „lēmums sākt procedūru”). |
| --- | --- |

(5)

Savā 2012. gada 25. janvāra vēstulē Komisija paziņoja Polijai, ka saistībā ar attiecīgo pasākumu tā nolēmusi sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk „LESD”) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (turpmāk „lēmums sākt procedūru”).

| (6) | Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pasākumu. |
| --- | --- |

(6)

Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pasākumu.

| (7) | Polija iesniedza piezīmes 2012. gada 27. februārī. Trešo personu piezīmes netika saņemtas. Polija sniedza papildinformāciju 2012. gada 4. un 5. jūnijā. |
| --- | --- |

(7)

Polija iesniedza piezīmes 2012. gada 27. februārī. Trešo personu piezīmes netika saņemtas. Polija sniedza papildinformāciju 2012. gada 4. un 5. jūnijā.

II.   AR LIETU SAISTĪTĀ PAMATINFORMĀCIJA

1.   Atbalsta saņēmēja apraksts

| (8) | Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju Crist ir privātuzņēmums, kurš atrodas Gdaņskā un kuru 1990. gadā nodibināja divi pašreizējie uzņēmuma akcionāri. Uzņēmumā strādā apmēram 150 darbinieku, un apmēram 500 pašnodarbinātu līgumslēdzēju sniedz uzņēmumam savus pakalpojumus. Crist galvenokārt darbojas tādās jomās kā kuģu būvēšana, kuģu remonts un hidrotehniskās iekārtas. Laikā starp 2004. un 2008. gadu uzņēmums strādāja ar aptuveni 20 kuģiem un citām konstrukcijām gadā. Uzņēmuma klienti galvenokārt ir Eiropas (Vācijas, Nīderlandes, Skandināvijas valstu un Polijas) kuģu īpašnieki. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju Crist ir privātuzņēmums, kurš atrodas Gdaņskā un kuru 1990. gadā nodibināja divi pašreizējie uzņēmuma akcionāri. Uzņēmumā strādā apmēram 150 darbinieku, un apmēram 500 pašnodarbinātu līgumslēdzēju sniedz uzņēmumam savus pakalpojumus. Crist galvenokārt darbojas tādās jomās kā kuģu būvēšana, kuģu remonts un hidrotehniskās iekārtas. Laikā starp 2004. un 2008. gadu uzņēmums strādāja ar aptuveni 20 kuģiem un citām konstrukcijām gadā. Uzņēmuma klienti galvenokārt ir Eiropas (Vācijas, Nīderlandes, Skandināvijas valstu un Polijas) kuģu īpašnieki.

| (9) | Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju uzņēmums aktīvi darbojas galvenokārt šādos trīs tirgus segmentos:






  — | hidrotehnisko konstrukciju tirgū: saistībā ar tērauda konstrukcijām, kuras tiek izmantotas slūžām, šķērsaizsprostiem, hermētiskām kamerām darbam zem ūdens, un citām tērauda konstrukcijām, kuras tiek izmantotas jūras kuģu piestātņu un ostas molu būvēšanai, |
| --- | --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju uzņēmums aktīvi darbojas galvenokārt šādos trīs tirgus segmentos:

—

hidrotehnisko konstrukciju tirgū: saistībā ar tērauda konstrukcijām, kuras tiek izmantotas slūžām, šķērsaizsprostiem, hermētiskām kamerām darbam zem ūdens, un citām tērauda konstrukcijām, kuras tiek izmantotas jūras kuģu piestātņu un ostas molu būvēšanai,

| — | atjaunīgo energoresursu tirgū: saistībā ar procedūru un/vai elementiem, ko izmanto vēja energoiekārtu izbūvei jūrā, |
| --- | --- |

—

atjaunīgo energoresursu tirgū: saistībā ar procedūru un/vai elementiem, ko izmanto vēja energoiekārtu izbūvei jūrā,

| — | jūras piekrasta zonas tirgū: saistībā ar tādu iekārtu apguvi, pētniecību un ražošanu, kuras darbojas jūras piekrasta zonā un tiek izmantotas urbšanas platformu un tērauda urbšanas platformu konstrukcijas moduļu atbalstam. |
| --- | --- |

—

jūras piekrasta zonas tirgū: saistībā ar tādu iekārtu apguvi, pētniecību un ražošanu, kuras darbojas jūras piekrasta zonā un tiek izmantotas urbšanas platformu un tērauda urbšanas platformu konstrukcijas moduļu atbalstam.

| (10) | Uzņēmuma ieņēmumu struktūra tirgus segmentu dalījumā atspoguļota 1. tabulā. Polijas iestādes informēja Komisiju, ka šāda ieņēmumu struktūra izveidojusies, īstenojot uzņēmējdarbības plānu, saskaņā ar kuru darbība tiek koncentrēta nevis uz tradicionālo kuģu būvniecību, bet gan jūrniecības nozari saistībā ar atjaunīgiem energoresursiem un hidrotehniskajām iekārtām.

  1.   tabula


  Crist ieņēmumu struktūra segmentu dalījumā









  Ieņēmumu kategorija | 2009. gads | 2010. gads (4) | 2011. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| hidrotehniskās iekārtas | [17-23] (5) % | [4-6] % | [3-5] % |
| atjaunīgie energoresursi | [23-28] % | [75-80] % | [67-74] % |
| jūras piekrasta zona | [21-26] % | [6-8] % | [6-8] % |
| cita darbība (kuģu būvniecība) | [29-34] % | [9-12] % | [17-20] % |

(10)

Uzņēmuma ieņēmumu struktūra tirgus segmentu dalījumā atspoguļota 1. tabulā. Polijas iestādes informēja Komisiju, ka šāda ieņēmumu struktūra izveidojusies, īstenojot uzņēmējdarbības plānu, saskaņā ar kuru darbība tiek koncentrēta nevis uz tradicionālo kuģu būvniecību, bet gan jūrniecības nozari saistībā ar atjaunīgiem energoresursiem un hidrotehniskajām iekārtām.

1.   tabula

Crist ieņēmumu struktūra segmentu dalījumā

Ieņēmumu kategorija

2009. gads

2010. gads (4)

2011. gads

hidrotehniskās iekārtas

[17-23] (5) %

[4-6] %

[3-5] %

atjaunīgie energoresursi

[23-28] %

[75-80] %

[67-74] %

jūras piekrasta zona

[21-26] %

[6-8] %

[6-8] %

cita darbība (kuģu būvniecība)

[29-34] %

[9-12] %

[17-20] %

| (11) | Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju laikā no 2002. līdz 2009. gadam Crist palielinājis savus ieņēmumus 10 reižu, un 2009. gadā tie sasnieguši PLN 383 miljonus (EUR 95,75 miljonus (6)). Ieņēmumi 2010. gadā samazinājušies un bijuši PLN 236 miljoni (EUR 59 miljoni), bet 2011. gadā bijuši PLN 630 miljoni (EUR 157,5 miljoni). Uzņēmuma svarīgākie finanšu rezultāti 2007.–2009. gadā, kas ir periods pirms IDA aizdevuma piešķiršanas, un 2010.–2011. gadā, kas ir periods pēc aizdevuma piešķiršanas, apkopoti 2. tabulā.

  2.   tabula


  Uzņēmuma svarīgākie finanšu rezultāti 2007.–2011. gadā (miljonos PLN) | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas ieņēmumi | 323,41 | 361,06 | 383,77 | 236,48 | 630,29 |
| Pārdošanas peļņa | 19,10 | 20,80 | 27,10 | 5,5 | 53,1 |
| Pamatdarbības peļņa | 20,80 | 19,50 | 25,80 | 15,37 | 49,33 |
| Tīrā peļņa | 22,20 | 20,10 | 15,50 | 12,62 | 31,66 |
| Nolietojums | 2,40 | 3,30 | 4,20 | 5,58 | 10,75 |
| Finanšu pārpalikums | 24,60 | 23,40 | 19,70 | 18,20 | 42,41 |

(11)

Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju laikā no 2002. līdz 2009. gadam Crist palielinājis savus ieņēmumus 10 reižu, un 2009. gadā tie sasnieguši PLN 383 miljonus (EUR 95,75 miljonus (6)). Ieņēmumi 2010. gadā samazinājušies un bijuši PLN 236 miljoni (EUR 59 miljoni), bet 2011. gadā bijuši PLN 630 miljoni (EUR 157,5 miljoni). Uzņēmuma svarīgākie finanšu rezultāti 2007.–2009. gadā, kas ir periods pirms IDA aizdevuma piešķiršanas, un 2010.–2011. gadā, kas ir periods pēc aizdevuma piešķiršanas, apkopoti 2. tabulā.

2.   tabula

Uzņēmuma svarīgākie finanšu rezultāti 2007.–2011. gadā (miljonos PLN)

2007. gads

2008. gads

2009. gads

2010. gads

2011. gads

Pārdošanas ieņēmumi

323,41

361,06

383,77

236,48

630,29

Pārdošanas peļņa

19,10

20,80

27,10

5,5

53,1

Pamatdarbības peļņa

20,80

19,50

25,80

15,37

49,33

Tīrā peļņa

22,20

20,10

15,50

12,62

31,66

Nolietojums

2,40

3,30

4,20

5,58

10,75

Finanšu pārpalikums

24,60

23,40

19,70

18,20

42,41

| (12) | Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju 2011. gadā uzņēmumam bija aizņēmumi un riska darījumu ierobežojumi aptuveni PLN [...]* miljonu (EUR [...] miljonu) apmērā, tostarp IDA aizdevums (skatīt 3. iedaļu „Pasākuma apraksts”), un dažādu veidu finansiālais atbalsts, ko tam bija piešķīrušas četras privātas bankas. Uzņēmums patlaban iesaistījies 10 līgumu izpildē, kuru apkopotā vērtība ir apmēram PLN [...] miljoni (EUR [...] miljoni), un tas turpina sarunas par citiem līgumiem, kuru kopējā vērtība ir aptuveni PLN [...] miljoni (EUR [...] miljoni). |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju 2011. gadā uzņēmumam bija aizņēmumi un riska darījumu ierobežojumi aptuveni PLN [...]* miljonu (EUR [...] miljonu) apmērā, tostarp IDA aizdevums (skatīt 3. iedaļu „Pasākuma apraksts”), un dažādu veidu finansiālais atbalsts, ko tam bija piešķīrušas četras privātas bankas. Uzņēmums patlaban iesaistījies 10 līgumu izpildē, kuru apkopotā vērtība ir apmēram PLN [...] miljoni (EUR [...] miljoni), un tas turpina sarunas par citiem līgumiem, kuru kopējā vērtība ir aptuveni PLN [...] miljoni (EUR [...] miljoni).

2.   Programmas apraksts

| (13) | Uzņēmums 2010. gada 27. maijā iesniedza pieteikumu IDA aizdevuma saņemšanai (skatīt 3. iedaļu „Pasākuma apraksts”) saskaņā ar „IDA atbalsta programmu iniciatīvām Polijas ekonomikas veicināšanai” (turpmāk „programma”) programmas apakškategorijā „Atbalsts uzņēmumiem visvājākajos reģionos, kurus skārusi ekonomikas krīze”. |
| --- | --- |

(13)

Uzņēmums 2010. gada 27. maijā iesniedza pieteikumu IDA aizdevuma saņemšanai (skatīt 3. iedaļu „Pasākuma apraksts”) saskaņā ar „IDA atbalsta programmu iniciatīvām Polijas ekonomikas veicināšanai” (turpmāk „programma”) programmas apakškategorijā „Atbalsts uzņēmumiem visvājākajos reģionos, kurus skārusi ekonomikas krīze”.

| (14) | Programmas atbalstu ir tiesīgi saņemt vidēji un lieli uzņēmumi, kas īsteno projektus, kuru mērķis ir veicināt pieprasījumu Polijas ekonomikā, un aktīvi darbojas visneaizsargātākajos reģionos, kurus skārusi ekonomikas krīze vai nopietni plūdi. Šādi apgabali ir skaidri definēti programmā. Gdaņskas apgabals ir viens no programmā noteiktajiem neaizsargātajiem apgabaliem, bet Gdiņas apgabals tāds nav. |
| --- | --- |

(14)

Programmas atbalstu ir tiesīgi saņemt vidēji un lieli uzņēmumi, kas īsteno projektus, kuru mērķis ir veicināt pieprasījumu Polijas ekonomikā, un aktīvi darbojas visneaizsargātākajos reģionos, kurus skārusi ekonomikas krīze vai nopietni plūdi. Šādi apgabali ir skaidri definēti programmā. Gdaņskas apgabals ir viens no programmā noteiktajiem neaizsargātajiem apgabaliem, bet Gdiņas apgabals tāds nav.

| (15) | Saskaņā ar programmu IDA piedalīsies projektos un pasākumos ekonomikas pieprasījuma un ekonomikas attīstības veicināšanai. IDA saņems saprātīgu atdevi, t. i., piedaloties programmā, jāievēro tirgus nosacījumi. IDA sniegtā finansējuma maksimālā intensitāte nedrīkst pārsniegt 80 % no plānotā ieguldījuma tīrās vērtības. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar programmu IDA piedalīsies projektos un pasākumos ekonomikas pieprasījuma un ekonomikas attīstības veicināšanai. IDA saņems saprātīgu atdevi, t. i., piedaloties programmā, jāievēro tirgus nosacījumi. IDA sniegtā finansējuma maksimālā intensitāte nedrīkst pārsniegt 80 % no plānotā ieguldījuma tīrās vērtības.

| (16) | Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju IDA nedrīkst atbalstīt projektus ar iespējamiem valsts atbalsta elementiem; tas neattiecas uz projektiem, kuri ir saistīti ar valsts drošību un aizsardzību atbilstīgi LESD 346. pantam (7). |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju IDA nedrīkst atbalstīt projektus ar iespējamiem valsts atbalsta elementiem; tas neattiecas uz projektiem, kuri ir saistīti ar valsts drošību un aizsardzību atbilstīgi LESD 346. pantam (7).

| (17) | Programma tiek īstenota IDA komercdarbības ietvaros peļņas gūšanai, un saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju tajā tiek piemēroti uzņēmumiem sniegto komercfinansējuma pakalpojumu tirgū lietotie standarti. Polija paskaidrojusi, ka šāda darbība nav saistīta ar IDA sniegto valsts atbalstu lieliem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(17)

Programma tiek īstenota IDA komercdarbības ietvaros peļņas gūšanai, un saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju tajā tiek piemēroti uzņēmumiem sniegto komercfinansējuma pakalpojumu tirgū lietotie standarti. Polija paskaidrojusi, ka šāda darbība nav saistīta ar IDA sniegto valsts atbalstu lieliem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem.

3.   Pasākuma apraksts

| (18) | Izmeklējamais pasākums ir aizdevums PLN 150 miljonu (EUR 33,4 miljonu) apmērā, kuru IDA2010. gada 14. septembrī piešķīrusi uzņēmumam Crist (turpmāk „IDA aizdevums”) aktīvu kopuma, tostarp sausā doka, pirkšanai, kas ir tā dēvētā „Crist kuģu būvētavas 2. zona”. Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju piešķiršanas laikā aizdevums veidoja mazāk nekā [...] % no uzņēmuma kopējiem aizņēmumiem un riska darījumu ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(18)

Izmeklējamais pasākums ir aizdevums PLN 150 miljonu (EUR 33,4 miljonu) apmērā, kuru IDA2010. gada 14. septembrī piešķīrusi uzņēmumam Crist (turpmāk „IDA aizdevums”) aktīvu kopuma, tostarp sausā doka, pirkšanai, kas ir tā dēvētā „Crist kuģu būvētavas 2. zona”. Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju piešķiršanas laikā aizdevums veidoja mazāk nekā [...] % no uzņēmuma kopējiem aizņēmumiem un riska darījumu ierobežojumiem.

| (19) | Saskaņā ar programmu IDA aizdevuma procentu likme ir summa, kuru veido piemērojamā bāzes likme un neto procentu starpība, kas ir 0,9–4 % gadā (turpmāk „procentu starpība”), ņemot vērā finansējuma risku un atbalsta saņēmēja sniegtā nodrošinājuma kvalitāti, kā norādīts 3. tabulā.

  3.   tabula


  Procentu starpība, ko piemēro pasākumam saskaņā ar programmu









  finanšu risks | spēcīgs nodrošinājums | vidēji spēcīgs nodrošinājums | vājš nodrošinājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| zems | 0,9 % | 1,0–1,4 % | 1,5–1,8 % |
| mērens | 1,0–1,4 % | 1,5–1,8 % | 1,9–3,3 % |
| augsts | 1,5–1,8 % | 1,9–3,3 % | 3,4–4,0 % |

(19)

Saskaņā ar programmu IDA aizdevuma procentu likme ir summa, kuru veido piemērojamā bāzes likme un neto procentu starpība, kas ir 0,9–4 % gadā (turpmāk „procentu starpība”), ņemot vērā finansējuma risku un atbalsta saņēmēja sniegtā nodrošinājuma kvalitāti, kā norādīts 3. tabulā.

3.   tabula

Procentu starpība, ko piemēro pasākumam saskaņā ar programmu

finanšu risks

spēcīgs nodrošinājums

vidēji spēcīgs nodrošinājums

vājš nodrošinājums

zems

0,9 %

1,0–1,4 %

1,5–1,8 %

mērens

1,0–1,4 %

1,5–1,8 %

1,9–3,3 %

augsts

1,5–1,8 %

1,9–3,3 %

3,4–4,0 %

| (20) | Procentu starpība IDA aizdevumam Crist noteikta 1,8 % apmērā. Crist saņemtā aizdevuma kopējā procentu likme bija 6,81 % (8). Procentu likme tika noteikta šādi: bāzes likmei, kuru definē kā trīs mēnešu WIBOR
   (9) (3,81 % aizdevuma piešķiršanas laikā), pieskaita 1,2 % un procentu starpību, kas ir 1,8 %. Procentu starpību 1,8 % apmērā IDA noteica tāpēc, ka aplēses liecināja par mērenu darījuma finanšu risku un vidēji spēcīgu nodrošinājumu, un šādā gadījumā saskaņā ar 3. tabulu starpība ir 1,5–1,8 %. IDA aizdevuma atmaksas termiņš ir 2015. gada 31. decembris, t. i., tā termiņš ir aptuveni pieci gadi un trīs mēneši, jo pasākums tika piešķirts 2010. gada 14. septembrī. |
| --- | --- |

(20)

Procentu starpība IDA aizdevumam Crist noteikta 1,8 % apmērā. Crist saņemtā aizdevuma kopējā procentu likme bija 6,81 % (8). Procentu likme tika noteikta šādi: bāzes likmei, kuru definē kā trīs mēnešu WIBOR
   (9) (3,81 % aizdevuma piešķiršanas laikā), pieskaita 1,2 % un procentu starpību, kas ir 1,8 %. Procentu starpību 1,8 % apmērā IDA noteica tāpēc, ka aplēses liecināja par mērenu darījuma finanšu risku un vidēji spēcīgu nodrošinājumu, un šādā gadījumā saskaņā ar 3. tabulu starpība ir 1,5–1,8 %. IDA aizdevuma atmaksas termiņš ir 2015. gada 31. decembris, t. i., tā termiņš ir aptuveni pieci gadi un trīs mēneši, jo pasākums tika piešķirts 2010. gada 14. septembrī.

| (21) | IDA aizdevuma nodrošinājumu veido






  — | reģistrēta ķīla uz visām Crist akcijām, |
| --- | --- | --- |

(21)

IDA aizdevuma nodrošinājumu veido

—

reģistrēta ķīla uz visām Crist akcijām,

| — | hipotēka uz nekustamo īpašumu (daļu no kuģu būvētavas 2. zonas), |
| --- | --- |

—

hipotēka uz nekustamo īpašumu (daļu no kuģu būvētavas 2. zonas),

| — | reģistrēta ķīla uz vairākiem kustamiem īpašumiem, kuri veido kuģu būvētavas 2. zonas daļu, |
| --- | --- |

—

reģistrēta ķīla uz vairākiem kustamiem īpašumiem, kuri veido kuģu būvētavas 2. zonas daļu,

| — | Crist parakstīts neaizpildīts vekselis, |
| --- | --- |

—

Crist parakstīts neaizpildīts vekselis,

| — | Crist paziņojums par labprātīgu uzņēmuma nodošanu saistību izpildei, |
| --- | --- |

—

Crist paziņojums par labprātīgu uzņēmuma nodošanu saistību izpildei,

| — | katra Crist akcionāra paziņojums par labprātīgu savas daļas nodošanu saistību izpildei. |
| --- | --- |

—

katra Crist akcionāra paziņojums par labprātīgu savas daļas nodošanu saistību izpildei.

| (22) | Saskaņā ar programmu nodrošinājumam jāatbilst vismaz 150 % no IDA finansējuma. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar programmu nodrošinājumam jāatbilst vismaz 150 % no IDA finansējuma.

| (23) | Gdiņas kuģu būvētavas aktīvu pārdošanas piedāvājumu konkursa trešā kārta notika 2010. gada 15. septembrī. Saskaņā ar informāciju presē, pateicoties IDA piešķirtajam finansējumam, Crist varēja pārsolīt otru konkursa dalībnieku Patia (Kiprā reģistrēts uzņēmums, kas ir saistīts ar Ukrainas uzņēmumu ISD - Gdaņskas kuģu būvētavas īpašnieku). Crist solītā pirkšanas cena par piedāvāto aktīvu kopumu (turpmāk „sausais doks”) bija PLN 175 miljoni (EUR 43,75 miljoni). Sausā doka zemākā noteiktā cena bija PLN 96,7 miljoni (EUR 24,17 miljoni). |
| --- | --- |

(23)

Gdiņas kuģu būvētavas aktīvu pārdošanas piedāvājumu konkursa trešā kārta notika 2010. gada 15. septembrī. Saskaņā ar informāciju presē, pateicoties IDA piešķirtajam finansējumam, Crist varēja pārsolīt otru konkursa dalībnieku Patia (Kiprā reģistrēts uzņēmums, kas ir saistīts ar Ukrainas uzņēmumu ISD - Gdaņskas kuģu būvētavas īpašnieku). Crist solītā pirkšanas cena par piedāvāto aktīvu kopumu (turpmāk „sausais doks”) bija PLN 175 miljoni (EUR 43,75 miljoni). Sausā doka zemākā noteiktā cena bija PLN 96,7 miljoni (EUR 24,17 miljoni).

III.   IEMESLI OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

| (24) | Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda bažas par to, vai Crist varētu saņemt nepieciešamo finansējumu ar līdzīgiem nosacījumiem tirgū, pamatojoties uz IDA pieejamo informāciju lēmuma piešķirt aizdevumu pieņemšanas laikā. |
| --- | --- |

(24)

Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda bažas par to, vai Crist varētu saņemt nepieciešamo finansējumu ar līdzīgiem nosacījumiem tirgū, pamatojoties uz IDA pieejamo informāciju lēmuma piešķirt aizdevumu pieņemšanas laikā.

| (25) | Saskaņā ar pasākuma iepriekšēju analīzi, kas tika veikta, pamatojoties uz Komisijai pieejamo informāciju, IDA aizdevums varēja piešķirt priekšrocību Crist, jo tika izmantoti valsts līdzekļi. Komisija pauda bažas par i) piešķirtā kredīta procentu likmi, ii) IDA pieņemto nodrošinājumu, iii) IDA izmantoto standartu, iv) Crist iesniegto uzņēmējdarbības plānu un v) iespēju, ka IDA varētu būt piemērojusi Crist priekšrocības principu. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar pasākuma iepriekšēju analīzi, kas tika veikta, pamatojoties uz Komisijai pieejamo informāciju, IDA aizdevums varēja piešķirt priekšrocību Crist, jo tika izmantoti valsts līdzekļi. Komisija pauda bažas par i) piešķirtā kredīta procentu likmi, ii) IDA pieņemto nodrošinājumu, iii) IDA izmantoto standartu, iv) Crist iesniegto uzņēmējdarbības plānu un v) iespēju, ka IDA varētu būt piemērojusi Crist priekšrocības principu.

| (26) | Komisija nevarēja noteikt, vai IDA aizdevumam piemērojamā procentu likme (lēmuma sākt procedūru laikā tika pieņemts, ka likme ir 7,02 %) atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo Polijas iestādes nebija iesniegušas apliecinājumu par uzņēmumam piešķirto kredītreitingu un nodrošinājuma līmeni. |
| --- | --- |

(26)

Komisija nevarēja noteikt, vai IDA aizdevumam piemērojamā procentu likme (lēmuma sākt procedūru laikā tika pieņemts, ka likme ir 7,02 %) atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo Polijas iestādes nebija iesniegušas apliecinājumu par uzņēmumam piešķirto kredītreitingu un nodrošinājuma līmeni.

| (27) | Saistībā ar nodrošinājumu Komisijai netika iesniegts ne pamatlīgums starp IDA un Crist par IDA aizdevuma piešķiršanu, ne ekspertu novērtējumi par Crist akcijām un sauso doku kā aizdevuma nodrošinājumu. Tādējādi Komisija uzskata, ka Polija prima facie nav parādījusi, ka ekspertu novērtējumi sagatavoti konservatīvi un privāts ieguldītājs būtu pieņēmis šādu nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(27)

Saistībā ar nodrošinājumu Komisijai netika iesniegts ne pamatlīgums starp IDA un Crist par IDA aizdevuma piešķiršanu, ne ekspertu novērtējumi par Crist akcijām un sauso doku kā aizdevuma nodrošinājumu. Tādējādi Komisija uzskata, ka Polija prima facie nav parādījusi, ka ekspertu novērtējumi sagatavoti konservatīvi un privāts ieguldītājs būtu pieņēmis šādu nodrošinājumu.

| (28) | Komisija šaubās, vai [...] bankas izsniegto aizdevumu var izmantot par standartu, lai novērtētu, vai IDA aizdevums atbilst privāta tirgus ieguldītāja principam. Komisija uzskata, ka [...] bankas aizdevums atšķiras no IDA aizdevuma tādējādi, ka i) tas tika izmantots, lai refinansētu darījumu, kuru Crist sākotnēji finansēja ar pašu līdzekļiem, ii) [...] bankas aizdevuma apjoms bija ievērojami mazāks un iii) IDA aizdevums bija saistīts ar lielāku risku nekā [...] bankas aizdevums, jo aizdevuma apjoms pārsniedza Crist pašu kapitālu un aizdevuma termiņš bija daudz garāks (pieci gadi un trīs mēneši salīdzinājumā ar trim gadiem un astoņiem mēnešiem). |
| --- | --- |

(28)

Komisija šaubās, vai [...] bankas izsniegto aizdevumu var izmantot par standartu, lai novērtētu, vai IDA aizdevums atbilst privāta tirgus ieguldītāja principam. Komisija uzskata, ka [...] bankas aizdevums atšķiras no IDA aizdevuma tādējādi, ka i) tas tika izmantots, lai refinansētu darījumu, kuru Crist sākotnēji finansēja ar pašu līdzekļiem, ii) [...] bankas aizdevuma apjoms bija ievērojami mazāks un iii) IDA aizdevums bija saistīts ar lielāku risku nekā [...] bankas aizdevums, jo aizdevuma apjoms pārsniedza Crist pašu kapitālu un aizdevuma termiņš bija daudz garāks (pieci gadi un trīs mēneši salīdzinājumā ar trim gadiem un astoņiem mēnešiem).

| (29) | Saistībā ar uzņēmējdarbības plānu Komisija norāda, ka aizdevuma piešķiršanas laikā, neraugoties uz stabilo uzņēmuma vispārējo finanšu stāvokli, uzņēmuma tīrie darbības rezultāti bija pasliktinājušies trīs gadus pēc kārtas. Ņemot vērā iesaistītos tirgus riskus, iespējamo jaudas pārpalikumu tirgū un to, ka pasākuma veikšanas laikā finanšu krīze nebija beigusies, Komisija šaubījās, vai privāts ieguldītājs būtu piešķīris šādu finansējumu. |
| --- | --- |

(29)

Saistībā ar uzņēmējdarbības plānu Komisija norāda, ka aizdevuma piešķiršanas laikā, neraugoties uz stabilo uzņēmuma vispārējo finanšu stāvokli, uzņēmuma tīrie darbības rezultāti bija pasliktinājušies trīs gadus pēc kārtas. Ņemot vērā iesaistītos tirgus riskus, iespējamo jaudas pārpalikumu tirgū un to, ka pasākuma veikšanas laikā finanšu krīze nebija beigusies, Komisija šaubījās, vai privāts ieguldītājs būtu piešķīris šādu finansējumu.

| (30) | Visbeidzot, neskarot jautājumu par to, vai programma kopumā nenozīmē valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisija pauda bažas, vai Crist bija tiesīgs saņemt IDA atbalstu saskaņā ar programmu, jo aizdevums tiks piešķirts ieguldījuma veikšanai Gdiņā, kas nav neaizsargāts apgabals un attiecīgi nevar būt saņēmējs saskaņā ar programmu. Komisija arī apšaubīja, vai IDA finansējuma intensitāte atbilst programmā noteiktajai maksimālās intensitātes robežvērtībai (skatīt 15. apsvērumu). IDA aizdevums ir PLN 150 miljoni (EUR 37,5 miljoni). Crist nopirka sauso doku par PLN 175 miljoniem (EUR 43,75 miljoniem). Pamatojoties uz šiem skaitļiem, IDA aizdevuma atbalsta intensitāte bija 86 %, t. i., virs programmā noteiktā limita. Tādēļ Komisija uzskata, ka Crist varēja tikt piemērots priekšrocības princips, jo IDA tam piešķīra aizdevumu saskaņā ar programmu. |
| --- | --- |

(30)

Visbeidzot, neskarot jautājumu par to, vai programma kopumā nenozīmē valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisija pauda bažas, vai Crist bija tiesīgs saņemt IDA atbalstu saskaņā ar programmu, jo aizdevums tiks piešķirts ieguldījuma veikšanai Gdiņā, kas nav neaizsargāts apgabals un attiecīgi nevar būt saņēmējs saskaņā ar programmu. Komisija arī apšaubīja, vai IDA finansējuma intensitāte atbilst programmā noteiktajai maksimālās intensitātes robežvērtībai (skatīt 15. apsvērumu). IDA aizdevums ir PLN 150 miljoni (EUR 37,5 miljoni). Crist nopirka sauso doku par PLN 175 miljoniem (EUR 43,75 miljoniem). Pamatojoties uz šiem skaitļiem, IDA aizdevuma atbalsta intensitāte bija 86 %, t. i., virs programmā noteiktā limita. Tādēļ Komisija uzskata, ka Crist varēja tikt piemērots priekšrocības princips, jo IDA tam piešķīra aizdevumu saskaņā ar programmu.

| (31) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija apšaubīja, vai privāts ieguldītājs būtu piešķīris Crist attiecīgo finansējumu, un nolēma sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija apšaubīja, vai privāts ieguldītājs būtu piešķīris Crist attiecīgo finansējumu, un nolēma sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru.

IV.   POLIJAS IESNIEGTĀS PIEZĪMES

| (32) | Polijas iestādes apgalvoja, ka pirms lēmuma piešķirt aizdevumu Crist tika veikts aptverošs uzņēmuma ekonomiskās un finanšu situācijas, uzņēmējdarbības plāna un iespējamās tirgus ietekmes novērtējums un analīzes rezultāti bija nepārprotami, tādēļ attiecīgais aizdevums atbilst parastiem tirgus nosacījumiem, kurus saprot kā nosacījumus, saskaņā ar kuriem privāts tirgus dalībnieks piekristu finansēt noteiktu ieguldījumu. Tādēļ Polijas iestādes uzskata, ka IDA aizdevums Crist nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(32)

Polijas iestādes apgalvoja, ka pirms lēmuma piešķirt aizdevumu Crist tika veikts aptverošs uzņēmuma ekonomiskās un finanšu situācijas, uzņēmējdarbības plāna un iespējamās tirgus ietekmes novērtējums un analīzes rezultāti bija nepārprotami, tādēļ attiecīgais aizdevums atbilst parastiem tirgus nosacījumiem, kurus saprot kā nosacījumus, saskaņā ar kuriem privāts tirgus dalībnieks piekristu finansēt noteiktu ieguldījumu. Tādēļ Polijas iestādes uzskata, ka IDA aizdevums Crist nav valsts atbalsts.

1.   Procentu likme

| (33) | Polija skaidroja, ka pirms IDA aizdevuma piešķiršanas tika veikts uzņēmuma ekonomiskā un finanšu stāvokļa novērtējums trīs posmos atbilstīgi uzņēmumiem sniegto komercfinansējuma pakalpojumu tirgū lietotajiem standartiem. Pirmajā posmā neatkarīgs ārējais konsultants noteica sākotnējo kredītvērtējumu, pamatojoties uz kuru uzņēmums saņēma vērtējumu, lai varētu kvalificēties nākamajai kārtai, kas ir sīkāks novērtējums. Otrajā posmā tika vērtēti pēdējie trīs uzskaites gadi un prognozētie rezultāti, analizēti koeficienti, veikti kvantitatīvi mērījumi, piemēram, par likviditātes rādītāju, aktīvu apgrozījumu, kapitāla struktūru, rentabilitāti un attīstību, un kvalitatīvi mērījumi, piemēram, par vadības kvalitāti, atkarības līmeni tirgū un ierosinātā nodrošinājuma kvalitāti. Pēdējā posmā, izmantojot matricu, kurā ņem vērā riskus un ierosinātā nodrošinājuma līmeni, kas noteikts ekspertu analīzes rezultātā, tika noteikts starpības līmenis. |
| --- | --- |

(33)

Polija skaidroja, ka pirms IDA aizdevuma piešķiršanas tika veikts uzņēmuma ekonomiskā un finanšu stāvokļa novērtējums trīs posmos atbilstīgi uzņēmumiem sniegto komercfinansējuma pakalpojumu tirgū lietotajiem standartiem. Pirmajā posmā neatkarīgs ārējais konsultants noteica sākotnējo kredītvērtējumu, pamatojoties uz kuru uzņēmums saņēma vērtējumu, lai varētu kvalificēties nākamajai kārtai, kas ir sīkāks novērtējums. Otrajā posmā tika vērtēti pēdējie trīs uzskaites gadi un prognozētie rezultāti, analizēti koeficienti, veikti kvantitatīvi mērījumi, piemēram, par likviditātes rādītāju, aktīvu apgrozījumu, kapitāla struktūru, rentabilitāti un attīstību, un kvalitatīvi mērījumi, piemēram, par vadības kvalitāti, atkarības līmeni tirgū un ierosinātā nodrošinājuma kvalitāti. Pēdējā posmā, izmantojot matricu, kurā ņem vērā riskus un ierosinātā nodrošinājuma līmeni, kas noteikts ekspertu analīzes rezultātā, tika noteikts starpības līmenis.

| (34) | Ņemot vērā Crist rezultātu dinamiku laikā no 2006. līdz 2009. gadam (skatīt 4. tabulu), Polija uzsvēra, ka laikā, kad uzņēmums iesniedza pieteikumu aizņēmuma saņemšanai, ekspertu analīze liecināja par labu uzņēmuma ekonomisko un finanšu stāvokli.

  4.   tabula


  Crist rezultātu dinamika, 2006.–2009. gads (miljonos PLN) | 2006. gads | 2007. gads | Dinamika | 2008. gads | Dinamika | 2009. gads | Dinamika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas peļņa | 21,20 | 19,10 | 90,09 % | 20,8 | 108,90 % | 27,10 | 130,29 % |
| Pamatdarbības peļņa | 20,90 | 20,80 | 99,52 % | 19,50 | 93,75 % | 25,80 | 132,31 % |
| Tīrā peļņa | 16,50 | 22,20 | 134,55 % | 20,10 | 90,54 % | 15,50 | 77,11 % |
| Nolietojums | 1,97 | 2,40 | 121,83 % | 3,30 | 137,50 % | 4,20 | 127,27 % |
| Finanšu pārpalikums | 18,47 | 24,60 | 133,19 % | 23,40 | 95,12 % | 19,70 | 84,19 % |
| Pārdošanas ieņēmumi | 228,75 | 323,41 | 141,38 % | 361,06 | 111,64 % | 383,77 | 106,29 % |

(34)

Ņemot vērā Crist rezultātu dinamiku laikā no 2006. līdz 2009. gadam (skatīt 4. tabulu), Polija uzsvēra, ka laikā, kad uzņēmums iesniedza pieteikumu aizņēmuma saņemšanai, ekspertu analīze liecināja par labu uzņēmuma ekonomisko un finanšu stāvokli.

4.   tabula

Crist rezultātu dinamika, 2006.–2009. gads (miljonos PLN)

2006. gads

2007. gads

Dinamika

2008. gads

Dinamika

2009. gads

Dinamika

Pārdošanas peļņa

21,20

19,10

90,09 %

20,8

108,90 %

27,10

130,29 %

Pamatdarbības peļņa

20,90

20,80

99,52 %

19,50

93,75 %

25,80

132,31 %

Tīrā peļņa

16,50

22,20

134,55 %

20,10

90,54 %

15,50

77,11 %

Nolietojums

1,97

2,40

121,83 %

3,30

137,50 %

4,20

127,27 %

Finanšu pārpalikums

18,47

24,60

133,19 %

23,40

95,12 %

19,70

84,19 %

Pārdošanas ieņēmumi

228,75

323,41

141,38 %

361,06

111,64 %

383,77

106,29 %

| (35) | Polija paskaidroja, ka tīro finanšu rezultātu pasliktināšanos 2008. un 2009. gadā izraisīja uzņēmējdarbības modeļa maiņa, kas nozīmēja pieņemt līgumus ar lielāku vērtību un nodrošināt augstāku rentabilitāti, bet kam raksturīgs garš izpildes periods, kas var ilgt 12–15 mēnešus. Tas nozīmē, ka lielāki finanšu guvumi ir laikā, kad produkts tiek pabeigts un nodots pasūtītājam. |
| --- | --- |

(35)

Polija paskaidroja, ka tīro finanšu rezultātu pasliktināšanos 2008. un 2009. gadā izraisīja uzņēmējdarbības modeļa maiņa, kas nozīmēja pieņemt līgumus ar lielāku vērtību un nodrošināt augstāku rentabilitāti, bet kam raksturīgs garš izpildes periods, kas var ilgt 12–15 mēnešus. Tas nozīmē, ka lielāki finanšu guvumi ir laikā, kad produkts tiek pabeigts un nodots pasūtītājam.

| (36) | Crist iesniegto uzņēmējdarbības plānu IDA vērtēja vairākos līmeņos. Polija paskaidroja, ka plāns tika izstrādāts sadarbībā ar [...], tā analīzi veica [...] („[...]”) un IDA eksperti veica dokumentu, tostarp pieņēmumu un plānotās ietekmes, sīku pārbaudi. Polijas iestādes norādīja, ka katrā posmā atzinums par dokumentu bija pozitīvs, un norādīja, ka dokumenta precizitāti apstiprināja Crist sasniegtie reālie rezultāti, kuri atbilda prognozēm vai pat pārspēja tās. Polija arī paskaidroja, ka Crist iesniegtās labvēlīgās finanšu prognozes bija ticamas un tās apstiprināja noslēgtie līgumi. |
| --- | --- |

(36)

Crist iesniegto uzņēmējdarbības plānu IDA vērtēja vairākos līmeņos. Polija paskaidroja, ka plāns tika izstrādāts sadarbībā ar [...], tā analīzi veica [...] („[...]”) un IDA eksperti veica dokumentu, tostarp pieņēmumu un plānotās ietekmes, sīku pārbaudi. Polijas iestādes norādīja, ka katrā posmā atzinums par dokumentu bija pozitīvs, un norādīja, ka dokumenta precizitāti apstiprināja Crist sasniegtie reālie rezultāti, kuri atbilda prognozēm vai pat pārspēja tās. Polija arī paskaidroja, ka Crist iesniegtās labvēlīgās finanšu prognozes bija ticamas un tās apstiprināja noslēgtie līgumi.

| (37) | Saistībā ar ieguldījuma rentabilitāti Polija iesniedza sīki izstrādātu skaidrojumu par koeficientiem, kuri tika aprēķināti, pamatojoties uz naudas plūsmu, neto pašreizējo vērtību un iekšējās atdeves koeficientu, un visi rādītāji izrādījušies augsti. Projekta neto pašreizējā vērtība, kas aptver sausā doka pirkšanu par PLN 150 miljoniem, bija PLN [...] miljoni, un iekšējās atdeves koeficients bija [...] %. Polija piebilda, ka, kaut gan sausais doks tomēr tika nopirkts par PLN 175 miljoniem, šī darījuma finanšu rādītāji tomēr ir ļoti augsti (neto pašreizējā vērtība ir PLN [...] miljoni, un iekšējās atdeves koeficients ir [...] %). |
| --- | --- |

(37)

Saistībā ar ieguldījuma rentabilitāti Polija iesniedza sīki izstrādātu skaidrojumu par koeficientiem, kuri tika aprēķināti, pamatojoties uz naudas plūsmu, neto pašreizējo vērtību un iekšējās atdeves koeficientu, un visi rādītāji izrādījušies augsti. Projekta neto pašreizējā vērtība, kas aptver sausā doka pirkšanu par PLN 150 miljoniem, bija PLN [...] miljoni, un iekšējās atdeves koeficients bija [...] %. Polija piebilda, ka, kaut gan sausais doks tomēr tika nopirkts par PLN 175 miljoniem, šī darījuma finanšu rādītāji tomēr ir ļoti augsti (neto pašreizējā vērtība ir PLN [...] miljoni, un iekšējās atdeves koeficients ir [...] %).

| (38) | Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, IDA noteica uzņēmuma kredītreitingu, izmantojot savu trīspakāpju iekšējā novērtējuma sistēmu. Saskaņā ar vērtējumu Crist ir vidējs kredītrisks, laba finanšu uzticamība un pietiekama spēja atmaksāt saistības ilgākā laika posmā, un uzņēmumam ir paaugstināta spēja ilgstoši pastāvēt nelabvēlīgos ekonomikas apstākļos. Polija apgalvoja, ka IDA izmantotās metodes rezultāti atbilst Komisijas paziņojumam par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (10) (turpmāk „paziņojums par atsauces likmi”). IDA rīcībā esošie dati tika novērtēti kā atbilstīgi kredītreitinga kategorijai BBB (labi) saskaņā ar kredītreitinga aģentūras EuroRating definējumu, bet drošības dēļ Polija saglabāja BB kredītreitingu, lai pārbaudītu iznākumu pēc paziņojuma par atsauces likmi piemērošanas. |
| --- | --- |

(38)

Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, IDA noteica uzņēmuma kredītreitingu, izmantojot savu trīspakāpju iekšējā novērtējuma sistēmu. Saskaņā ar vērtējumu Crist ir vidējs kredītrisks, laba finanšu uzticamība un pietiekama spēja atmaksāt saistības ilgākā laika posmā, un uzņēmumam ir paaugstināta spēja ilgstoši pastāvēt nelabvēlīgos ekonomikas apstākļos. Polija apgalvoja, ka IDA izmantotās metodes rezultāti atbilst Komisijas paziņojumam par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (10) (turpmāk „paziņojums par atsauces likmi”). IDA rīcībā esošie dati tika novērtēti kā atbilstīgi kredītreitinga kategorijai BBB (labi) saskaņā ar kredītreitinga aģentūras EuroRating definējumu, bet drošības dēļ Polija saglabāja BB kredītreitingu, lai pārbaudītu iznākumu pēc paziņojuma par atsauces likmi piemērošanas.

| (39) | Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju Crist piedāvājis šādu nodrošinājumu: reģistrētu ķīlu uz visām Crist akcijām, hipotēku uz nekustamo īpašumu (daļu no kuģu būvētavas 2. zonas), reģistrētu ķīlu uz vairākiem kustamiem īpašumiem, kuri veido daļu no kuģu būvētavas 2. zonas, Crist parakstītu neaizpildītu vekseli, Crist paziņojumu par labprātīgu uzņēmuma nodošanu saistību izpildei un katra Crist akcionāra paziņojumu par labprātīgu savas daļas nodošanu saistību izpildei. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju Crist piedāvājis šādu nodrošinājumu: reģistrētu ķīlu uz visām Crist akcijām, hipotēku uz nekustamo īpašumu (daļu no kuģu būvētavas 2. zonas), reģistrētu ķīlu uz vairākiem kustamiem īpašumiem, kuri veido daļu no kuģu būvētavas 2. zonas, Crist parakstītu neaizpildītu vekseli, Crist paziņojumu par labprātīgu uzņēmuma nodošanu saistību izpildei un katra Crist akcionāra paziņojumu par labprātīgu savas daļas nodošanu saistību izpildei.

| (40) | Polija iesniedza ekspertu vērtējumu par Crist akcijām, ko veikuši [...], izmantojot divas metodes: uz aktīviem balstītā vērtēšanas metode (koriģēto tīro aktīvu metode) tika piemērota vērtējumam 2010. gada 29. jūlijā, un uz ienākumiem balstītā vērtēšanas metode (diskontētās naudas plūsmas pieeja ar koriģētu pašreizējo vērtību) tika piemērota vērtējumam 2010. gada 1. augustā. Abu vērtējumu rezultāti ievērojami atšķīrās. Saskaņā ar pirmo metodi vērtība bija PLN [...] miljoni, savukārt saskaņā ar otro metodi vērtība bija gandrīz PLN [...] miljoni. Tajā pašā laikā Polijas iestādes iesniedza atsevišķu 2010. gada 3. augusta dokumentu, kurā [...] norādīja, ka koriģēto tīro aktīvu metodes rezultāts precīzāk rādīja uzņēmuma likvidācijas vērtību, bet nerādīja Crist reālo vērtību (jo īpaši uzņēmuma pašu kapitālu). [...] secināja, ka PLN [...] miljoni uzskatāmi par reālo vērtību. |
| --- | --- |

(40)

Polija iesniedza ekspertu vērtējumu par Crist akcijām, ko veikuši [...], izmantojot divas metodes: uz aktīviem balstītā vērtēšanas metode (koriģēto tīro aktīvu metode) tika piemērota vērtējumam 2010. gada 29. jūlijā, un uz ienākumiem balstītā vērtēšanas metode (diskontētās naudas plūsmas pieeja ar koriģētu pašreizējo vērtību) tika piemērota vērtējumam 2010. gada 1. augustā. Abu vērtējumu rezultāti ievērojami atšķīrās. Saskaņā ar pirmo metodi vērtība bija PLN [...] miljoni, savukārt saskaņā ar otro metodi vērtība bija gandrīz PLN [...] miljoni. Tajā pašā laikā Polijas iestādes iesniedza atsevišķu 2010. gada 3. augusta dokumentu, kurā [...] norādīja, ka koriģēto tīro aktīvu metodes rezultāts precīzāk rādīja uzņēmuma likvidācijas vērtību, bet nerādīja Crist reālo vērtību (jo īpaši uzņēmuma pašu kapitālu). [...] secināja, ka PLN [...] miljoni uzskatāmi par reālo vērtību.

| (41) | Par nodrošinājuma otro elementu, kas ir hipotēka uz nekustamo īpašumu, Polija iesniedza neatkarīgu ekspertu vērtējumu, kas tika veikts 2009. gada 4. martā, saskaņā ar kuru aktīvu kopuma aplēstā tirgus vērtība bija PLN 169,5 miljoni (vai PLN 84,7 miljoni, veicot piespiedu pārdošanu). Turklāt Komisijai tika iesniegts neatkarīgu ekspertu vērtējums pēc darījuma veikšanas, kuru IDA pieprasīja veikt 2011. gada janvārī un saskaņā ar kuru ieķīlātā nekustamā īpašuma vērtība bija PLN [...] miljoni. |
| --- | --- |

(41)

Par nodrošinājuma otro elementu, kas ir hipotēka uz nekustamo īpašumu, Polija iesniedza neatkarīgu ekspertu vērtējumu, kas tika veikts 2009. gada 4. martā, saskaņā ar kuru aktīvu kopuma aplēstā tirgus vērtība bija PLN 169,5 miljoni (vai PLN 84,7 miljoni, veicot piespiedu pārdošanu). Turklāt Komisijai tika iesniegts neatkarīgu ekspertu vērtējums pēc darījuma veikšanas, kuru IDA pieprasīja veikt 2011. gada janvārī un saskaņā ar kuru ieķīlātā nekustamā īpašuma vērtība bija PLN [...] miljoni.

| (42) | Atbildot uz Komisijas skeptisko nostāju par to, vai cenu PLN 175 miljonu apmērā, ko Crist samaksāja piedāvājumu konkursa trešajā kārtā par sauso doku, var izmantot par nodrošinājuma vērtības aizstājēju, Polija ierosināja, ka par tirgus vērtību ir uzskatāms pretpiedāvājums PLN 166 miljonu apmērā, kuru attiecīgajā laikā izteica otrais piedāvājumu konkursa dalībnieks Patia. |
| --- | --- |

(42)

Atbildot uz Komisijas skeptisko nostāju par to, vai cenu PLN 175 miljonu apmērā, ko Crist samaksāja piedāvājumu konkursa trešajā kārtā par sauso doku, var izmantot par nodrošinājuma vērtības aizstājēju, Polija ierosināja, ka par tirgus vērtību ir uzskatāms pretpiedāvājums PLN 166 miljonu apmērā, kuru attiecīgajā laikā izteica otrais piedāvājumu konkursa dalībnieks Patia.

| (43) | Turklāt saskaņā ar Polijas sniegto informāciju nodrošinājuma vērtību vēl pastiprina tas, ka nodrošinājumu veido pēc savas būtības dažādi elementi (nekustamais īpašums, kustamais īpašums un finanšu aktīvi), kā arī tas, ka neviens no nodrošinājuma elementiem pirms aizdevuma piešķiršanas nebija apgrūtināts. |
| --- | --- |

(43)

Turklāt saskaņā ar Polijas sniegto informāciju nodrošinājuma vērtību vēl pastiprina tas, ka nodrošinājumu veido pēc savas būtības dažādi elementi (nekustamais īpašums, kustamais īpašums un finanšu aktīvi), kā arī tas, ka neviens no nodrošinājuma elementiem pirms aizdevuma piešķiršanas nebija apgrūtināts.

| (44) | Savā rezumējumā Polijas iestādes norādīja, ka, pamatojoties uz dažādiem vērtējumiem, aizdevuma nodrošinājuma kopējā vērtība ir robežās starp PLN [...] miljoniem un PLN [...] miljoniem (skatīt 5. tabulu). Sava iekšējā kredītreitinga nolūkā IDA noteica, ka Crist nodrošinājums ir vidēji spēcīgs (skatīt 3. tabulu). Atsaucoties uz paziņojumu par atsauces likmi (skatīt 6. tabulu), Polijas iestādes uzskatīja, ka nodrošinājuma kopējā vērtība atbilst tirgus vērtībai un ir PLN [...] miljoni (11), attiecīgi veidojot [...] % no piešķirtā aizdevuma. Šāds nodrošinājuma līmenis ievērojami pārsniedz aizdevuma apjoma līmeni un atbilst paziņojumā par atsauces likmi noteiktajai kategorijai „augsts nodrošinājums”, jo paredzamie zaudējumi, kuri var rasties saistību nepildīšanas gadījumā aizdevuma atmaksas gaitā, ir nulle.

  5.   tabula


  Nodrošinājumu vērtības atkarībā no pieņemtajām vērtēšanas metodēm | | Nodrošinājuma elements un vērtēšanas metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Crist akcijas
  Uz aktīviem balstītā vērtēšanas metode
  (koriģēto tīro aktīvu metode) | Crist akcijas
  Uz ienākumiem balstītā vērtēšanas metode
  (koriģētā pašreizējā vērtība) |
| Vērtība (PLN) | [...] | [...] |
| Nodrošinājuma elements un vērtēšanas metode | Kuģu būvētavas 2. zona | 169 471 000 | KOPĀ: | KOPĀ: |
| Tirgus vērtības metode (balstīta uz ienākumiem) | [...] | [...] |
| Kuģu būvētavas 2. zona | 84 735 500 | KOPĀ: | KOPĀ: |
| Vērtība piespiedu pārdošanas gadījumā | [...] | [...] |
| Kuģu būvētavas 2. zona | 180 439 000 | KOPĀ: | KOPĀ: |
| Tirgus vērtības metode (balstīta uz ienākumiem) | [...] | [...] |
| Kuģu būvētavas 2. zona | 166 000 000 | KOPĀ: | KOPĀ: |
| Pēdējā pretpiedāvājuma vērtība | [...] | [...] |

(44)

Savā rezumējumā Polijas iestādes norādīja, ka, pamatojoties uz dažādiem vērtējumiem, aizdevuma nodrošinājuma kopējā vērtība ir robežās starp PLN [...] miljoniem un PLN [...] miljoniem (skatīt 5. tabulu). Sava iekšējā kredītreitinga nolūkā IDA noteica, ka Crist nodrošinājums ir vidēji spēcīgs (skatīt 3. tabulu). Atsaucoties uz paziņojumu par atsauces likmi (skatīt 6. tabulu), Polijas iestādes uzskatīja, ka nodrošinājuma kopējā vērtība atbilst tirgus vērtībai un ir PLN [...] miljoni (11), attiecīgi veidojot [...] % no piešķirtā aizdevuma. Šāds nodrošinājuma līmenis ievērojami pārsniedz aizdevuma apjoma līmeni un atbilst paziņojumā par atsauces likmi noteiktajai kategorijai „augsts nodrošinājums”, jo paredzamie zaudējumi, kuri var rasties saistību nepildīšanas gadījumā aizdevuma atmaksas gaitā, ir nulle.

5.   tabula

Nodrošinājumu vērtības atkarībā no pieņemtajām vērtēšanas metodēm

Nodrošinājuma elements un vērtēšanas metode

Crist akcijas

Uz aktīviem balstītā vērtēšanas metode

(koriģēto tīro aktīvu metode)

Crist akcijas

Uz ienākumiem balstītā vērtēšanas metode

(koriģētā pašreizējā vērtība)

Vērtība (PLN)

[...]

[...]

Nodrošinājuma elements un vērtēšanas metode

Kuģu būvētavas 2. zona

169 471 000

KOPĀ:

KOPĀ:

Tirgus vērtības metode (balstīta uz ienākumiem)

[...]

[...]

Kuģu būvētavas 2. zona

84 735 500

KOPĀ:

KOPĀ:

Vērtība piespiedu pārdošanas gadījumā

[...]

[...]

Kuģu būvētavas 2. zona

180 439 000

KOPĀ:

KOPĀ:

Tirgus vērtības metode (balstīta uz ienākumiem)

[...]

[...]

Kuģu būvētavas 2. zona

166 000 000

KOPĀ:

KOPĀ:

Pēdējā pretpiedāvājuma vērtība

[...]

[...]

| (45) | Polijas iestādes arī iesniedza ziņojumu, kuru [...] sagatavoja 2012. gada maijā, t. i., pēc darījuma veikšanas. Cita starpā ziņojumā tiek pārbaudīti [...] veiktie vērtējumi, kuri bija pieejami IDA darījuma laikā. Polija norāda, ka tīro aktīvu vērtējums tiek kritizēts: [...] nav iekļāvis nemateriālo aktīvu, tostarp līgumā ietverto apņemšanos, attiecību ar klientiem, darbaspēka, vērtējumu, bet šādu aktīvu vērtība var būt ievērojama un attiecīgi palielināt novērtējuma rezultātus. [...] secina, ka šāds novērtējums lielā mērā nepietiekami novērtē Crist pašu kapitāla vērtību. Polija norāda, ka, izmantojot uz ienākumiem balstīto vērtēšanas metodi, [...] iegūtās vērtības ir līdzīgas [...] noteiktajām vērtībām (t. i., apmēram PLN [...] miljoni). |
| --- | --- |

(45)

Polijas iestādes arī iesniedza ziņojumu, kuru [...] sagatavoja 2012. gada maijā, t. i., pēc darījuma veikšanas. Cita starpā ziņojumā tiek pārbaudīti [...] veiktie vērtējumi, kuri bija pieejami IDA darījuma laikā. Polija norāda, ka tīro aktīvu vērtējums tiek kritizēts: [...] nav iekļāvis nemateriālo aktīvu, tostarp līgumā ietverto apņemšanos, attiecību ar klientiem, darbaspēka, vērtējumu, bet šādu aktīvu vērtība var būt ievērojama un attiecīgi palielināt novērtējuma rezultātus. [...] secina, ka šāds novērtējums lielā mērā nepietiekami novērtē Crist pašu kapitāla vērtību. Polija norāda, ka, izmantojot uz ienākumiem balstīto vērtēšanas metodi, [...] iegūtās vērtības ir līdzīgas [...] noteiktajām vērtībām (t. i., apmēram PLN [...] miljoni).

| (46) | Aizdevuma piešķiršanas nolūkā IDA veica novērtējumu, saskaņā ar kuru uzņēmuma kredītrisks ir mērens un nodrošinājums ir vidēji spēcīgs. Rezultātā IDA piešķīra aizdevumu ar procentu likmi 6,81 %, kas tika aprēķināta kā summa, ko veido bāzes likme (trīs mēnešu WIBOR (3,81 %), kam pieskaitīti 1,2 %) un procentu starpība 1,8 %, kas izriet no matricas 3. tabulā. |
| --- | --- |

(46)

Aizdevuma piešķiršanas nolūkā IDA veica novērtējumu, saskaņā ar kuru uzņēmuma kredītrisks ir mērens un nodrošinājums ir vidēji spēcīgs. Rezultātā IDA piešķīra aizdevumu ar procentu likmi 6,81 %, kas tika aprēķināta kā summa, ko veido bāzes likme (trīs mēnešu WIBOR (3,81 %), kam pieskaitīti 1,2 %) un procentu starpība 1,8 %, kas izriet no matricas 3. tabulā.

| (47) | Polija iesniedza ne tikai aprēķinus, ko IDA veica atbilstīgi saviem iekšējiem noteikumiem, bet arī sīkāku skaidrojumu, izmantojot paziņojumā par atsauces likmi norādīto aizstājēja noteikšanas metodi (skatīt 6. tabulu).

  6.   tabula


  Aizdevuma starpības, izteiktas bāzes punktos, atbilstīgi paziņojumam par atsauces likmi | Nodrošinājums |
| --- | --- | --- |
| Kredītreitinga kategorija | Augsts | Parasts | Zems |
| Spēcīga (AAA–A) | 60 | 75 | 100 |
| Laba (BBB) | 75 | 100 | 220 |
| Apmierinoša (BB) | 100 | 220 | 400 |
| Vāja (B) | 220 | 400 | 650 |
| Slikta/finanšu grūtības (CCC un zemāk) | 400 | 650 | 1 000 |

(47)

Polija iesniedza ne tikai aprēķinus, ko IDA veica atbilstīgi saviem iekšējiem noteikumiem, bet arī sīkāku skaidrojumu, izmantojot paziņojumā par atsauces likmi norādīto aizstājēja noteikšanas metodi (skatīt 6. tabulu).

6.   tabula

Aizdevuma starpības, izteiktas bāzes punktos, atbilstīgi paziņojumam par atsauces likmi

Nodrošinājums

Kredītreitinga kategorija

Augsts

Parasts

Zems

Spēcīga (AAA–A)

60

75

100

Laba (BBB)

75

100

220

Apmierinoša (BB)

100

220

400

Vāja (B)

220

400

650

Slikta/finanšu grūtības (CCC un zemāk)

400

650

1 000

| (48) | Polija uzskatīja, ka, tā kā Komisijas publicētā atsauces likme Polijai ir 4,49 %, Crist kredītreitinga kategorija ir BB un nodrošinājuma līmenis ir augsts (skatīt 44. apsvērumu), aizdevuma procentu likmei nevajadzētu būt zemākai par 5,49 %. Tādējādi Polija uzsvēra, ka IDA piemērotā likme 6,81 % ir par 132 bāzes punktiem augstāka nekā paziņojumā par atsauces likmi noteiktā atsauces likme 5,49 %. |
| --- | --- |

(48)

Polija uzskatīja, ka, tā kā Komisijas publicētā atsauces likme Polijai ir 4,49 %, Crist kredītreitinga kategorija ir BB un nodrošinājuma līmenis ir augsts (skatīt 44. apsvērumu), aizdevuma procentu likmei nevajadzētu būt zemākai par 5,49 %. Tādējādi Polija uzsvēra, ka IDA piemērotā likme 6,81 % ir par 132 bāzes punktiem augstāka nekā paziņojumā par atsauces likmi noteiktā atsauces likme 5,49 %.

| (49) | Polijas iesniegtajā [...] ziņojumā ietvertas sīkas aplēses par Crist kredītreitingu darījuma laikā, pamatojoties uz divām dažādām ekspertu izmantotām pieejām. Kredītreitinga modeļus izstrādāja [...], pamatojoties uz komercbanku izmantotiem punktu piešķiršanas / kredītreitinga modeļiem. Saskaņā ar ziņojumu Crist kredītreitings ir starp BB un B. Tomēr [...] uzskata, ka procentu likme ir pietiekoša, ņemot vērā nodrošinājuma elementu augsto vērtību: vērtējot tos visus kopā, nodrošinājums ir augsts. |
| --- | --- |

(49)

Polijas iesniegtajā [...] ziņojumā ietvertas sīkas aplēses par Crist kredītreitingu darījuma laikā, pamatojoties uz divām dažādām ekspertu izmantotām pieejām. Kredītreitinga modeļus izstrādāja [...], pamatojoties uz komercbanku izmantotiem punktu piešķiršanas / kredītreitinga modeļiem. Saskaņā ar ziņojumu Crist kredītreitings ir starp BB un B. Tomēr [...] uzskata, ka procentu likme ir pietiekoša, ņemot vērā nodrošinājuma elementu augsto vērtību: vērtējot tos visus kopā, nodrošinājums ir augsts.

2.   Standarts

| (50) | Polijas iestādes informēja Komisiju, ka [...] bankas aizdevums nebija vienīgais pamats galīgās procentu likmes noteikšanai Crist piešķirtajam aizdevumam, jo tā galvenokārt tika noteikta, pamatojoties uz iekšējo novērtēšanas sistēmu. Neraugoties uz atšķirībām starp aizdevumiem, Polija norāda, ka gan IDA, gan [...] bankas secinājumi par procentu likmēm ir līdzīgi. |
| --- | --- |

(50)

Polijas iestādes informēja Komisiju, ka [...] bankas aizdevums nebija vienīgais pamats galīgās procentu likmes noteikšanai Crist piešķirtajam aizdevumam, jo tā galvenokārt tika noteikta, pamatojoties uz iekšējo novērtēšanas sistēmu. Neraugoties uz atšķirībām starp aizdevumiem, Polija norāda, ka gan IDA, gan [...] bankas secinājumi par procentu likmēm ir līdzīgi.

| (51) | Polija vispārīgi norāda, ka, ņemot vērā aizdevuma lielo vērtību (PLN 150 miljoni), Crist piešķirtajam aizdevumam praktiski nav iespējams atrast ideālu standartu Polijas tirgū. Atsaucoties uz Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-296/97, Komisija pret Alitalia, Polija iebilda, ka Crist iespējamie ieguvumi jāvērtē, salīdzinot tos ar līdzīgu, nevis identisku aizdevumu. |
| --- | --- |

(51)

Polija vispārīgi norāda, ka, ņemot vērā aizdevuma lielo vērtību (PLN 150 miljoni), Crist piešķirtajam aizdevumam praktiski nav iespējams atrast ideālu standartu Polijas tirgū. Atsaucoties uz Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-296/97, Komisija pret Alitalia, Polija iebilda, ka Crist iespējamie ieguvumi jāvērtē, salīdzinot tos ar līdzīgu, nevis identisku aizdevumu.

| (52) | Polija iesniedza abu aizdevumu salīdzinājumu (skatīt 7. tabulu) un atgādināja, ka abi aizdevumi tika piešķirti 2010. gadā, [...] bankas procentu likme bija zemāka nekā IDA procentu likme (6,68 % salīdzinājumā ar 6,81 %) un [...] bankas lēmums bija saistīts ar lielāku risku. Rezultātā Polijas iestādes uzskatīja, ka darījums ir vērtīgs atsauces punkts.

  7.   tabula


  Crist piešķirto [...] bankas un IDA aizdevumu salīdzinājums | [...] bankas aizdevums | IDA aizdevums |
| --- | --- | --- | --- |
| Summa | PLN [...] | PLN 150 000 000 |
| Piešķiršanas diena | 18.2.2010. | 14.9.2010. |
| Termiņš | Trīs gadi 10 mēneši | Pieci gadi trīs mēneši |
| Procentu likme | 6,62 % | 6,81 % |
| Nodrošinājuma vērtība | PLN [...] | PLN [...] |
| Attīstības izredzes
   (12) | PLN [...] | PLN [...] |
| Papildu riski | Nav pārliecības, ka sausais doks (kuģu būvētavas 2. zona) tiks nopirkts un ražošanas līnija tiks pabeigta | Aizdevums piešķirts sausā doka (kuģu būvētavas 2. zona) pirkšanai, lai pabeigtu ražošanas līniju |

(52)

Polija iesniedza abu aizdevumu salīdzinājumu (skatīt 7. tabulu) un atgādināja, ka abi aizdevumi tika piešķirti 2010. gadā, [...] bankas procentu likme bija zemāka nekā IDA procentu likme (6,68 % salīdzinājumā ar 6,81 %) un [...] bankas lēmums bija saistīts ar lielāku risku. Rezultātā Polijas iestādes uzskatīja, ka darījums ir vērtīgs atsauces punkts.

7.   tabula

Crist piešķirto [...] bankas un IDA aizdevumu salīdzinājums

[...] bankas aizdevums

IDA aizdevums

Summa

PLN [...]

PLN 150 000 000

Piešķiršanas diena

18.2.2010.

14.9.2010.

Termiņš

Trīs gadi 10 mēneši

Pieci gadi trīs mēneši

Procentu likme

6,62 %

6,81 %

Nodrošinājuma vērtība

PLN [...]

PLN [...]

Attīstības izredzes
   (12)

PLN [...]

PLN [...]

Papildu riski

Nav pārliecības, ka sausais doks (kuģu būvētavas 2. zona) tiks nopirkts un ražošanas līnija tiks pabeigta

Aizdevums piešķirts sausā doka (kuģu būvētavas 2. zona) pirkšanai, lai pabeigtu ražošanas līniju

| (53) | Saistībā ar kredītrisku Polija norādīja, ka gan [...] bankas, gan IDA lēmumu pamatā bija viens un tas pats uzņēmējdarbības plāns, saskaņā ar kuru plānots pirkt kuģu būvētavas 1. un 2. zonu. Tādēļ risks pabeigt rūpnīcu bija lielāks pirms pirmā darījuma veikšanas (pat ja [...] banka tikai refinansēja darījumu, kuru Crist sākotnēji finansēja ar saviem pašu līdzekļiem). Faktiski IDA lēmums piešķirt aizdevumu, saskaņā ar kuru tika atļauts pirkt kuģu būvētavas 2. zonu, nodrošināja Crist jaunās uzņēmējdarbības stratēģijas pabeigšanu, saskaņā ar kuru uzņēmums maina savu uzņēmējdarbību, koncentrējot to nevis uz tradicionālo kuģu būvniecību, bet gan uz atjaunīgo energoresursu nozari jūras piekrasta zonā. Turklāt Polija norādīja, ka [...] banka piešķīra kredītu uzņēmumam, pirms tas parakstīja ārkārtīgi izdevīgo līgumu ar Beluga Hochtief ar lielāko darījuma vērtību visā Crist pastāvēšanas laikā (EUR [...] miljoni), kas vēl vairāk uzlaboja uzņēmuma kredītspēju laikā, kad IDA pieņēma lēmumu piešķirt aizdevumu. |
| --- | --- |

(53)

Saistībā ar kredītrisku Polija norādīja, ka gan [...] bankas, gan IDA lēmumu pamatā bija viens un tas pats uzņēmējdarbības plāns, saskaņā ar kuru plānots pirkt kuģu būvētavas 1. un 2. zonu. Tādēļ risks pabeigt rūpnīcu bija lielāks pirms pirmā darījuma veikšanas (pat ja [...] banka tikai refinansēja darījumu, kuru Crist sākotnēji finansēja ar saviem pašu līdzekļiem). Faktiski IDA lēmums piešķirt aizdevumu, saskaņā ar kuru tika atļauts pirkt kuģu būvētavas 2. zonu, nodrošināja Crist jaunās uzņēmējdarbības stratēģijas pabeigšanu, saskaņā ar kuru uzņēmums maina savu uzņēmējdarbību, koncentrējot to nevis uz tradicionālo kuģu būvniecību, bet gan uz atjaunīgo energoresursu nozari jūras piekrasta zonā. Turklāt Polija norādīja, ka [...] banka piešķīra kredītu uzņēmumam, pirms tas parakstīja ārkārtīgi izdevīgo līgumu ar Beluga Hochtief ar lielāko darījuma vērtību visā Crist pastāvēšanas laikā (EUR [...] miljoni), kas vēl vairāk uzlaboja uzņēmuma kredītspēju laikā, kad IDA pieņēma lēmumu piešķirt aizdevumu.

| (54) | Tajā pašā laikā Polijas iestādes uzsvēra, ka aizdevuma piešķiršanas laikā bija pieejama papildinformācija, kuru IDA nopietni apsvēra. Piemēram, Polija norādīja, ka Crist bija pozitīvas ilglaicīgas attiecības ne tikai ar [...] banku un IDA, bet arī citām finanšu iestādēm, kuras nodrošināja finansējumu uzņēmuma darbībai (13). Tas liecina, ka laikā, kad tika pieņemts lēmums piešķirt aizdevumu, Crist varēja piesaistīt finansējumu kapitāla tirgū. Saistībā ar šo Polija iesniedza sarakstu, norādot Crist piešķirto kredītu un garantiju limitus atsevišķās finanšu iestādēs darījuma laikā. |
| --- | --- |

(54)

Tajā pašā laikā Polijas iestādes uzsvēra, ka aizdevuma piešķiršanas laikā bija pieejama papildinformācija, kuru IDA nopietni apsvēra. Piemēram, Polija norādīja, ka Crist bija pozitīvas ilglaicīgas attiecības ne tikai ar [...] banku un IDA, bet arī citām finanšu iestādēm, kuras nodrošināja finansējumu uzņēmuma darbībai (13). Tas liecina, ka laikā, kad tika pieņemts lēmums piešķirt aizdevumu, Crist varēja piesaistīt finansējumu kapitāla tirgū. Saistībā ar šo Polija iesniedza sarakstu, norādot Crist piešķirto kredītu un garantiju limitus atsevišķās finanšu iestādēs darījuma laikā.

| (55) | Visbeidzot, Polijas iestādes vērsa Komisijas uzmanību uz Polijas Nacionālās bankas procentu likmju tabulu par 2010. gada septembri, kurā bija iekļauts periodiski publicēts tādu vidējo procentu likmju saraksts, kuras tika izmantotas, piešķirot uzņēmumiem jaunus aizdevumus Polijas nacionālajā valūtā. No tabulas izriet, ka kredītiem, kuru summa pārsniedz PLN 4 miljonus un procentu likme nemainās trīs mēnešus (kā tas ir Crist gadījumā), vidējā procentu likme ir 5,4 %, kas ir zemāka par IDA noteikto likmi. |
| --- | --- |

(55)

Visbeidzot, Polijas iestādes vērsa Komisijas uzmanību uz Polijas Nacionālās bankas procentu likmju tabulu par 2010. gada septembri, kurā bija iekļauts periodiski publicēts tādu vidējo procentu likmju saraksts, kuras tika izmantotas, piešķirot uzņēmumiem jaunus aizdevumus Polijas nacionālajā valūtā. No tabulas izriet, ka kredītiem, kuru summa pārsniedz PLN 4 miljonus un procentu likme nemainās trīs mēnešus (kā tas ir Crist gadījumā), vidējā procentu likme ir 5,4 %, kas ir zemāka par IDA noteikto likmi.

3.   Uzņēmējdarbības plāns

| (56) | Polijas iestādes iesniedza Komisijai Crist uzņēmējdarbības plānu (turpmāk „uzņēmējdarbības plāns”). Polija informēja Komisiju, ka pirms aizdevuma piešķiršanas uzņēmumam IDA apspriedās ar uzņēmuma komercpartneriem ([...] un [...]) un privātām bankām un saņemtās atbildes apstiprināja Crist finanšu stabilitāti. Polijas iestādes iesniedza Komisijai gan privāto banku apstiprinājuma vēstules, gan [...] veiktu analīzi par to, kā periodā pirms IDA lēmuma piešķirt aizdevumu Crist īstenojis savu uzņēmējdarbības stratēģiju. |
| --- | --- |

(56)

Polijas iestādes iesniedza Komisijai Crist uzņēmējdarbības plānu (turpmāk „uzņēmējdarbības plāns”). Polija informēja Komisiju, ka pirms aizdevuma piešķiršanas uzņēmumam IDA apspriedās ar uzņēmuma komercpartneriem ([...] un [...]) un privātām bankām un saņemtās atbildes apstiprināja Crist finanšu stabilitāti. Polijas iestādes iesniedza Komisijai gan privāto banku apstiprinājuma vēstules, gan [...] veiktu analīzi par to, kā periodā pirms IDA lēmuma piešķirt aizdevumu Crist īstenojis savu uzņēmējdarbības stratēģiju.

| (57) | Uzņēmējdarbības plānā pieņemts, ka ieguldījumu projekta neto pašreizējā vērtība ir PLN [...] miljoni (EUR [...] miljoni) un iekšējās atdeves koeficients ir [...] %. Šo aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka uzņēmums maksās PLN 150 miljonus par sauso doku. Atbildot uz lēmumā sākt procedūru norādīto Komisijas novērojumu par to, ka beigās samaksātā faktiskā cena bija PLN 175 miljoni, Polija iesniedza [...] sagatavotu analīzi. Saskaņā ar šo analīzi ieguldījuma neto pašreizējā vērtība ir PLN [...] miljoni un iekšējās atdeves koeficients ir [...] %, pamatojoties uz darījuma laikā pieejamo informāciju. [...] piebilda, ka saskaņā ar patlaban pieejamo informāciju neto pašreizējā vērtība ir PLN [...] miljoni un iekšējās atdeves koeficients ir [...] %. |
| --- | --- |

(57)

Uzņēmējdarbības plānā pieņemts, ka ieguldījumu projekta neto pašreizējā vērtība ir PLN [...] miljoni (EUR [...] miljoni) un iekšējās atdeves koeficients ir [...] %. Šo aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka uzņēmums maksās PLN 150 miljonus par sauso doku. Atbildot uz lēmumā sākt procedūru norādīto Komisijas novērojumu par to, ka beigās samaksātā faktiskā cena bija PLN 175 miljoni, Polija iesniedza [...] sagatavotu analīzi. Saskaņā ar šo analīzi ieguldījuma neto pašreizējā vērtība ir PLN [...] miljoni un iekšējās atdeves koeficients ir [...] %, pamatojoties uz darījuma laikā pieejamo informāciju. [...] piebilda, ka saskaņā ar patlaban pieejamo informāciju neto pašreizējā vērtība ir PLN [...] miljoni un iekšējās atdeves koeficients ir [...] %.

| (58) | Tajā pašā ziņojumā iekļauts tirgus situācijas pārskats un Crist attīstības perspektīvas. Ziņojumā norādīts, ka Crist mainījis savu ražošanas profilu, pārejot no tradicionālās kuģu būvniecības uz pēc individuāla pasūtījuma gatavotiem kuģiem, platformām un konstrukcijas elementiem izmantošanai jūrā. Šāda uzņēmējdarbības stratēģija nodrošina Crist gan nišu dalībai plānotos jūras piekrasta zonas projektos Ziemeļjūrā, gan plašas iespējas dinamiskai izaugsmei. [...] secina, ka uzņēmums darbojas nozarē ar ievērojamu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(58)

Tajā pašā ziņojumā iekļauts tirgus situācijas pārskats un Crist attīstības perspektīvas. Ziņojumā norādīts, ka Crist mainījis savu ražošanas profilu, pārejot no tradicionālās kuģu būvniecības uz pēc individuāla pasūtījuma gatavotiem kuģiem, platformām un konstrukcijas elementiem izmantošanai jūrā. Šāda uzņēmējdarbības stratēģija nodrošina Crist gan nišu dalībai plānotos jūras piekrasta zonas projektos Ziemeļjūrā, gan plašas iespējas dinamiskai izaugsmei. [...] secina, ka uzņēmums darbojas nozarē ar ievērojamu izaugsmes potenciālu.

| (59) | Polija norādīja, ka ekspertu veiktās uzņēmējdarbības plāna analīzes rezultātā IDA secināja, ka, neraugoties uz 2008. gadā aizsākušos ekonomikas krīzi, uzņēmums pēdējos trijos gados uzrādījis pozitīvus finanšu rezultātus, parakstīto un apspriešanā esošo līgumu vērtība liecina par strauju uzņēmuma attīstību, finanšu prognozes tika vērtētas pozitīvi un liecināja par uzņēmuma spēju atmaksāt aizdevumu. |
| --- | --- |

(59)

Polija norādīja, ka ekspertu veiktās uzņēmējdarbības plāna analīzes rezultātā IDA secināja, ka, neraugoties uz 2008. gadā aizsākušos ekonomikas krīzi, uzņēmums pēdējos trijos gados uzrādījis pozitīvus finanšu rezultātus, parakstīto un apspriešanā esošo līgumu vērtība liecina par strauju uzņēmuma attīstību, finanšu prognozes tika vērtētas pozitīvi un liecināja par uzņēmuma spēju atmaksāt aizdevumu.

| (60) | Visbeidzot, Polijas iestādes norādīja, ka, ņemot vērā uzņēmuma tīro peļņu, kas bija PLN 12,6 miljoni (EUR 2,8 miljoni) 2010. gadā un PLN 31,6 miljoni (EUR 7,03 miljoni) 2011. gadā, uzņēmuma tīrie rezultāti [...] reizes pārsnieguši uzņēmējdarbības plānā prognozētos rādītājus. Tās arī norādīja, ka uzņēmuma kopējā bilance 2011. gada beigās par apmēram [...] % pārsniedza plānoto bilanci. |
| --- | --- |

(60)

Visbeidzot, Polijas iestādes norādīja, ka, ņemot vērā uzņēmuma tīro peļņu, kas bija PLN 12,6 miljoni (EUR 2,8 miljoni) 2010. gadā un PLN 31,6 miljoni (EUR 7,03 miljoni) 2011. gadā, uzņēmuma tīrie rezultāti [...] reizes pārsnieguši uzņēmējdarbības plānā prognozētos rādītājus. Tās arī norādīja, ka uzņēmuma kopējā bilance 2011. gada beigās par apmēram [...] % pārsniedza plānoto bilanci.

4.   Priekšrocības principa piemērošana uzņēmumam

| (61) | Saistībā ar priekšrocības principa piemērošanu Crist, ko, iespējams, veica IDA, Polijas iestādes paskaidroja, ka, pirmkārt, uzņēmums bija tiesīgs saņemt programmas finansējumu, jo Crist galvenais birojs un divi uzņēmējdarbības centri atrodas Gdaņskā. Ieguldījums Gdiņā, uz ko citā gadījumā nebūtu attiecināmas tiesības saņemt šo finansējumu, nozīmēja nevis uzņēmuma darbības pārcelšanu, bet gan Crist darbības ģeogrāfisko paplašināšanu. |
| --- | --- |

(61)

Saistībā ar priekšrocības principa piemērošanu Crist, ko, iespējams, veica IDA, Polijas iestādes paskaidroja, ka, pirmkārt, uzņēmums bija tiesīgs saņemt programmas finansējumu, jo Crist galvenais birojs un divi uzņēmējdarbības centri atrodas Gdaņskā. Ieguldījums Gdiņā, uz ko citā gadījumā nebūtu attiecināmas tiesības saņemt šo finansējumu, nozīmēja nevis uzņēmuma darbības pārcelšanu, bet gan Crist darbības ģeogrāfisko paplašināšanu.

| (62) | Polija atkārtoti apstiprināja, ka līmenis, kādā IDA finansēja Crist ieguldījumu, nepārsniedza programmā noteikto maksimālo līmeni, kas ir 80 %. Polija norādīja, ka Crist plānotais ieguldījumu programmas kopējais apjoms bija PLN 188,2 miljoni un aptvēra ne tikai sausā doka (kuģu būvētavas 2. zona), bet arī kuģu korpusa montāžas zonas (kuģu būvētavas 1. zona) iegādi. Polija paskaidroja, ka abi ieguldījumi ir saistīti ar vienu un to pašu ražošanas līniju, kas ļaus Crist efektīvi virzīties uz mērķi, kas ir atjaunīgo energoresursu un jūras piekrasta zonas konstrukciju tirgus. Tikai tad, kad ieguldījumu programma tiks pabeigta, Crist varēs mainīt savu uzņēmējdarbības modeli, no tradicionālās kuģu būvniecības pārejot uz kuģu, platformu un konstrukciju elementu izgatavošanu pēc individuāla pasūtījuma vēja energoiekārtām jūras piekrasta zonā. |
| --- | --- |

(62)

Polija atkārtoti apstiprināja, ka līmenis, kādā IDA finansēja Crist ieguldījumu, nepārsniedza programmā noteikto maksimālo līmeni, kas ir 80 %. Polija norādīja, ka Crist plānotais ieguldījumu programmas kopējais apjoms bija PLN 188,2 miljoni un aptvēra ne tikai sausā doka (kuģu būvētavas 2. zona), bet arī kuģu korpusa montāžas zonas (kuģu būvētavas 1. zona) iegādi. Polija paskaidroja, ka abi ieguldījumi ir saistīti ar vienu un to pašu ražošanas līniju, kas ļaus Crist efektīvi virzīties uz mērķi, kas ir atjaunīgo energoresursu un jūras piekrasta zonas konstrukciju tirgus. Tikai tad, kad ieguldījumu programma tiks pabeigta, Crist varēs mainīt savu uzņēmējdarbības modeli, no tradicionālās kuģu būvniecības pārejot uz kuģu, platformu un konstrukciju elementu izgatavošanu pēc individuāla pasūtījuma vēja energoiekārtām jūras piekrasta zonā.

| (63) | Tādēļ intensitātes rādītājs visa Crist ieguldījuma (PLN 213,2 miljoni (14)) attiecībai pret IDA aizdevumu (PLN 150 miljoni) atbilst 70 % un ir mazāks nekā programmā noteiktais maksimālais līmenis, kas ir 80 %. |
| --- | --- |

(63)

Tādēļ intensitātes rādītājs visa Crist ieguldījuma (PLN 213,2 miljoni (14)) attiecībai pret IDA aizdevumu (PLN 150 miljoni) atbilst 70 % un ir mazāks nekā programmā noteiktais maksimālais līmenis, kas ir 80 %.

| (64) | Visbeidzot Polija apgalvoja, ka programma, saskaņā ar kuru tika finansēts aizdevums Crist, ir komerciāla, nevis atbalsta rakstura programma. Polija norādīja, ka IDA lēmumus finansēt noteiktus projektus, pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem, izvērtē eksperti, kuriem ir pieredze darbā lielākajās Polijas finanšu iestādēs. |
| --- | --- |

(64)

Visbeidzot Polija apgalvoja, ka programma, saskaņā ar kuru tika finansēts aizdevums Crist, ir komerciāla, nevis atbalsta rakstura programma. Polija norādīja, ka IDA lēmumus finansēt noteiktus projektus, pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem, izvērtē eksperti, kuriem ir pieredze darbā lielākajās Polijas finanšu iestādēs.

V.   NOVĒRTĒJUMS

1.   Valsts atbalsta pastāvēšana LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

| (65) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (66) | Lai nacionāls pasākums tiktu klasificēts kā valsts atbalsts, tiek pieņemts, ka ir izpildīts šādu nosacījumu kopums: 1) pasākums piešķir priekšrocību, jo tiek izmantoti valsts līdzekļi, 2) priekšrocība ir selektīva un 3) pasākums kropļo vai draud kropļot konkurenci un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(66)

Lai nacionāls pasākums tiktu klasificēts kā valsts atbalsts, tiek pieņemts, ka ir izpildīts šādu nosacījumu kopums: 1) pasākums piešķir priekšrocību, jo tiek izmantoti valsts līdzekļi, 2) priekšrocība ir selektīva un 3) pasākums kropļo vai draud kropļot konkurenci un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

1.1.   Priekšrocības pastāvēšana

| (67) | Lai noteiktu, vai izmeklējamais pasākums ir atbalsts, jānosaka, vai Crist saņēma ekonomisku priekšrocību, kādu tas nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos, t. i., apstākļos, kādos privāts ieguldītājs piešķirtu uzņēmumam finansējumu. |
| --- | --- |

(67)

Lai noteiktu, vai izmeklējamais pasākums ir atbalsts, jānosaka, vai Crist saņēma ekonomisku priekšrocību, kādu tas nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos, t. i., apstākļos, kādos privāts ieguldītājs piešķirtu uzņēmumam finansējumu.

| (68) | Lai noteiktu, vai izmeklējamais pasākums ir saderīgs ar privātā ieguldītāja testu, Komisija novērtēja, vai, pamatojoties uz IDA rīcībā esošo informāciju lēmuma pieņemšanas laikā, privāts kreditors piešķirtu Crist līdzīgu aizdevumu. |
| --- | --- |

(68)

Lai noteiktu, vai izmeklējamais pasākums ir saderīgs ar privātā ieguldītāja testu, Komisija novērtēja, vai, pamatojoties uz IDA rīcībā esošo informāciju lēmuma pieņemšanas laikā, privāts kreditors piešķirtu Crist līdzīgu aizdevumu.

| (69) | Kā norādīts 33. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, Polija informēja Komisiju, ka pirms aizdevuma piešķiršanas IDA sadarbībā ar ārējiem ekspertiem veica sīku Crist ekonomiskā un finanšu stāvokļa izvērtējumu, un tā rezultātā tika noteikts uzņēmuma kredītreitings. Atbilstīgi savai iekšējai sistēmai IDA atzina Crist kredītreitingu par mērenu, un saskaņā ar Polijas sniegto informāciju šāds kredītreitings atbilst vismaz BB kategorijai (apmierinošs) paziņojuma par atsauces likmi piemērošanas nolūkā. |
| --- | --- |

(69)

Kā norādīts 33. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, Polija informēja Komisiju, ka pirms aizdevuma piešķiršanas IDA sadarbībā ar ārējiem ekspertiem veica sīku Crist ekonomiskā un finanšu stāvokļa izvērtējumu, un tā rezultātā tika noteikts uzņēmuma kredītreitings. Atbilstīgi savai iekšējai sistēmai IDA atzina Crist kredītreitingu par mērenu, un saskaņā ar Polijas sniegto informāciju šāds kredītreitings atbilst vismaz BB kategorijai (apmierinošs) paziņojuma par atsauces likmi piemērošanas nolūkā.

| (70) | Polija iesniedza visus ekspertu vērtējumus par nodrošinājumu un sīkākus paskaidrojumus par katru aizdevuma nodrošinājuma elementu (skatīt 39.–45. apsvērumu). Pamatojoties uz šiem vērtējumiem, saskaņā ar kuriem PLN [...] miljoni netiks sadalīti, jo vērtību, kāda bija ķīlai uz akcijām, un summu, kas pārsniedz PLN [...] miljonus, var attiecināt uz hipotēku uz sauso doku, un, ņemot vērā programmas nosacījumu par to, ka nodrošinājumam jābūt vismaz 150 % apmērā no finansējuma, IDA atzina, ka Crist nodrošinājums ir vidēji spēcīgs un labi sedz kredītrisku. Tomēr Polija norādīja, ka tā ievērojusi piesardzīgu attieksmi un neatkarīgo ekspertu vērtējumi norādījuši uz lielu nodrošinājuma vērtību. |
| --- | --- |

(70)

Polija iesniedza visus ekspertu vērtējumus par nodrošinājumu un sīkākus paskaidrojumus par katru aizdevuma nodrošinājuma elementu (skatīt 39.–45. apsvērumu). Pamatojoties uz šiem vērtējumiem, saskaņā ar kuriem PLN [...] miljoni netiks sadalīti, jo vērtību, kāda bija ķīlai uz akcijām, un summu, kas pārsniedz PLN [...] miljonus, var attiecināt uz hipotēku uz sauso doku, un, ņemot vērā programmas nosacījumu par to, ka nodrošinājumam jābūt vismaz 150 % apmērā no finansējuma, IDA atzina, ka Crist nodrošinājums ir vidēji spēcīgs un labi sedz kredītrisku. Tomēr Polija norādīja, ka tā ievērojusi piesardzīgu attieksmi un neatkarīgo ekspertu vērtējumi norādījuši uz lielu nodrošinājuma vērtību.

| (71) | Visbeidzot, ņemot vērā mēreno riska līmeni un vidēji spēcīgo nodrošinājumu, IDA piešķīra aizdevumu ar procentu likmi 6,81 %, kas aprēķināta kā bāzes likmes (trīs mēnešu WIBOR, kam pieskaitīti 1,2 %) un procentu starpības, kas ir 1,8 % (skatīt 3. tabulu), summa. Polija norādīja, ka šī likme pārsniedz minimālo procentu likmi, kāda tiktu aprēķināta atbilstīgi paziņojumam par atsauces likmi (skatīt 6. tabulu un 46.–49. apsvērumu). Komisija norāda, ka, kaut gan Polija savos aprēķinos izmanto apzīmējumu „augsts nodrošinājums”, apgalvojums ir patiess, pat ja tiek piemērots IDA novērtējums par „vidēji spēcīgu” (jeb parastu) nodrošinājumu, jo rezultāts ir bāzes likme, kam pieskaita 220 bāzes punktus, jeb 6,69 %. |
| --- | --- |

(71)

Visbeidzot, ņemot vērā mēreno riska līmeni un vidēji spēcīgo nodrošinājumu, IDA piešķīra aizdevumu ar procentu likmi 6,81 %, kas aprēķināta kā bāzes likmes (trīs mēnešu WIBOR, kam pieskaitīti 1,2 %) un procentu starpības, kas ir 1,8 % (skatīt 3. tabulu), summa. Polija norādīja, ka šī likme pārsniedz minimālo procentu likmi, kāda tiktu aprēķināta atbilstīgi paziņojumam par atsauces likmi (skatīt 6. tabulu un 46.–49. apsvērumu). Komisija norāda, ka, kaut gan Polija savos aprēķinos izmanto apzīmējumu „augsts nodrošinājums”, apgalvojums ir patiess, pat ja tiek piemērots IDA novērtējums par „vidēji spēcīgu” (jeb parastu) nodrošinājumu, jo rezultāts ir bāzes likme, kam pieskaita 220 bāzes punktus, jeb 6,69 %.

| (72) | Komisija vispārīgi atgādina, ka sākotnējās bažas par procentu likmes līmeni, ko tā pauda lēmumā sākt procedūru, galvenokārt izraisīja pierādījumu par uzņēmuma kredītreitingu un nodrošinājuma līmeni trūkums. Saistībā ar šo Komisija norāda, ka savā atbildē par lēmumu sākt procedūru Polija sniedza attiecīgo informāciju, kas bija pieejama IDA pirms aizdevuma piešķiršanas. Turklāt Polija iesniedza ieķīlātā nekustamā īpašuma ex post novērtējumu un [...] ziņojumu, kas tika sagatavots pēc šī fakta, bet kura pamatā bija lēmuma piešķirt aizdevumu pieņemšanas laikā pieejamā informācija. |
| --- | --- |

(72)

Komisija vispārīgi atgādina, ka sākotnējās bažas par procentu likmes līmeni, ko tā pauda lēmumā sākt procedūru, galvenokārt izraisīja pierādījumu par uzņēmuma kredītreitingu un nodrošinājuma līmeni trūkums. Saistībā ar šo Komisija norāda, ka savā atbildē par lēmumu sākt procedūru Polija sniedza attiecīgo informāciju, kas bija pieejama IDA pirms aizdevuma piešķiršanas. Turklāt Polija iesniedza ieķīlātā nekustamā īpašuma ex post novērtējumu un [...] ziņojumu, kas tika sagatavots pēc šī fakta, bet kura pamatā bija lēmuma piešķirt aizdevumu pieņemšanas laikā pieejamā informācija.

| (73) | Komisijas novērtējums saistībā ar nodrošinājumu bija koncentrēts uz to, vai ekspertu vērtējumi tika veikti konservatīvi, t. i., vai privāts ieguldītājs pieņemtu piedāvāto nodrošinājumu. Saistībā ar šo Komisija norāda, ka atkarībā no izmantotās metodes Crist akciju vērtējums ievērojami atšķiras (skatīt 40. apsvērumu). Komisija arī ņem vērā [...] izteikto kritiku par tīro aktīvu vērtības novērtējumu PLN [...] miljonu apmērā, kurā nav ņemti vērā vairāki svarīgi faktori (skatīt 45. apsvērumu) un kurš attiecīgi nepietiekami novērtē Crist pašu kapitāla vērtību. Visbeidzot, Komisija norāda, ka [...] un [...] vērtējumi, izmantojot koriģētās pašreizējās vērtības metodi, nonāk pie viena un tā paša rezultāta (t. i., vērtējums ir apmēram PLN [...] miljoni) un abi neatkarīgie eksperti uzskata, ka šī metode uzskatāma par reprezentatīvāku. Polija ne tikai iesniedza šos vērtējumus Komisijai, bet arī ierosināja par sausā doka nodrošinājuma vērtības aizstājēju izmantot Patia pretpiedāvājuma vērtību PLN 166 miljonu apmērā, kas tika izteikts trešā piedāvājumu konkursa ietvaros. Komisija norāda, ka šāds aizstājējs nenorāda vērtību, kādu Crist konkurents bija gatavs maksāt par sauso doku attiecīgā aktīva piespiedu pārdošanas gadījumā. |
| --- | --- |

(73)

Komisijas novērtējums saistībā ar nodrošinājumu bija koncentrēts uz to, vai ekspertu vērtējumi tika veikti konservatīvi, t. i., vai privāts ieguldītājs pieņemtu piedāvāto nodrošinājumu. Saistībā ar šo Komisija norāda, ka atkarībā no izmantotās metodes Crist akciju vērtējums ievērojami atšķiras (skatīt 40. apsvērumu). Komisija arī ņem vērā [...] izteikto kritiku par tīro aktīvu vērtības novērtējumu PLN [...] miljonu apmērā, kurā nav ņemti vērā vairāki svarīgi faktori (skatīt 45. apsvērumu) un kurš attiecīgi nepietiekami novērtē Crist pašu kapitāla vērtību. Visbeidzot, Komisija norāda, ka [...] un [...] vērtējumi, izmantojot koriģētās pašreizējās vērtības metodi, nonāk pie viena un tā paša rezultāta (t. i., vērtējums ir apmēram PLN [...] miljoni) un abi neatkarīgie eksperti uzskata, ka šī metode uzskatāma par reprezentatīvāku. Polija ne tikai iesniedza šos vērtējumus Komisijai, bet arī ierosināja par sausā doka nodrošinājuma vērtības aizstājēju izmantot Patia pretpiedāvājuma vērtību PLN 166 miljonu apmērā, kas tika izteikts trešā piedāvājumu konkursa ietvaros. Komisija norāda, ka šāds aizstājējs nenorāda vērtību, kādu Crist konkurents bija gatavs maksāt par sauso doku attiecīgā aktīva piespiedu pārdošanas gadījumā.

| (74) | Komisija nenosliecas par labu vienam konkrētam ziņojumam un norāda, ka IDA bija pieejami vairāki vērtējumi par piedāvātā nodrošinājuma kvalitāti un tikai saskaņā ar pašu pesimistiskāko ziņojumu nodrošinājums veido mazāk nekā 150 % no potenciālā aizdevuma, un ka ekspertu ieteikumi liecināja, ka nodrošinājums bija pietiekams kredītriska segšanai. |
| --- | --- |

(74)

Komisija nenosliecas par labu vienam konkrētam ziņojumam un norāda, ka IDA bija pieejami vairāki vērtējumi par piedāvātā nodrošinājuma kvalitāti un tikai saskaņā ar pašu pesimistiskāko ziņojumu nodrošinājums veido mazāk nekā 150 % no potenciālā aizdevuma, un ka ekspertu ieteikumi liecināja, ka nodrošinājums bija pietiekams kredītriska segšanai.

| (75) | Komisija kritiski vērtē Polijas iesniegto apliecinājumu par uzņēmuma kredītreitingu, kas bija pieejams IDA pirms lēmuma piešķirt aizdevumu pieņemšanas. Komisija norāda, ka, veicot iekšējo kredītreitinga analīzi, IDA eksperti veica pilnu analīzi par tādiem Crist rādītājiem kā likviditātes koeficients, apgrozījums, aktīvu attiecība pret kapitāla struktūru un rentabilitātes rādītājs. Turklāt IDA novērtējums aptvēra tādus elementus kā naudas plūsmas analīze, finanšu prognozes, ieguldījumu efektivitāte, peļņas slieksnis, projekta neaizsargātība pret ārējiem faktoriem, piemēram, procentu likmēm vai valūtas maiņas kursu. |
| --- | --- |

(75)

Komisija kritiski vērtē Polijas iesniegto apliecinājumu par uzņēmuma kredītreitingu, kas bija pieejams IDA pirms lēmuma piešķirt aizdevumu pieņemšanas. Komisija norāda, ka, veicot iekšējo kredītreitinga analīzi, IDA eksperti veica pilnu analīzi par tādiem Crist rādītājiem kā likviditātes koeficients, apgrozījums, aktīvu attiecība pret kapitāla struktūru un rentabilitātes rādītājs. Turklāt IDA novērtējums aptvēra tādus elementus kā naudas plūsmas analīze, finanšu prognozes, ieguldījumu efektivitāte, peļņas slieksnis, projekta neaizsargātība pret ārējiem faktoriem, piemēram, procentu likmēm vai valūtas maiņas kursu.

| (76) | Komisija arī ņem vērā [...] ziņojumu. Kaut gan tajā ietvertie dati attiecas uz laiku pēc darījuma veikšanas, ziņojumā iekļautas sīkas aplēses par Crist kredītreitingu un piedāvāto nodrošinājumu, un ziņojuma pamatā ir tāda pati informācija, kas bija pieejama IDA aizdevuma piešķiršanas laikā. Saskaņā ar ziņojuma aplēsēm Crist kredītreitings ir nedaudz zemāks nekā IDA lietotais kredītreitings (starp BB un B). Par nodrošinājumu ziņojumā norādīts, ka saskaņā ar [...] izmantoto uz aktīviem balstīto novērtējumu Crist pašu kapitāla vērtība ir lielā mērā nepietiekami novērtēta. [...] uzskata, ka koriģētās pašreizējās vērtības metode ir konsekventāka un biežāk piemērota. Pamatojoties uz Crist kredītreitinga analīzi un piedāvātā nodrošinājuma vērtību, [...] secina, ka IDA aizdevuma procentu likme nebija zemāka par tirgus likmi. |
| --- | --- |

(76)

Komisija arī ņem vērā [...] ziņojumu. Kaut gan tajā ietvertie dati attiecas uz laiku pēc darījuma veikšanas, ziņojumā iekļautas sīkas aplēses par Crist kredītreitingu un piedāvāto nodrošinājumu, un ziņojuma pamatā ir tāda pati informācija, kas bija pieejama IDA aizdevuma piešķiršanas laikā. Saskaņā ar ziņojuma aplēsēm Crist kredītreitings ir nedaudz zemāks nekā IDA lietotais kredītreitings (starp BB un B). Par nodrošinājumu ziņojumā norādīts, ka saskaņā ar [...] izmantoto uz aktīviem balstīto novērtējumu Crist pašu kapitāla vērtība ir lielā mērā nepietiekami novērtēta. [...] uzskata, ka koriģētās pašreizējās vērtības metode ir konsekventāka un biežāk piemērota. Pamatojoties uz Crist kredītreitinga analīzi un piedāvātā nodrošinājuma vērtību, [...] secina, ka IDA aizdevuma procentu likme nebija zemāka par tirgus likmi.

| (77) | Komisija arī analizēja, vai IDA noteiktā procentu likme atbilst atsauces likmes noteikšanas metodoloģijai, kuru Komisija var izmantot par tirgus likmes aizstājēju atbilstīgi paziņojumam par atsauces likmi. Saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi atsauces likmi veido, bāzes likmei, kas atbilst viena gada IBOR (naudas tirgus likme vienam gadam attiecīgajā dalībvalstī), pieskaitot starpību. Piemērojamā starpība ir atkarīga no attiecīgā uzņēmuma kredītreitinga un nodrošinājuma (skatīt 6. tabulu). |
| --- | --- |

(77)

Komisija arī analizēja, vai IDA noteiktā procentu likme atbilst atsauces likmes noteikšanas metodoloģijai, kuru Komisija var izmantot par tirgus likmes aizstājēju atbilstīgi paziņojumam par atsauces likmi. Saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi atsauces likmi veido, bāzes likmei, kas atbilst viena gada IBOR (naudas tirgus likme vienam gadam attiecīgajā dalībvalstī), pieskaitot starpību. Piemērojamā starpība ir atkarīga no attiecīgā uzņēmuma kredītreitinga un nodrošinājuma (skatīt 6. tabulu).

| (78) | Tā kā bāzes likme Polijā 2010. gada septembrī bija 4,49 % (15), IDA aizdevuma procentu likme (6,81 %) pārsniegtu piemērojamo atsauces likmi, ja aizdevuma piešķiršanas laikā






  — | Crist kredītreitings būtu „vājš” (B) un nodrošinājums „augsts”, |
| --- | --- | --- |

(78)

Tā kā bāzes likme Polijā 2010. gada septembrī bija 4,49 % (15), IDA aizdevuma procentu likme (6,81 %) pārsniegtu piemērojamo atsauces likmi, ja aizdevuma piešķiršanas laikā

—

Crist kredītreitings būtu „vājš” (B) un nodrošinājums „augsts”,

| — | Crist kredītreitings būtu „apmierinošs” (BB) un nodrošinājums būtu vismaz „parasts”, |
| --- | --- |

—

Crist kredītreitings būtu „apmierinošs” (BB) un nodrošinājums būtu vismaz „parasts”,

| — | nodrošinājums būtu „zems” un Crist kredītreitings būtu vismaz „labs” (BBB). |
| --- | --- |

—

nodrošinājums būtu „zems” un Crist kredītreitings būtu vismaz „labs” (BBB).

Saskaņā ar ikvienu no trim scenārijiem atsauces likme būtu 6,69 % (4,49 % un 2,20 %), t. i., zemāka nekā IDA aizdevuma procentu likme (6,81 %).

| (79) | Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, Komisija uzskata, ka Crist kredītreitings aizdevuma piešķiršanas laikā sliktākajā gadījumā bija „vājš” (B). Tā kā pat saskaņā ar sliktākā iznākuma scenāriju nodrošinājuma vērtība, kas ir PLN [...] miljoni, ir vairāk nekā 100 % no aizdevuma vērtības, Komisija uzskata, ka paredzamie zaudējumi, kuri var rasties saistību nepildīšanas gadījumā aizdevuma atmaksas gaitā, nepārsniedz 30 % un tādējādi atbilst paziņojumā par atsauces likmi noteiktajam augstam nodrošinājuma līmenim. Tā kā aizdevuma nodrošinājuma līmenis ir augsts, aizdevuma procentu likmei saskaņā ar sliktākā iznākuma scenāriju darījuma laikā nevajadzētu būt zemākai par 6,69 % (t. i., atsauces likmi Polijai, kas ir 4,49 %, kam pieskaitīti 2,20 %; skatīt 6. tabulu). IDA piešķīra aizdevumu ar augstāku procentu likmi (6,81 %). |
| --- | --- |

(79)

Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, Komisija uzskata, ka Crist kredītreitings aizdevuma piešķiršanas laikā sliktākajā gadījumā bija „vājš” (B). Tā kā pat saskaņā ar sliktākā iznākuma scenāriju nodrošinājuma vērtība, kas ir PLN [...] miljoni, ir vairāk nekā 100 % no aizdevuma vērtības, Komisija uzskata, ka paredzamie zaudējumi, kuri var rasties saistību nepildīšanas gadījumā aizdevuma atmaksas gaitā, nepārsniedz 30 % un tādējādi atbilst paziņojumā par atsauces likmi noteiktajam augstam nodrošinājuma līmenim. Tā kā aizdevuma nodrošinājuma līmenis ir augsts, aizdevuma procentu likmei saskaņā ar sliktākā iznākuma scenāriju darījuma laikā nevajadzētu būt zemākai par 6,69 % (t. i., atsauces likmi Polijai, kas ir 4,49 %, kam pieskaitīti 2,20 %; skatīt 6. tabulu). IDA piešķīra aizdevumu ar augstāku procentu likmi (6,81 %).

| (80) | Tādējādi Komisijai norādītie elementi ļauj secināt, ka, pieņemot lēmumu piešķirt aizdevumu Crist, IDA rīkojās tā, kā būtu rīkojies privāts kreditors, pamatojoties uz pieejamo informāciju, un piemēroja procentu likmi, kas atbilda tirgus likmei. |
| --- | --- |

(80)

Tādējādi Komisijai norādītie elementi ļauj secināt, ka, pieņemot lēmumu piešķirt aizdevumu Crist, IDA rīkojās tā, kā būtu rīkojies privāts kreditors, pamatojoties uz pieejamo informāciju, un piemēroja procentu likmi, kas atbilda tirgus likmei.

| (81) | Lēmumā sākt procedūru Komisija apšaubīja, vai [...] bankas aizdevumu var izmantot par standartu šajā lietā. Cita starpā Komisija norādīja, ka [...] bankas aizdevums atšķīrās no IDA aizdevuma daudz mazāka apjoma dēļ un arī tādēļ, ka [...] banka tikai refinansēja darījumu, kuru Crist sākotnēji finansēja ar pašu līdzekļiem. Turklāt Komisijas prima facie atzinums bija, ka IDA aizdevums bija saistīts ar lielāku risku nekā [...] bankas aizdevums, jo salīdzinājumā ar [...] bankas aizdevuma termiņu IDA aizdevuma termiņš bija daudz garāks. |
| --- | --- |

(81)

Lēmumā sākt procedūru Komisija apšaubīja, vai [...] bankas aizdevumu var izmantot par standartu šajā lietā. Cita starpā Komisija norādīja, ka [...] bankas aizdevums atšķīrās no IDA aizdevuma daudz mazāka apjoma dēļ un arī tādēļ, ka [...] banka tikai refinansēja darījumu, kuru Crist sākotnēji finansēja ar pašu līdzekļiem. Turklāt Komisijas prima facie atzinums bija, ka IDA aizdevums bija saistīts ar lielāku risku nekā [...] bankas aizdevums, jo salīdzinājumā ar [...] bankas aizdevuma termiņu IDA aizdevuma termiņš bija daudz garāks.

| (82) | Kā norādīts 50.–55. apsvērumā, Polijas iestādes atkārtoti apstiprināja savu nostāju par to, ka bija atbilstīgi izmantot [...] bankas aizdevumu par standartu IDA aizdevumam. Tomēr Polija uzsvēra, ka pirms lēmuma par aizdevuma piešķiršanu pieņemšanas tika ņemti vērā citi elementi. |
| --- | --- |

(82)

Kā norādīts 50.–55. apsvērumā, Polijas iestādes atkārtoti apstiprināja savu nostāju par to, ka bija atbilstīgi izmantot [...] bankas aizdevumu par standartu IDA aizdevumam. Tomēr Polija uzsvēra, ka pirms lēmuma par aizdevuma piešķiršanu pieņemšanas tika ņemti vērā citi elementi.

| (83) | Komisija ņem vērā, ka IDA lēmums piešķirt Crist aizdevumu bija balstīts uz ekspertu veiktu kompleksu analīzi par uzņēmuma ekonomisko un finanšu stāvokli, kas liecināja par plānotā ieguldījuma rentabilitāti, un ka neatkarīgas finanšu iestādes, kas ir [...] banka, iepriekš pieņemtais lēmums, t. i., attiecīgais standarts, bija papildu atsauce IDA. |
| --- | --- |

(83)

Komisija ņem vērā, ka IDA lēmums piešķirt Crist aizdevumu bija balstīts uz ekspertu veiktu kompleksu analīzi par uzņēmuma ekonomisko un finanšu stāvokli, kas liecināja par plānotā ieguldījuma rentabilitāti, un ka neatkarīgas finanšu iestādes, kas ir [...] banka, iepriekš pieņemtais lēmums, t. i., attiecīgais standarts, bija papildu atsauce IDA.

| (84) | Komisija arī ņem vērā to, ka Crist nopirka sauso doku, lai pabeigtu ražošanas līniju, tādēļ var uzskatīt, ka šis pirkums nav tik riskants pasākums uzņēmējdarbības stratēģijas īstenošanai kā pasākums, kam [...] banka piešķīra aizdevumu. Laikā, kad [...] banka apstiprināja aizdevumu, nevarēja kā pašsaprotamu uzskatīt, ka Crist varēs pabeigt plānotā ieguldījuma pēdējo posmu, t. i., pirkt sauso doku. Turklāt Komisija norāda, ka tas, ka laikā starp diviem aizdevumiem Crist parakstīja lielāko līgumu savas pastāvēšanas laikā (līguma vērtība ir EUR [...] miljoni), stiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar uzņēmuma stāvokli [...] bankas aizdevuma piešķiršanas laikā. |
| --- | --- |

(84)

Komisija arī ņem vērā to, ka Crist nopirka sauso doku, lai pabeigtu ražošanas līniju, tādēļ var uzskatīt, ka šis pirkums nav tik riskants pasākums uzņēmējdarbības stratēģijas īstenošanai kā pasākums, kam [...] banka piešķīra aizdevumu. Laikā, kad [...] banka apstiprināja aizdevumu, nevarēja kā pašsaprotamu uzskatīt, ka Crist varēs pabeigt plānotā ieguldījuma pēdējo posmu, t. i., pirkt sauso doku. Turklāt Komisija norāda, ka tas, ka laikā starp diviem aizdevumiem Crist parakstīja lielāko līgumu savas pastāvēšanas laikā (līguma vērtība ir EUR [...] miljoni), stiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar uzņēmuma stāvokli [...] bankas aizdevuma piešķiršanas laikā.

| (85) | Visbeidzot, Komisija norāda, ka tas, ka IDA aizdevuma piešķiršanas laikā uzņēmumam bija vairāki ārējie finansējuma avoti, liecina, ka finanšu nozarei bija pozitīvs viedoklis par Crist finanšu potenciālu un spēju radīt ienākumus. |
| --- | --- |

(85)

Visbeidzot, Komisija norāda, ka tas, ka IDA aizdevuma piešķiršanas laikā uzņēmumam bija vairāki ārējie finansējuma avoti, liecina, ka finanšu nozarei bija pozitīvs viedoklis par Crist finanšu potenciālu un spēju radīt ienākumus.

| (86) | Tā kā lēmumā sākt procedūru paustās bažas tika novērstas, Komisija uzskata, ka nosacījumi, saskaņā ar kādiem [...] banka piešķīra aizdevumu, un arī fakts, ka Crist bija pieejami citi ārējie finansējuma avoti, pamato secinājumu, ka privāts kreditors piešķirtu Crist aizdevumu saskaņā ar noteikumiem, kas būtu līdzīgi IDA aizdevuma noteikumiem. |
| --- | --- |

(86)

Tā kā lēmumā sākt procedūru paustās bažas tika novērstas, Komisija uzskata, ka nosacījumi, saskaņā ar kādiem [...] banka piešķīra aizdevumu, un arī fakts, ka Crist bija pieejami citi ārējie finansējuma avoti, pamato secinājumu, ka privāts kreditors piešķirtu Crist aizdevumu saskaņā ar noteikumiem, kas būtu līdzīgi IDA aizdevuma noteikumiem.

| (87) | Lēmumā sākt procedūru norādīts, ka, kaut gan IDA aizdevuma piešķiršanas laikā Crist finanšu stāvoklis kopumā bija stabils, saskaņā ar finanšu pārskatiem tīrie darbības rezultāti pasliktinājās trīs gadus pēc kārtas un tirgū bija vērojama pārmērīga jauda. Komisija pauda prima facie bažas, vai privāts ieguldītājs būtu piešķīris finansējumu, ņemot vērā iesaistītos tirgus riskus un to, ka pasākuma veikšanas laikā finanšu krīze nebija beigusies. |
| --- | --- |

(87)

Lēmumā sākt procedūru norādīts, ka, kaut gan IDA aizdevuma piešķiršanas laikā Crist finanšu stāvoklis kopumā bija stabils, saskaņā ar finanšu pārskatiem tīrie darbības rezultāti pasliktinājās trīs gadus pēc kārtas un tirgū bija vērojama pārmērīga jauda. Komisija pauda prima facie bažas, vai privāts ieguldītājs būtu piešķīris finansējumu, ņemot vērā iesaistītos tirgus riskus un to, ka pasākuma veikšanas laikā finanšu krīze nebija beigusies.

| (88) | Kā norādīts 56.–60. apsvērumā, Polija sniedza sīkākus paskaidrojumus par elementiem, kurus IDA ņēma vērā, pieņemot lēmumu piešķirt aizdevumu. Tas cita starpā attiecas uz uzņēmuma finanšu stāvokļa analīzi trīs posmos, kuras rezultāti liecināja par stabilu kredītspēju, un [...] veiktu neatkarīgu analīzi. Polija uzsvēra, ka ieguldījuma atdeve, pamatojoties uz neto pašreizējo vērtību un iekšējās atdeves koeficientu, bija augsta. |
| --- | --- |

(88)

Kā norādīts 56.–60. apsvērumā, Polija sniedza sīkākus paskaidrojumus par elementiem, kurus IDA ņēma vērā, pieņemot lēmumu piešķirt aizdevumu. Tas cita starpā attiecas uz uzņēmuma finanšu stāvokļa analīzi trīs posmos, kuras rezultāti liecināja par stabilu kredītspēju, un [...] veiktu neatkarīgu analīzi. Polija uzsvēra, ka ieguldījuma atdeve, pamatojoties uz neto pašreizējo vērtību un iekšējās atdeves koeficientu, bija augsta.

| (89) | Komisija pārbaudīja Polijas iesniegto novērtējumu par Crist ieguldījuma rentabilitāti, saskaņā ar kuru, pat neraugoties uz to, ka Crist tomēr bija spiests maksāt augstāku cenu par sauso doku nekā sākotnēji tika pieņemts (t. i., PLN 175 miljonus), attiecīgās finanšu vērtības joprojām bija augstas (ieguldījuma neto pašreizējā vērtība bija PLN [...] miljoni un iekšējās atdeves koeficients bija [...] %, pamatojoties uz darījuma veikšanas laikā pieejamo informāciju). No privāta ieguldītāja viedokļa šādi rezultāti liecina, ka Crist bija drošs uzņēmējdarbības plāns un ieguldījums deva Crist iespēju slēgt jaunus līgumus hidrotehnikas nozarē. Faktiski parakstīto līgumu vērtība liecināja par strauju uzņēmuma attīstību. |
| --- | --- |

(89)

Komisija pārbaudīja Polijas iesniegto novērtējumu par Crist ieguldījuma rentabilitāti, saskaņā ar kuru, pat neraugoties uz to, ka Crist tomēr bija spiests maksāt augstāku cenu par sauso doku nekā sākotnēji tika pieņemts (t. i., PLN 175 miljonus), attiecīgās finanšu vērtības joprojām bija augstas (ieguldījuma neto pašreizējā vērtība bija PLN [...] miljoni un iekšējās atdeves koeficients bija [...] %, pamatojoties uz darījuma veikšanas laikā pieejamo informāciju). No privāta ieguldītāja viedokļa šādi rezultāti liecina, ka Crist bija drošs uzņēmējdarbības plāns un ieguldījums deva Crist iespēju slēgt jaunus līgumus hidrotehnikas nozarē. Faktiski parakstīto līgumu vērtība liecināja par strauju uzņēmuma attīstību.

| (90) | Komisija norāda, ka uzņēmuma pārdošanas darbība un pamatdarbība liecina par spēcīgu pozitīvu dinamiku. Turklāt Polijas iestādes paskaidroja, ka tīro rezultātu pasliktināšanās attiecās tikai uz diviem gadiem (2008. un 2009. gadu; skatīt 4. tabulu) un bija saistīta ar Crist jauno uzņēmējdarbības stratēģiju. Tādējādi tiek kliedētas bažas par Crist finanšu rezultātu vispārējo pozitīvo vērtējumu. |
| --- | --- |

(90)

Komisija norāda, ka uzņēmuma pārdošanas darbība un pamatdarbība liecina par spēcīgu pozitīvu dinamiku. Turklāt Polijas iestādes paskaidroja, ka tīro rezultātu pasliktināšanās attiecās tikai uz diviem gadiem (2008. un 2009. gadu; skatīt 4. tabulu) un bija saistīta ar Crist jauno uzņēmējdarbības stratēģiju. Tādējādi tiek kliedētas bažas par Crist finanšu rezultātu vispārējo pozitīvo vērtējumu.

| (91) | Saistībā ar bažām, kas tika paustas tirgus pārmērīgās jaudas dēļ, Komisija norāda, ka, kaut gan tradicionālajā kuģu būvniecības nozarē varēja būt pārmērīga jauda, atbilstīgi jaunajai stratēģijai, kas tika iekļauta uzņēmējdarbības plānā, kurš tika iesniegts IDA aizdevuma piešķiršanas nolūkā, Crist ieņēmumi tirgos, kas nav tradicionālā kuģu būvniecība, bija robežās starp [...] % 2009. gadā un [...] % 2011. gadā (skatīt 1. tabulu). Crist ieņēmumu struktūra un informācija par attīstības perspektīvām jūrā izmantojamo vēja energoiekārtu nozarē, kurā uzņēmums galvenokārt aktīvi darbojas, norāda, ka uzņēmumam ir attīstības potenciāls un privātiem ieguldītājiem pastāv salīdzinoši zems risks. |
| --- | --- |

(91)

Saistībā ar bažām, kas tika paustas tirgus pārmērīgās jaudas dēļ, Komisija norāda, ka, kaut gan tradicionālajā kuģu būvniecības nozarē varēja būt pārmērīga jauda, atbilstīgi jaunajai stratēģijai, kas tika iekļauta uzņēmējdarbības plānā, kurš tika iesniegts IDA aizdevuma piešķiršanas nolūkā, Crist ieņēmumi tirgos, kas nav tradicionālā kuģu būvniecība, bija robežās starp [...] % 2009. gadā un [...] % 2011. gadā (skatīt 1. tabulu). Crist ieņēmumu struktūra un informācija par attīstības perspektīvām jūrā izmantojamo vēja energoiekārtu nozarē, kurā uzņēmums galvenokārt aktīvi darbojas, norāda, ka uzņēmumam ir attīstības potenciāls un privātiem ieguldītājiem pastāv salīdzinoši zems risks.

| (92) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija secina, ka darījuma veikšanas laikā pieejamajā informācijā par uzņēmumu bija pietiekami daudz elementu, lai privāts ieguldītājs pieņemtu tādu pašu lēmumu, kādu pieņēma IDA. |
| --- | --- |

(92)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija secina, ka darījuma veikšanas laikā pieejamajā informācijā par uzņēmumu bija pietiekami daudz elementu, lai privāts ieguldītājs pieņemtu tādu pašu lēmumu, kādu pieņēma IDA.

| (93) | Šo novērtējumu pamato Crist finanšu rezultāti 2010.–2011. gadam, kurus kā neatņemamu uzņēmējdarbības plāna daļu tagad var novērtēt no ex post viedokļa. Lai gan 2010. gadā uzņēmums sasniedza tikai [...] % no plānotā pārdošanas apjoma, plānotie pārdošanas peļņas un tīrās peļņas procenta rādītāji tika pārsniegti un Crist tīrā peļņa bija PLN 12,6 miljoni, kas [...] reižu pārsniedza gadam plānoto tīro peļņu. Uzņēmuma darbības rezultāti 2011. gadā turpināja uzlaboties, pārdošanas apjoms palielinājās par [...] % salīdzinājumā ar plānoto apjomu, un tīrā peļņa pārsniedza plānotos rādītājus par [...] %. Uzņēmuma kopējā bilance 2010. gada beigās un 2011. gadā pārsniedza plānotos rādītājus attiecīgi par [...] % un [...] %. |
| --- | --- |

(93)

Šo novērtējumu pamato Crist finanšu rezultāti 2010.–2011. gadam, kurus kā neatņemamu uzņēmējdarbības plāna daļu tagad var novērtēt no ex post viedokļa. Lai gan 2010. gadā uzņēmums sasniedza tikai [...] % no plānotā pārdošanas apjoma, plānotie pārdošanas peļņas un tīrās peļņas procenta rādītāji tika pārsniegti un Crist tīrā peļņa bija PLN 12,6 miljoni, kas [...] reižu pārsniedza gadam plānoto tīro peļņu. Uzņēmuma darbības rezultāti 2011. gadā turpināja uzlaboties, pārdošanas apjoms palielinājās par [...] % salīdzinājumā ar plānoto apjomu, un tīrā peļņa pārsniedza plānotos rādītājus par [...] %. Uzņēmuma kopējā bilance 2010. gada beigās un 2011. gadā pārsniedza plānotos rādītājus attiecīgi par [...] % un [...] %.

| (94) | Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda bažas par to, vai ir ievēroti daži programmas nosacījumi, jo īpaši par to, vai Crist ir tiesīgs saņemt finansējumu saskaņā ar programmu un vai ir ievērots programmā noteiktais maksimālais aizdevuma intensitātes līmenis (skatīt 15. apsvērumu). |
| --- | --- |

(94)

Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda bažas par to, vai ir ievēroti daži programmas nosacījumi, jo īpaši par to, vai Crist ir tiesīgs saņemt finansējumu saskaņā ar programmu un vai ir ievērots programmā noteiktais maksimālais aizdevuma intensitātes līmenis (skatīt 15. apsvērumu).

| (95) | Komisija ņem vērā Polijas iestāžu paskaidrojumu par to, ka uzņēmums bija tiesīgs saņemt finansējumu saskaņā ar programmu un līmenis, kādā IDA finansēja Crist ieguldījumu, nepārsniedza programmā noteikto maksimālo līmeni, kas ir 80 % (skatīt 61.–64. apsvērumu). Saistībā ar otro punktu Komisija pārliecinājās, ka Polijas iestāžu norādītais maksimālais līmenis tika ievērots, par ko liecināja arī IDA pieejamā informācija lēmuma piešķirt aizdevumu pieņemšanas brīdī: finansējums PLN 150 miljonu apmērā kopējam ieguldījumam PLN 188,2 miljonu (16) apmērā rada atbalsta intensitāti 79,7 % apmērā. |
| --- | --- |

(95)

Komisija ņem vērā Polijas iestāžu paskaidrojumu par to, ka uzņēmums bija tiesīgs saņemt finansējumu saskaņā ar programmu un līmenis, kādā IDA finansēja Crist ieguldījumu, nepārsniedza programmā noteikto maksimālo līmeni, kas ir 80 % (skatīt 61.–64. apsvērumu). Saistībā ar otro punktu Komisija pārliecinājās, ka Polijas iestāžu norādītais maksimālais līmenis tika ievērots, par ko liecināja arī IDA pieejamā informācija lēmuma piešķirt aizdevumu pieņemšanas brīdī: finansējums PLN 150 miljonu apmērā kopējam ieguldījumam PLN 188,2 miljonu (16) apmērā rada atbalsta intensitāti 79,7 % apmērā.

| (96) | Pamatojoties uz šiem paskaidrojumiem, Komisija uzskata, ka ir kliedētas bažas par to, vai privāts ieguldītājs būtu piešķīris aizdevumu. |
| --- | --- |

(96)

Pamatojoties uz šiem paskaidrojumiem, Komisija uzskata, ka ir kliedētas bažas par to, vai privāts ieguldītājs būtu piešķīris aizdevumu.

1.2.   Secinājums par priekšrocību

| (97) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem, Komisija secina, ka apstākļi, kādos tika piešķirts IDA aizdevums, nedeva uzņēmumam nepamatotu priekšrocību. Jo īpaši Komisijas uzskata, ka i) IDA rīcībā esošā informācija bija tāda, ka privāts ieguldītājs pieņemtu tādu pašu lēmumu, un ii) IDA aizdevuma procentu likme atbilst tirgus likmei. |
| --- | --- |

(97)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem, Komisija secina, ka apstākļi, kādos tika piešķirts IDA aizdevums, nedeva uzņēmumam nepamatotu priekšrocību. Jo īpaši Komisijas uzskata, ka i) IDA rīcībā esošā informācija bija tāda, ka privāts ieguldītājs pieņemtu tādu pašu lēmumu, un ii) IDA aizdevuma procentu likme atbilst tirgus likmei.

| (98) | Ņemot vērā to, ka elementi, kuri norāda uz valsts atbalsta pastāvēšanu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir kumulatīvi, izšķiroša nozīme ir tam, vai kāda no šiem elementiem netrūkst. Tādēļ nav nepieciešams analizēt citus 66. apsvērumā noteiktos elementus, |
| --- | --- |

(98)

Ņemot vērā to, ka elementi, kuri norāda uz valsts atbalsta pastāvēšanu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir kumulatīvi, izšķiroša nozīme ir tam, vai kāda no šiem elementiem netrūkst. Tādēļ nav nepieciešams analizēt citus 66. apsvērumā noteiktos elementus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākums, kuru Polijas Republika īstenojusi par labu uzņēmumam Crist S.A. kā aizdevumu PLN 150 miljonu apmērā ar procentu likmi 6,81 %, nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

Briselē, 2012. gada 25. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 129, 4.5.2012., 9. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 6. novembra lēmums par valsts atbalstu C 19/05 (ex N 203/05), ko Polija piešķīrusi uzņēmumam Stocznia Szczecińska, OV L 5, 8.1.2010., 1. lpp., un Komisijas 2008. gada 6. novembra lēmums par valsts atbalstu C 17/05 (ex N 194/05 un PL 34/04), ko Polija piešķīrusi Stocznia Gdynia, OV L 33, 4.2.2010., 1. lpp.

2

ex

Stocznia Szczecińska

ex

Stocznia Gdynia

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Komisija norāda, ka ailē par 2010. gadu Polijas sniegto datu kopsumma nav 100. Komisija uzskata, ka šāda neliela neatbilstība radusies, noapaļojot skaitļus līdz divām decimāldaļām.

4

(5)  Konfidenciāla informācija

5

(6)  Šajā lēmumā norādītās summas EUR ir tuvinātas summas, un tās sniegtas tikai kā norādes; izņēmums ir summa EUR [...] miljoni, kas rāda starp Beluga Hochtief Offshore un Crist noslēgtā līguma vērtību, izteiktu EUR. Visas PLN norādītās summas konvertētas EUR, piemērojot valūtas maiņas kursu EUR 1 = PLN 4.

6

Beluga Hochtief Offshore

Crist

(7)  Saskaņā ar minēto pantu „Līgumi neliedz piemērot šādus noteikumus [...] b) dalībvalstis var veikt pasākumus, ko uzskata par vajadzīgiem, lai aizsargātu savas būtiskās drošības intereses [...]”.

7

(8)  Savā 2010. gada 25. novembra vēstulē Polija kļūdaini informēja Komisiju, ka procentu likme tika noteikta kā bāzes likme, kuru definē kā sešu mēnešu (nevis trīs mēnešu) WIBOR, un Crist saņemtā aizdevuma kopējā procentu likme ir 7,02 % (nevis 6,81 %). Polija laboja šo informāciju, nosūtot vēstuli 2012. gada 27. februārī.

8

WIBOR

Crist

(9)  Varšavas starpbanku atsauces likme.

9

(10)  OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.

10

(11)  Izmantojot uz ienākumiem balstīto vērtēšanas metodi (kuru ieteica eksperts), Crist akciju vērtība tika noteikta PLN [...] miljonu apmērā, un saskaņā ar eksperta aplēsēm hipotēkas uz nekustamo īpašumu (daļu no kuģu būvētavas 2. zonas) vērtība bija PLN 169,5 miljoni.

11

Crist

(12)  To līgumu vērtība, kuri noslēgti finansēšanas līguma parakstīšanas brīdī.

12

(13)  Crist bija arī vairāki citi ārēji privāta finansējuma avoti. Tostarp var minēt kredītus un garantijas, ko piešķīra [...], [...], [...], [...], [...], [...] un [...] par vairāk nekā PLN [...] miljoniem 2010. gadā un par vairāk nekā PLN [...] 2011. gadā.

13

Crist

(14)  Viss ieguldījums nozīmē PLN 38,2 miljonus kuģu būvētavas 1. zonas un PLN 175 miljonus kuģu būvētavas 2. zonas pirkšanai.

14

(15)  Bāzes likme Polijai 2010. gada septembrī, kas aprēķināta atbilstīgi paziņojumam par atsauces likmi, pieejama Komisijas interneta vietnē http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

15

(16)  Attiecīgajā laikā IDA nevarēja zināt, ka kopējais ieguldījums būs par PLN 25 miljoniem lielāks nekā sākotnēji plānots (t. i., PLN 213,2 miljoni, nevis PLN 188,2 miljoni, palielinoties par sauso doku samaksātajai cenai).

16

IDA

---