# Europeiska unionens L 357/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.357.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 357 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången28 december 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.357.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 357

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången28 december 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1269/2012 av den 21 december 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 vad gäller införandet av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i bl.a. Ryssland, efter en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009 | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1270/2012 av den 21 december 2012 om undantag från rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tidsfristen för översyn av beslutet om särskilt stöd för 2012 i Portugal, från förordning (EG) nr 1120/2009 vad gäller tidsfristen för anmälan av en sådan översyn och vad gäller villkoren för särskild verksamhet inom jordbruket som medför tilläggsfördelar för ett miljövänligt jordbruk och från förordning (EG) nr 1122/2009 vad gäller informationen i stödansökan | 7 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1271/2012 av den 21 december 2012 om undantag från vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 1122/2009 vad gäller möjligheterna att lämna in ansökan om samlat gårdsstöd för 2012 och om tilldelning av stödrättigheter, eller om ökning av deras enhetsvärde, från den nationella reserven 2012 samt vad gäller den samlade ansökans innehåll, i förordning (EG) nr 1120/2009 vad gäller deklarationen av stödrättigheter 2012 och i rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller kontrollen av villkoren för stödberättigande före utbetalningar och det datum då jordbruksskiften måste stå till jordbrukarens förfogande | 10 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut 2012/835/Gusp av den 21 december 2012 om förlängning av beslut 2010/96/Gusp om Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor | 13 |
| | | 2012/836/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 25 juli 2012 om åtgärd SA.34440 (12/C) som Storhertigdömet Luxemburg har genomfört vid försäljningen av Dexia BIL
  [delgivet med nr C(2012) 5264]

   (
  1
  ) | 15 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1269/2012 av den 21 december 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 vad gäller införandet av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i bl.a. Ryssland, efter en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1270/2012 av den 21 december 2012 om undantag från rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tidsfristen för översyn av beslutet om särskilt stöd för 2012 i Portugal, från förordning (EG) nr 1120/2009 vad gäller tidsfristen för anmälan av en sådan översyn och vad gäller villkoren för särskild verksamhet inom jordbruket som medför tilläggsfördelar för ett miljövänligt jordbruk och från förordning (EG) nr 1122/2009 vad gäller informationen i stödansökan

7

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1271/2012 av den 21 december 2012 om undantag från vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 1122/2009 vad gäller möjligheterna att lämna in ansökan om samlat gårdsstöd för 2012 och om tilldelning av stödrättigheter, eller om ökning av deras enhetsvärde, från den nationella reserven 2012 samt vad gäller den samlade ansökans innehåll, i förordning (EG) nr 1120/2009 vad gäller deklarationen av stödrättigheter 2012 och i rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller kontrollen av villkoren för stödberättigande före utbetalningar och det datum då jordbruksskiften måste stå till jordbrukarens förfogande

10

BESLUT

*

Rådets beslut 2012/835/Gusp av den 21 december 2012 om förlängning av beslut 2010/96/Gusp om Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor

13

2012/836/EU

*

Kommissionens beslut av den 25 juli 2012 om åtgärd SA.34440 (12/C) som Storhertigdömet Luxemburg har genomfört vid försäljningen av Dexia BIL
  [delgivet med nr C(2012) 5264]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2012) 5264]

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 28.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 357/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 357/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1269/2012

av den 21 december 2012

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 vad gäller införandet av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i bl.a. Ryssland, efter en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen) (1), särskilt artiklarna 9.4, 11.3, 11.5 och 11.6,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 954/2006 (2) införde rådet efter en undersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina. Åtgärderna bestod av en värdetull på 24,1 % på import från individuellt namngivna exporterande tillverkare i Ryssland och en övrig tull på 35,8 % på import från alla andra företag i Ryssland. Den slutgiltiga antidumpningstull som infördes för den grupp som omfattas av den nuvarande översynen, OAO TMK (nedan kallad TMK-gruppen eller sökanden), som består av OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant och OAO Seversky Tube Works var 35,8 %, dvs. den övriga tullsatsen. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 954/2006 (2) införde rådet efter en undersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina. Åtgärderna bestod av en värdetull på 24,1 % på import från individuellt namngivna exporterande tillverkare i Ryssland och en övrig tull på 35,8 % på import från alla andra företag i Ryssland. Den slutgiltiga antidumpningstull som infördes för den grupp som omfattas av den nuvarande översynen, OAO TMK (nedan kallad TMK-gruppen eller sökanden), som består av OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant och OAO Seversky Tube Works var 35,8 %, dvs. den övriga tullsatsen.

| (2) | Efter inledandet av en interimsöversyn (nedan kallad översynsundersökningen), ändrade rådet genom förordning (EG) nr 812/2008 (3), på begäran av TMK-gruppen enligt artikel 11.3 i grundförordningen, den slutgiltiga antidumpningstullen på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål till 27,2 % för TMK-gruppen. |
| --- | --- |

(2)

Efter inledandet av en interimsöversyn (nedan kallad översynsundersökningen), ändrade rådet genom förordning (EG) nr 812/2008 (3), på begäran av TMK-gruppen enligt artikel 11.3 i grundförordningen, den slutgiltiga antidumpningstullen på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål till 27,2 % för TMK-gruppen.

| (3) | Genom genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 (4) bibehöll rådet, efter en översyn vid giltighetstidens utgång, de åtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 954/2006 på import av sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

(3)

Genom genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 (4) bibehöll rådet, efter en översyn vid giltighetstidens utgång, de åtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 954/2006 på import av sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina.

| (4) | De åtgärder som för närvarande är i kraft infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 585/2012. TMK-gruppen, som består av OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant och OAO Seversky Tube Works är föremål för en antidumpningstull på 27,2 %. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som för närvarande är i kraft infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 585/2012. TMK-gruppen, som består av OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant och OAO Seversky Tube Works är föremål för en antidumpningstull på 27,2 %.

1.2   Inledande av en partiell interimsöversyn

| (5) | Den 14 oktober 2011 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (5) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen skulle inledas beträffande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland. |
| --- | --- |

(5)

Den 14 oktober 2011 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (5) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen skulle inledas beträffande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland.

| (6) | Översynen, som har begränsats till en undersökning av dumpning, inleddes sedan TKM-gruppen lämnat in en välgrundad begäran. TKM-gruppen lade i sin begäran fram prima facie-bevisning för att en fortsatt tillämpning av åtgärderna på den nuvarande nivån inte längre är nödvändig för att motverka skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(6)

Översynen, som har begränsats till en undersökning av dumpning, inleddes sedan TKM-gruppen lämnat in en välgrundad begäran. TKM-gruppen lade i sin begäran fram prima facie-bevisning för att en fortsatt tillämpning av åtgärderna på den nuvarande nivån inte längre är nödvändig för att motverka skadevållande dumpning.

1.3   Berörda parter

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, myndigheterna i exportlandet och unionsindustrin om inledandet av den partiella interimsöversynen. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, myndigheterna i exportlandet och unionsindustrin om inledandet av den partiella interimsöversynen. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

| (8) | För att kommissionen skulle få de uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för sin undersökning sände den ett frågeformulär till sökanden, som svarade inom den angivna tidsfristen. |
| --- | --- |

(8)

För att kommissionen skulle få de uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för sin undersökning sände den ett frågeformulär till sökanden, som svarade inom den angivna tidsfristen.

| (9) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa dumpningsnivån. Kontrollbesök gjordes på plats hos sökanden och dess närstående handelsföretag ZAO TMK Trade House (Moskva), TKM Warehouse Complex LLC (Lytkarino), TMK Europe GmbH (Köln), TMK Italia s.r.l. (Lecco) och TMK Global SA (Genève). |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa dumpningsnivån. Kontrollbesök gjordes på plats hos sökanden och dess närstående handelsföretag ZAO TMK Trade House (Moskva), TKM Warehouse Complex LLC (Lytkarino), TMK Europe GmbH (Köln), TMK Italia s.r.l. (Lecco) och TMK Global SA (Genève).

1.4   Översynsperiod

| (10) | Undersökningen av dumpningsnivån omfattade perioden 1 oktober 2010–30 september 2011 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(10)

Undersökningen av dumpningsnivån omfattade perioden 1 oktober 2010–30 september 2011 (nedan kallad översynsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (11) | Den berörda produkten är den som definieras i genomförandeförordning (EU) nr 585/2012, som ledde till att de gällande åtgärderna infördes, dvs. sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, en ytterdiameter på högst 406,4 mm, ett motsvarande kolvärde (CEV) på högst 0,86 enligt formeln och den kemiska analysen från International Institute of Welding (IIW) (6), med ursprung i Ryssland, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(11)

Den berörda produkten är den som definieras i genomförandeförordning (EU) nr 585/2012, som ledde till att de gällande åtgärderna infördes, dvs. sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, en ytterdiameter på högst 406,4 mm, ett motsvarande kolvärde (CEV) på högst 0,86 enligt formeln och den kemiska analysen från International Institute of Welding (IIW) (6), med ursprung i Ryssland, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (nedan kallad den berörda produkten).

2.2   Likadan produkt

| (12) | I likhet med vad som fastställdes i den ursprungliga undersökningen och i översynsundersökningen bekräftades det vid den aktuella undersökningen att den produkt som tillverkas i Ryssland och exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Ryssland och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(12)

I likhet med vad som fastställdes i den ursprungliga undersökningen och i översynsundersökningen bekräftades det vid den aktuella undersökningen att den produkt som tillverkas i Ryssland och exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Ryssland och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Dumpning av import under översynsperioden

3.1.1   Normalvärde

| (13) | Försäljningen på hemmamarknaden görs via de närstående företagen ZAO TMK Trade House och TMK Warehouse, som säljer den berörda produkten vidare till oberoende kunder i Ryssland. |
| --- | --- |

(13)

Försäljningen på hemmamarknaden görs via de närstående företagen ZAO TMK Trade House och TMK Warehouse, som säljer den berörda produkten vidare till oberoende kunder i Ryssland.

| (14) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersöktes först om varje exporterande tillverkares totala försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i jämförelse med deras totala volym av exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen, dvs. om totalvolymen av denna försäljning motsvarade minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljning till unionen. Av undersökningen framgick att försäljningen på hemmamarknaden var representativ för alla de exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersöktes först om varje exporterande tillverkares totala försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i jämförelse med deras totala volym av exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen, dvs. om totalvolymen av denna försäljning motsvarade minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljning till unionen. Av undersökningen framgick att försäljningen på hemmamarknaden var representativ för alla de exporterande tillverkarna.

| (15) | Därefter undersöktes om varje produkttyp av den likadana produkten som de exporterande tillverkarna sålde på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om sökandens totala inhemska försäljning av den produkttypen till oberoende kunder under översynsperioden utgjorde minst 5 % av företagets totala försäljningsvolym för den jämförbara produkttyp som exporterades till unionen. |
| --- | --- |

(15)

Därefter undersöktes om varje produkttyp av den likadana produkten som de exporterande tillverkarna sålde på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om sökandens totala inhemska försäljning av den produkttypen till oberoende kunder under översynsperioden utgjorde minst 5 % av företagets totala försäljningsvolym för den jämförbara produkttyp som exporterades till unionen.

| (16) | I enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen undersöktes vidare om den inhemska försäljningen av varje produkttyp som sålts i representativa mängder kunde anses ha skett vid normal handel. Detta gjordes genom att man för varje exporterad typ av den berörda produkten under översynsperioden fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen undersöktes vidare om den inhemska försäljningen av varje produkttyp som sålts i representativa mängder kunde anses ha skett vid normal handel. Detta gjordes genom att man för varje exporterad typ av den berörda produkten under översynsperioden fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden.

| (17) | För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(17)

För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.

| (18) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(18)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under översynsperioden.

| (19) | Normalvärdet beräknades för icke-representativa typer (dvs. de vars försäljning på hemmamarknaden utgjorde mindre än 5 % av exportförsäljningen till unionen eller som inte såldes alls på hemmamarknaden) utifrån tillverkningskostnaden per produkttyp plus ett belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna omkostnader samt vinst. Om försäljning på hemmamarknaden förekom användes transaktionsvinsterna vid normal handel på hemmamarknaden per produkttyp för de berörda produkttyperna. Om ingen försäljning på hemmamarknaden förekom användes en genomsnittsvinst. |
| --- | --- |

(19)

Normalvärdet beräknades för icke-representativa typer (dvs. de vars försäljning på hemmamarknaden utgjorde mindre än 5 % av exportförsäljningen till unionen eller som inte såldes alls på hemmamarknaden) utifrån tillverkningskostnaden per produkttyp plus ett belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna omkostnader samt vinst. Om försäljning på hemmamarknaden förekom användes transaktionsvinsterna vid normal handel på hemmamarknaden per produkttyp för de berörda produkttyperna. Om ingen försäljning på hemmamarknaden förekom användes en genomsnittsvinst.

| (20) | När det gäller produktionskostnaderna, och särskilt energikostnaderna avseende gas, undersöktes om de gaspriser som de exporterande tillverkarna betalade på ett rimligt sätt återspeglade kostnaderna för produktionen och distributionen av gas. |
| --- | --- |

(20)

När det gäller produktionskostnaderna, och särskilt energikostnaderna avseende gas, undersöktes om de gaspriser som de exporterande tillverkarna betalade på ett rimligt sätt återspeglade kostnaderna för produktionen och distributionen av gas.

| (21) | Man fann att det inhemska gaspris som de exporterande tillverkarna betalade var ungefär en tredjedel av exportpriset på naturgas från Ryssland. Alla tillgängliga uppgifter tyder på att de inhemska gaspriserna i Ryssland var reglerade priser som låg långt under de marknadspriser som betalades för naturgas på icke-reglerade marknader. Eftersom gaskostnaderna inte på ett rimligt sätt avspeglades i de exporterande tillverkarnas bokföring, såsom föreskrivs i artikel 2.5 i grundförordningen, justerades de i enlighet med detta. Eftersom det inte fanns några ryska inhemska gaspriser som var tillräckligt representativa och inte snedvridna, blev det i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen nödvändigt att basera justeringen på uppgifter hämtade från andra representativa marknader. Det justerade priset baserades på det genomsnittliga exportpriset på rysk gas vid gränsen mellan Tyskland och Tjeckien (Waidhaus), med avdrag för lokala distributionskostnader. Waidhaus är den viktigaste leveranspunkten för rysk försäljning av gas till EU, som både är den största marknaden för rysk gas och har priser som på ett rimligt sätt avspeglar kostnaderna och därför kan anses vara en representativ marknad i den mening som avses i artikel 2.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(21)

Man fann att det inhemska gaspris som de exporterande tillverkarna betalade var ungefär en tredjedel av exportpriset på naturgas från Ryssland. Alla tillgängliga uppgifter tyder på att de inhemska gaspriserna i Ryssland var reglerade priser som låg långt under de marknadspriser som betalades för naturgas på icke-reglerade marknader. Eftersom gaskostnaderna inte på ett rimligt sätt avspeglades i de exporterande tillverkarnas bokföring, såsom föreskrivs i artikel 2.5 i grundförordningen, justerades de i enlighet med detta. Eftersom det inte fanns några ryska inhemska gaspriser som var tillräckligt representativa och inte snedvridna, blev det i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen nödvändigt att basera justeringen på uppgifter hämtade från andra representativa marknader. Det justerade priset baserades på det genomsnittliga exportpriset på rysk gas vid gränsen mellan Tyskland och Tjeckien (Waidhaus), med avdrag för lokala distributionskostnader. Waidhaus är den viktigaste leveranspunkten för rysk försäljning av gas till EU, som både är den största marknaden för rysk gas och har priser som på ett rimligt sätt avspeglar kostnaderna och därför kan anses vara en representativ marknad i den mening som avses i artikel 2.5 i grundförordningen.

| (22) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade TMK-gruppen att justeringen av gaspriset stred mot artikel 2.5 i grundförordningen och artikel 2.2.1.1 i WTO:s antidumpningsavtal. Såsom nämns i skäl 21 fann man att det inhemska gaspris som TMK-gruppen betalade var ungefär en tredjedel av exportpriset på naturgas från Ryssland. Eftersom gaskostnaderna inte på ett rimligt sätt avspeglades i de exporterande tillverkarnas bokföring, såsom föreskrivs i artikel 2.5 i grundförordningen, justerades de i enlighet med detta. TMK-gruppens påstående ansågs inte vara underbyggt och det avslogs därför i avsaknad av bevisning. |
| --- | --- |

(22)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade TMK-gruppen att justeringen av gaspriset stred mot artikel 2.5 i grundförordningen och artikel 2.2.1.1 i WTO:s antidumpningsavtal. Såsom nämns i skäl 21 fann man att det inhemska gaspris som TMK-gruppen betalade var ungefär en tredjedel av exportpriset på naturgas från Ryssland. Eftersom gaskostnaderna inte på ett rimligt sätt avspeglades i de exporterande tillverkarnas bokföring, såsom föreskrivs i artikel 2.5 i grundförordningen, justerades de i enlighet med detta. TMK-gruppens påstående ansågs inte vara underbyggt och det avslogs därför i avsaknad av bevisning.

3.1.2   Exportpris

| (23) | Det bör noteras att vissa exportvolymer av den berörda produkten inte hade rapporterats av TMK-gruppen eftersom de ansåg att dessa sömlösa rör inte omfattades av undersökningen. Prov i form av tvärsnitt av den produkt som sökanden hävdar inte omfattas av produktdefinitionen, före och efter ytterligare bearbetning, lades fram för kommissionen vid kontrollbesök på plats, men de kan inte betraktas som avgörande bevisning. |
| --- | --- |

(23)

Det bör noteras att vissa exportvolymer av den berörda produkten inte hade rapporterats av TMK-gruppen eftersom de ansåg att dessa sömlösa rör inte omfattades av undersökningen. Prov i form av tvärsnitt av den produkt som sökanden hävdar inte omfattas av produktdefinitionen, före och efter ytterligare bearbetning, lades fram för kommissionen vid kontrollbesök på plats, men de kan inte betraktas som avgörande bevisning.

| (24) | Efter att ha undersökt frågan ansåg kommissionen att dessa sömlösa rör omfattas av produktdefinitionen. Motsvarande exporttransaktioner beaktades därför vid beräkningen av dumpning. |
| --- | --- |

(24)

Efter att ha undersökt frågan ansåg kommissionen att dessa sömlösa rör omfattas av produktdefinitionen. Motsvarande exporttransaktioner beaktades därför vid beräkningen av dumpning.

| (25) | Under en utfrågning som anordnades av förhörsombudet den 9 november 2012 uppgav TMK-gruppen att den främst ville diskutera frågan om varuklassificeringen, som togs upp i meddelandet av uppgifter och som de ansåg resulterade i en ökning av deras dumpningsmarginal med 13–14 %. TMK-gruppen uttryckte förvåning över det faktum att dessa produkter ansågs omfattas av undersökningen och upprepade att dessa exportkvantiteter inte hade rapporterats på grund av att produkterna var ämnen (blanks, även kallade hollows) och inte rör och att de därför enligt deras mening inte omfattades av produktdefinitionen. De påpekade vidare att denna fråga kortfattat hade tagits upp av kommissionens tjänstegrenar under kontrollbesöket. I detta sammanhang bör det noteras att TMK-gruppen själva i en inlaga av den 31 augusti 2012 uppgav att ”frågan om huruvida hollows enligt KN-nummer 7304 59 10 ska omfattas av undersökningen har ingående behandlats under undersökningens gång”. Både European Steel Tube Association (ESTA) och TMK-gruppen har förvisso haft många möjligheter att kommentera denna fråga vid flera olika tillfällen. Det bör vidare noteras att kommissionens tjänstegrenar bad TMK-gruppens närstående importörer att fylla i bilagan till frågeformuläret och uppgifterna kontrollerades sedan under ett kontrollbesök som syftade till att samla in all relevant information. Påståendet att denna fråga ”kortfattat” hade tagits upp av kommissionens tjänstegrenar under undersökningen och att dessa produkter hade ansetts omfattas av produktdefinitionen var felaktigt och avslogs därför. |
| --- | --- |

(25)

Under en utfrågning som anordnades av förhörsombudet den 9 november 2012 uppgav TMK-gruppen att den främst ville diskutera frågan om varuklassificeringen, som togs upp i meddelandet av uppgifter och som de ansåg resulterade i en ökning av deras dumpningsmarginal med 13–14 %. TMK-gruppen uttryckte förvåning över det faktum att dessa produkter ansågs omfattas av undersökningen och upprepade att dessa exportkvantiteter inte hade rapporterats på grund av att produkterna var ämnen (blanks, även kallade hollows) och inte rör och att de därför enligt deras mening inte omfattades av produktdefinitionen. De påpekade vidare att denna fråga kortfattat hade tagits upp av kommissionens tjänstegrenar under kontrollbesöket. I detta sammanhang bör det noteras att TMK-gruppen själva i en inlaga av den 31 augusti 2012 uppgav att ”frågan om huruvida hollows enligt KN-nummer 7304 59 10 ska omfattas av undersökningen har ingående behandlats under undersökningens gång”. Både European Steel Tube Association (ESTA) och TMK-gruppen har förvisso haft många möjligheter att kommentera denna fråga vid flera olika tillfällen. Det bör vidare noteras att kommissionens tjänstegrenar bad TMK-gruppens närstående importörer att fylla i bilagan till frågeformuläret och uppgifterna kontrollerades sedan under ett kontrollbesök som syftade till att samla in all relevant information. Påståendet att denna fråga ”kortfattat” hade tagits upp av kommissionens tjänstegrenar under undersökningen och att dessa produkter hade ansetts omfattas av produktdefinitionen var felaktigt och avslogs därför.

| (26) | TMK-gruppen uppgav vidare att det var olagligt och oberättigat att låta dessa exportkvantiteter ingå i undersökningen, eftersom kommissionens tjänstegrenar inte hade kunnat visa att rören inte var obearbetade och att slutsatserna att dessa ämnen var produkter som var halvfabrikat (eller delvis bearbetade) därför var ogrundade. |
| --- | --- |

(26)

TMK-gruppen uppgav vidare att det var olagligt och oberättigat att låta dessa exportkvantiteter ingå i undersökningen, eftersom kommissionens tjänstegrenar inte hade kunnat visa att rören inte var obearbetade och att slutsatserna att dessa ämnen var produkter som var halvfabrikat (eller delvis bearbetade) därför var ogrundade.

| (27) | För det första ska det erinras om att produkterna enligt KN-numren 7304 39 10 och 7304 59 10 är ”rör och ihåliga profiler, sömlösa, av järn (annat än gjutjärn) eller stål”, ”obearbetade, raka med jämntjocka väggar, för användning enbart för framställning av rör med annat tvärsnitt och annan väggtjocklek”. Enligt den förklarande anmärkningen till undernummer 7304 39 10 och 7304 59 10 ingår följande i dessa KN-nummer: ”sömlösa stålrör som vanligtvis framställs genom hålning och varmvalsning eller genom hålning och varmdragning. De betecknas vanligtvis som ämnen. De är avsedda att bearbetas till rör med annat tvärsnitt och annan väggtjocklek och med snävare dimensionstoleranser än utgångsmaterialet. De föreligger med grovt kapade och avgradade ändar men är i övrigt inte färdigbehandlade. De invändiga och utvändiga ytorna är ojämna och har inte befriats från glödspån. De är varken oljade, zinköverdragna eller målade”. Efter det att TMK-gruppens och ESTA:s argument övervägts, anses det med ledning av de olika dokument som samlades in under kontrollbesöken (kunders köporder och specifikationer, företagsinterna kontrakt, fakturor utställda av närstående importörer, beskrivning av standarden ISO 9809–1) att dessa rör förvisso är ”halvfabrikat” i den meningen att de måste motsvara vissa krav och specifikationer såsom ”varmformade rör av hög kvalitet för cylindrar, av ståltyp 34CrMo4 enligt UNI EN 10083–1 och DIN 1629, kornförstorande glödgning och släta ändar, av de dimensioner som specificeras i köpordern”. Andra krav som förtecknas i kunders köporder och specifikationer såsom ”ultraljudstest för möjliga defekter, kontroll av tjocklek, ovalisering och rakhet” visar också på att det krävs ytterligare bearbetning av dessa rör, vilket inte är fallet för s.k. ämnen. |
| --- | --- |

(27)

För det första ska det erinras om att produkterna enligt KN-numren 7304 39 10 och 7304 59 10 är ”rör och ihåliga profiler, sömlösa, av järn (annat än gjutjärn) eller stål”, ”obearbetade, raka med jämntjocka väggar, för användning enbart för framställning av rör med annat tvärsnitt och annan väggtjocklek”. Enligt den förklarande anmärkningen till undernummer 7304 39 10 och 7304 59 10 ingår följande i dessa KN-nummer: ”sömlösa stålrör som vanligtvis framställs genom hålning och varmvalsning eller genom hålning och varmdragning. De betecknas vanligtvis som ämnen. De är avsedda att bearbetas till rör med annat tvärsnitt och annan väggtjocklek och med snävare dimensionstoleranser än utgångsmaterialet. De föreligger med grovt kapade och avgradade ändar men är i övrigt inte färdigbehandlade. De invändiga och utvändiga ytorna är ojämna och har inte befriats från glödspån. De är varken oljade, zinköverdragna eller målade”. Efter det att TMK-gruppens och ESTA:s argument övervägts, anses det med ledning av de olika dokument som samlades in under kontrollbesöken (kunders köporder och specifikationer, företagsinterna kontrakt, fakturor utställda av närstående importörer, beskrivning av standarden ISO 9809–1) att dessa rör förvisso är ”halvfabrikat” i den meningen att de måste motsvara vissa krav och specifikationer såsom ”varmformade rör av hög kvalitet för cylindrar, av ståltyp 34CrMo4 enligt UNI EN 10083–1 och DIN 1629, kornförstorande glödgning och släta ändar, av de dimensioner som specificeras i köpordern”. Andra krav som förtecknas i kunders köporder och specifikationer såsom ”ultraljudstest för möjliga defekter, kontroll av tjocklek, ovalisering och rakhet” visar också på att det krävs ytterligare bearbetning av dessa rör, vilket inte är fallet för s.k. ämnen.

| (28) | TMK-gruppen hävdade att egenskaper som kornförstorande glödgning och släta ändar inte finns med bland de kriterier som räknas upp i texten till de relevanta KN-numren och de förklarande anmärkningarna för att avgöra om ett rör är obearbetat. Man bör i detta sammanhang notera att texterna till numren och de förklarande anmärkningarna inte alltid innehåller en uttömmande förteckning över alla egenskaper hos de produkter som produktdefinitionen omfattar. När det gäller produkter som de här, som har egenskaper från olika typer av varor, beror klassificeringen på de importerade varornas viktigaste egenskaper. Även om dessa egenskaper inte finns med bland de kriterier som räknas upp i texten till de relevanta KN-numren och de förklarande anmärkningarna, är de ändå viktiga för bedömningen av huruvida produkttyperna kan anses vara obearbetade och om de alltså omfattas av KN-numren 7304 39 10 och 7304 59 10. |
| --- | --- |

(28)

TMK-gruppen hävdade att egenskaper som kornförstorande glödgning och släta ändar inte finns med bland de kriterier som räknas upp i texten till de relevanta KN-numren och de förklarande anmärkningarna för att avgöra om ett rör är obearbetat. Man bör i detta sammanhang notera att texterna till numren och de förklarande anmärkningarna inte alltid innehåller en uttömmande förteckning över alla egenskaper hos de produkter som produktdefinitionen omfattar. När det gäller produkter som de här, som har egenskaper från olika typer av varor, beror klassificeringen på de importerade varornas viktigaste egenskaper. Även om dessa egenskaper inte finns med bland de kriterier som räknas upp i texten till de relevanta KN-numren och de förklarande anmärkningarna, är de ändå viktiga för bedömningen av huruvida produkttyperna kan anses vara obearbetade och om de alltså omfattas av KN-numren 7304 39 10 och 7304 59 10.

| (29) | TMK-gruppen hävdade också att dessa rör inte var glödgade eftersom de inte hade värmebehandlats, vilket också anges i valsverkscertifikaten. I detta hänseende bör det påpekas att kundens köpspecifikationer innehåller uppgifter som motsäger detta, eftersom där nämns att produkten värmebehandlats. Det hänvisas till dessa köpspecifikationer i andra handlingar, exempelvis tillverkarens försäkran som TMK-gruppen utfärdat och specifikationen till de kontrakt som TMK-gruppen och dess icke-närstående kund undertecknat. |
| --- | --- |

(29)

TMK-gruppen hävdade också att dessa rör inte var glödgade eftersom de inte hade värmebehandlats, vilket också anges i valsverkscertifikaten. I detta hänseende bör det påpekas att kundens köpspecifikationer innehåller uppgifter som motsäger detta, eftersom där nämns att produkten värmebehandlats. Det hänvisas till dessa köpspecifikationer i andra handlingar, exempelvis tillverkarens försäkran som TMK-gruppen utfärdat och specifikationen till de kontrakt som TMK-gruppen och dess icke-närstående kund undertecknat.

| (30) | Det noterades vidare att i de ovan nämnda företagsinterna kontrakten som TMK-gruppen tillhandahöll under kontrollbesöket på plats, hade dessa produkter ursprungligen klassificerats enligt ett annat KN-nummer (föremål för åtgärder) och ändrats till ett annat KN-nummer som inte var föremål för åtgärder (inbegripet under undersökningsperioden), trots att det enligt tillgänglig information inte fanns några ändringar i kundernas köporder och produktspecifikationerna. TMK-gruppen hävdade att denna ändring av KN-numret var irrelevant, eftersom det enda som har betydelse enligt de tillämpliga reglerna för tullklassificering är de objektiva egenskaper som varorna har vid den tidpunkt då de importeras till unionen. De objektiva egenskaper som varorna har vid den tidpunkt då de importeras till unionen är visserligen en viktig faktor, men TMK-gruppen nekar inte till att de hade klassificerat produkttyperna såsom omfattade av åtgärder, innan de ändrade klassificeringen utan att samtidigt ändra samtidigt produktspecifikationerna. Detta får anses vara en av de faktorer som leder till slutsatsen att de berörda produkttyperna omfattas av undersökningen. |
| --- | --- |

(30)

Det noterades vidare att i de ovan nämnda företagsinterna kontrakten som TMK-gruppen tillhandahöll under kontrollbesöket på plats, hade dessa produkter ursprungligen klassificerats enligt ett annat KN-nummer (föremål för åtgärder) och ändrats till ett annat KN-nummer som inte var föremål för åtgärder (inbegripet under undersökningsperioden), trots att det enligt tillgänglig information inte fanns några ändringar i kundernas köporder och produktspecifikationerna. TMK-gruppen hävdade att denna ändring av KN-numret var irrelevant, eftersom det enda som har betydelse enligt de tillämpliga reglerna för tullklassificering är de objektiva egenskaper som varorna har vid den tidpunkt då de importeras till unionen. De objektiva egenskaper som varorna har vid den tidpunkt då de importeras till unionen är visserligen en viktig faktor, men TMK-gruppen nekar inte till att de hade klassificerat produkttyperna såsom omfattade av åtgärder, innan de ändrade klassificeringen utan att samtidigt ändra samtidigt produktspecifikationerna. Detta får anses vara en av de faktorer som leder till slutsatsen att de berörda produkttyperna omfattas av undersökningen.

| (31) | Det noterades också att det i den icke-närstående kundens köpspecifikationer tydligt uppgavs att det rörde sig om halvfabrikat-produkter och inte ämnen eller hollows. Beträffande detta hävdade TMK att det är fullständigt irrelevant för tullklassificeringen hur produkten beskrivs av en köpare. Som svar på detta måste man säga att köparens beskrivning av produkten har ett visst värde, på så sätt att köparen givetvis är medveten om produktegenskaperna när ordern läggs. Det är därför tveksamt om man kan säga att köparens beskrivning är fullständigt irrelevant. |
| --- | --- |

(31)

Det noterades också att det i den icke-närstående kundens köpspecifikationer tydligt uppgavs att det rörde sig om halvfabrikat-produkter och inte ämnen eller hollows. Beträffande detta hävdade TMK att det är fullständigt irrelevant för tullklassificeringen hur produkten beskrivs av en köpare. Som svar på detta måste man säga att köparens beskrivning av produkten har ett visst värde, på så sätt att köparen givetvis är medveten om produktegenskaperna när ordern läggs. Det är därför tveksamt om man kan säga att köparens beskrivning är fullständigt irrelevant.

| (32) | Sammanfattningsvis måste de sömlösa stålrören i halvfabrikat som framställs genom värmebehandling och som är avsedda för framställning av sådana cylindrar uppfylla mycket detaljerade krav i fråga om teknik/kvalitet/dimension. Det är tydligt att dessa egenskaper inte motsvarar begreppet obearbetad enligt definitionen i de förklarande anmärkningarna till KN-numren 7304 39 10 och 7304 59 10, och TMK-gruppens påstående att kommissionen gjort en feltolkning av begreppet obearbetad måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(32)

Sammanfattningsvis måste de sömlösa stålrören i halvfabrikat som framställs genom värmebehandling och som är avsedda för framställning av sådana cylindrar uppfylla mycket detaljerade krav i fråga om teknik/kvalitet/dimension. Det är tydligt att dessa egenskaper inte motsvarar begreppet obearbetad enligt definitionen i de förklarande anmärkningarna till KN-numren 7304 39 10 och 7304 59 10, och TMK-gruppens påstående att kommissionen gjort en feltolkning av begreppet obearbetad måste därför avvisas.

| (33) | I motsats till flera tidigare uttalanden hävdade TMK-gruppen också att de produkter som såldes till en icke-närstående kund inte bara var avsedda för samma användning, dvs. framställning av cylindrar, utan också för omvandling till s.k. precisionsrör. Gruppen uppgav att den icke-närstående kunden först omvandlar ämnena till kallvalsade rör (eller precisionsrör) som sedan omvandlas till gascylindrar. Det bör noteras att denna uppgift motsäger både vad TMK-gruppen sagt i sina tidigare inlagor och uppgifter i de dokument som samlades in under kontrollbesöken. Oavsett ovanstående, bör det noteras att detta ytterligare påstående var nytt, lämnades in vid en senare tidpunkt och inte styrktes av någon bevisning. Gruppen lämnade dessutom bevisning som påstods visa att den icke-närstående kunden också sålde precisionsrör. Man kan konstatera att denna bevisning lämnades in mycket sent under undersökningen, liksom att bevisningen gällde en period långt efter översynsperioden och att de dokumenten gällde en möjlig försäljning av olika typer (eller sektioner) av kallvalsade produkter (rör). Dessa argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(33)

I motsats till flera tidigare uttalanden hävdade TMK-gruppen också att de produkter som såldes till en icke-närstående kund inte bara var avsedda för samma användning, dvs. framställning av cylindrar, utan också för omvandling till s.k. precisionsrör. Gruppen uppgav att den icke-närstående kunden först omvandlar ämnena till kallvalsade rör (eller precisionsrör) som sedan omvandlas till gascylindrar. Det bör noteras att denna uppgift motsäger både vad TMK-gruppen sagt i sina tidigare inlagor och uppgifter i de dokument som samlades in under kontrollbesöken. Oavsett ovanstående, bör det noteras att detta ytterligare påstående var nytt, lämnades in vid en senare tidpunkt och inte styrktes av någon bevisning. Gruppen lämnade dessutom bevisning som påstods visa att den icke-närstående kunden också sålde precisionsrör. Man kan konstatera att denna bevisning lämnades in mycket sent under undersökningen, liksom att bevisningen gällde en period långt efter översynsperioden och att de dokumenten gällde en möjlig försäljning av olika typer (eller sektioner) av kallvalsade produkter (rör). Dessa argument avvisades därför.

| (34) | Den största delen av exporten av den berörda produkten från de exporterande tillverkarna till unionen skedde till oberoende kunder i unionen via två närstående handelsföretag, dvs. TMK Europe GmbH i Tyskland och TMK Italia S.R.L. i Italien. Exportpriset för denna export fastställdes på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, dvs. på grundval av de återförsäljningspriser som faktiskt betalats eller skulle betalas till det närstående företaget av den första oberoende köparen i unionen under översynsperioden, efter justering för alla kostnader som uppkommit mellan importen och återförsäljningen samt för vinst. |
| --- | --- |

(34)

Den största delen av exporten av den berörda produkten från de exporterande tillverkarna till unionen skedde till oberoende kunder i unionen via två närstående handelsföretag, dvs. TMK Europe GmbH i Tyskland och TMK Italia S.R.L. i Italien. Exportpriset för denna export fastställdes på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, dvs. på grundval av de återförsäljningspriser som faktiskt betalats eller skulle betalas till det närstående företaget av den första oberoende köparen i unionen under översynsperioden, efter justering för alla kostnader som uppkommit mellan importen och återförsäljningen samt för vinst.

| (35) | Vissa mindre mängder exporterades direkt till oberoende kunder i unionen. Exportpriset för dessa mängder fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(35)

Vissa mindre mängder exporterades direkt till oberoende kunder i unionen. Exportpriset för dessa mängder fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

3.1.3   Jämförelse

| (36) | De exporterande tillverkarnas normalvärde och exportpris jämfördes utifrån priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes därför i fråga om emballage, transport- och kreditkostnader och antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(36)

De exporterande tillverkarnas normalvärde och exportpris jämfördes utifrån priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes därför i fråga om emballage, transport- och kreditkostnader och antidumpningstullar.

| (37) | TMK-gruppen begärde att vissa egenskaper beträffande stålkvalitet, gängning och beläggning hos den berörda produkten skulle beaktas för att säkra en rättvis jämförelse mellan de sömlösa rör som sålts på hemmamarknaden och de som sålts på export. |
| --- | --- |

(37)

TMK-gruppen begärde att vissa egenskaper beträffande stålkvalitet, gängning och beläggning hos den berörda produkten skulle beaktas för att säkra en rättvis jämförelse mellan de sömlösa rör som sålts på hemmamarknaden och de som sålts på export.

| (38) | Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union hävdade att varje begäran om att ändra produktdefinitionen eller den metod som användes i den ursprungliga undersökningen eller efterföljande översyn stred mot artikel 11.9 i grundförordningen och därför inte borde beaktas. |
| --- | --- |

(38)

Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union hävdade att varje begäran om att ändra produktdefinitionen eller den metod som användes i den ursprungliga undersökningen eller efterföljande översyn stred mot artikel 11.9 i grundförordningen och därför inte borde beaktas.

| (39) | Undersökningen visade dock att den begäran som TMK-gruppen gjort inte påverkade produktdefinitionen utan snarare gjorde det möjligt att fastställa ytterligare egenskaper som garanterar en rättvis jämförelse av sömlösa rör med samma egenskaper. Dessutom konstaterades det att dessa ytterligare egenskaper påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(39)

Undersökningen visade dock att den begäran som TMK-gruppen gjort inte påverkade produktdefinitionen utan snarare gjorde det möjligt att fastställa ytterligare egenskaper som garanterar en rättvis jämförelse av sömlösa rör med samma egenskaper. Dessutom konstaterades det att dessa ytterligare egenskaper påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (40) | På grundval av det ovanstående ansågs begäran vara berättigad och ovannämnda egenskaper beaktades därför. |
| --- | --- |

(40)

På grundval av det ovanstående ansågs begäran vara berättigad och ovannämnda egenskaper beaktades därför.

| (41) | TMK-gruppen hävdade att i enlighet med artikel 11.10 i grundförordningen borde den tull som betalats för DDP-transaktioner (levererat förtullat) inte dras av för att konstruera exportpriset. Gruppen hävdade att om man jämförde med den sista tolvmånadersperioden före införandet av antidumpningstull på TMK:s export av den berörda produkten till unionen (1 juli 2005–30 juni 2006, också kallad referensperioden) återspeglades tullen på korrekt sätt i de priser som togs ut under översynsperioden och i de påföljande försäljningspriserna i unionen. |
| --- | --- |

(41)

TMK-gruppen hävdade att i enlighet med artikel 11.10 i grundförordningen borde den tull som betalats för DDP-transaktioner (levererat förtullat) inte dras av för att konstruera exportpriset. Gruppen hävdade att om man jämförde med den sista tolvmånadersperioden före införandet av antidumpningstull på TMK:s export av den berörda produkten till unionen (1 juli 2005–30 juni 2006, också kallad referensperioden) återspeglades tullen på korrekt sätt i de priser som togs ut under översynsperioden och i de påföljande försäljningspriserna i unionen.

| (42) | I detta avseende konstaterades det att priset levererat förtullat som betalades av de första icke-närstående kunderna varken täckte kostnaderna eller antidumpningstullarna. Med andra ord var transaktionerna förlustbringande. Det noterades också att även om priserna för liknande produkter hade ökat med omkring 30 % sedan referensperioden, steg priset på råvaror, som i genomsnitt står för mer än 50 % av tillverkningskostnaderna, med mer än 70 % under samma period. På grundval av ovanstående ansågs ingen avgörande bevisning ha lagts fram för att bevisa att tullen korrekt återspeglas i de påföljande försäljningspriserna. |
| --- | --- |

(42)

I detta avseende konstaterades det att priset levererat förtullat som betalades av de första icke-närstående kunderna varken täckte kostnaderna eller antidumpningstullarna. Med andra ord var transaktionerna förlustbringande. Det noterades också att även om priserna för liknande produkter hade ökat med omkring 30 % sedan referensperioden, steg priset på råvaror, som i genomsnitt står för mer än 50 % av tillverkningskostnaderna, med mer än 70 % under samma period. På grundval av ovanstående ansågs ingen avgörande bevisning ha lagts fram för att bevisa att tullen korrekt återspeglas i de påföljande försäljningspriserna.

| (43) | Det noteras också att även om man skulle godta argumentet att tullen återspeglas i de påföljande försäljningspriserna, krävs det enligt artikel 11.10 i grundförordningen att tullen återspeglas både i återförsäljningspriser och påföljande försäljningspriser. |
| --- | --- |

(43)

Det noteras också att även om man skulle godta argumentet att tullen återspeglas i de påföljande försäljningspriserna, krävs det enligt artikel 11.10 i grundförordningen att tullen återspeglas både i återförsäljningspriser och påföljande försäljningspriser.

| (44) | Efter meddelandet av uppgifter fortsatte TMK-gruppen att motsätta sig att avdrag för tullar görs från exportpriserna och hävdade vidare att justeringen för gaskostnaderna resulterade i förluster, som enligt gruppen inte var särskilt stora, men någon ytterligare bevisning lämnades emellertid inte. TMK-gruppen vidhöll sin ståndpunkt att det är rättsligt bristfälligt att ha som utgångspunkt att exportpriserna fritt fabrik bör ligga över produktionskostnaderna och upprepade att det enda kriterium som bör undersökas är huruvida de antidumpningstullar som betalats återspeglades i de försäljningspriser som togs ut av dess icke-närstående kunder som köpte på DDP-basis (dvs. levererat förtullat). Eftersom de DDP-priser som betalades av de första icke-närstående kunderna inte täckte kostnaderna, och förstås ännu mindre antidumpningstullarna, även utan justeringen för gaskostnaderna, och eftersom priset på råvarorna, som i genomsnitt står för mer än 50 % av tillverkningskostnaderna, ökade med mer än 70 % under samma period (se skäl 42 ovan), anses det emellertid att TMK-gruppen inte har lagt fram någon avgörande bevisning för att tullen återspeglades korrekt i de priser som togs ut eller i de påföljande försäljningspriserna. |
| --- | --- |

(44)

Efter meddelandet av uppgifter fortsatte TMK-gruppen att motsätta sig att avdrag för tullar görs från exportpriserna och hävdade vidare att justeringen för gaskostnaderna resulterade i förluster, som enligt gruppen inte var särskilt stora, men någon ytterligare bevisning lämnades emellertid inte. TMK-gruppen vidhöll sin ståndpunkt att det är rättsligt bristfälligt att ha som utgångspunkt att exportpriserna fritt fabrik bör ligga över produktionskostnaderna och upprepade att det enda kriterium som bör undersökas är huruvida de antidumpningstullar som betalats återspeglades i de försäljningspriser som togs ut av dess icke-närstående kunder som köpte på DDP-basis (dvs. levererat förtullat). Eftersom de DDP-priser som betalades av de första icke-närstående kunderna inte täckte kostnaderna, och förstås ännu mindre antidumpningstullarna, även utan justeringen för gaskostnaderna, och eftersom priset på råvarorna, som i genomsnitt står för mer än 50 % av tillverkningskostnaderna, ökade med mer än 70 % under samma period (se skäl 42 ovan), anses det emellertid att TMK-gruppen inte har lagt fram någon avgörande bevisning för att tullen återspeglades korrekt i de priser som togs ut eller i de påföljande försäljningspriserna.

| (45) | På grundval av ovanstående avvisades detta argument. |
| --- | --- |

(45)

På grundval av ovanstående avvisades detta argument.

3.1.4   Dumpningsmarginal

| (46) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik för var och en av de exporterande tillverkarna. En gemensam dumpningsmarginal fastställdes för TMK-gruppen genom att man beräknar en enda viktad genomsnittlig dumpningsmarginal för de exporterande tillverkarna inom TMK-gruppen. |
| --- | --- |

(46)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik för var och en av de exporterande tillverkarna. En gemensam dumpningsmarginal fastställdes för TMK-gruppen genom att man beräknar en enda viktad genomsnittlig dumpningsmarginal för de exporterande tillverkarna inom TMK-gruppen.

| (47) | Dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av cif-priset vid unionens gräns före tull, blev därmed 29,6 %. Efter meddelandet av uppgifter påpekade TMK-gruppen att det fanns räknefel i beräkningarna av dumpningen för två av dess produktionsenheter. Räknefelen rättades till och det vägda genomsnittet av den konstaterade dumpningsmarginalen för TMK-gruppen blev 28,7 % i stället för 29,6 %. |
| --- | --- |

(47)

Dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av cif-priset vid unionens gräns före tull, blev därmed 29,6 %. Efter meddelandet av uppgifter påpekade TMK-gruppen att det fanns räknefel i beräkningarna av dumpningen för två av dess produktionsenheter. Räknefelen rättades till och det vägda genomsnittet av den konstaterade dumpningsmarginalen för TMK-gruppen blev 28,7 % i stället för 29,6 %.

| (48) | Det noteras att denna dumpningsmarginal, i motsats till den prima facie-bevisning som lämnades in i begäran om översyn, är högre än den gällande tullsatsen för import från TMK-gruppen. Ökningen beror på en rad olika faktorer: För det första gällde de bevis som lades fram i begäran om översyn endast vissa transaktioner för en av de tre exporterande tillverkarna. Det konstaterades att vissa av dessa transaktioner inte gällde den berörda produkten. För det andra hade några exporttransaktioner som gällde den berörda produkten inte rapporterats av gruppen under undersökningens gång (se skäl 23). Slutligen avvisades gruppens påstående när det gäller tull som en kostnad (se skälen 41–45). Kombinationen av dessa faktorer tillsammans med andra faktorer som kontrollerades under undersökningens gång resulterade i en ökning av dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(48)

Det noteras att denna dumpningsmarginal, i motsats till den prima facie-bevisning som lämnades in i begäran om översyn, är högre än den gällande tullsatsen för import från TMK-gruppen. Ökningen beror på en rad olika faktorer: För det första gällde de bevis som lades fram i begäran om översyn endast vissa transaktioner för en av de tre exporterande tillverkarna. Det konstaterades att vissa av dessa transaktioner inte gällde den berörda produkten. För det andra hade några exporttransaktioner som gällde den berörda produkten inte rapporterats av gruppen under undersökningens gång (se skäl 23). Slutligen avvisades gruppens påstående när det gäller tull som en kostnad (se skälen 41–45). Kombinationen av dessa faktorer tillsammans med andra faktorer som kontrollerades under undersökningens gång resulterade i en ökning av dumpningsmarginalen.

4.   DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS BESTÅENDE KARAKTÄR

| (49) | I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes det huruvida de förändrade omständigheterna beträffande dumpningen rimligen kunde anses vara av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(49)

I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes det huruvida de förändrade omständigheterna beträffande dumpningen rimligen kunde anses vara av bestående karaktär.

| (50) | TMK-gruppen angav i sin begäran om översyn att det förelåg förändrade omständigheter av varaktig karaktär eftersom gruppen hade gjort väsentliga ändringar i sin interna struktur och betydande förbättringar av tillverkningsutrustningen, vilket hade en direkt inverkan på företagets kostnader. |
| --- | --- |

(50)

TMK-gruppen angav i sin begäran om översyn att det förelåg förändrade omständigheter av varaktig karaktär eftersom gruppen hade gjort väsentliga ändringar i sin interna struktur och betydande förbättringar av tillverkningsutrustningen, vilket hade en direkt inverkan på företagets kostnader.

| (51) | Undersökningen visade att TMK-gruppen mycket riktigt hade gjort betydande investeringar som lett till effektivitetsvinster och ökad kapacitet. Emellertid kunde det inte bekräftas att produktionskostnaderna sjunkit på grund av de ökande råvarupriserna och utvecklingen av produktutbudet mot produkter med större mervärde. De förbättringar som avses i skäl 50 ansågs vara strukturella och de kommer troligen inte att förändras inom den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

(51)

Undersökningen visade att TMK-gruppen mycket riktigt hade gjort betydande investeringar som lett till effektivitetsvinster och ökad kapacitet. Emellertid kunde det inte bekräftas att produktionskostnaderna sjunkit på grund av de ökande råvarupriserna och utvecklingen av produktutbudet mot produkter med större mervärde. De förbättringar som avses i skäl 50 ansågs vara strukturella och de kommer troligen inte att förändras inom den närmaste framtiden.

| (52) | Utvecklingen av exportpriserna till länder utanför EU under översynsperioden och till EU efter översynsperioden beaktades också. Det konstaterades att export till länder utanför EU av identiska produkter skedde till priser som kunde jämföras med exportförsäljningen till EU under samma period. När det gäller perioden efter översynsperioden konstaterades det att exportpriserna låg aningen högre än under översynsperioden, vilket är i linje med den internationella prisutvecklingen. Det fanns således inget som tydde på att exportpriserna skulle genomgå några betydande svängningar inom den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

(52)

Utvecklingen av exportpriserna till länder utanför EU under översynsperioden och till EU efter översynsperioden beaktades också. Det konstaterades att export till länder utanför EU av identiska produkter skedde till priser som kunde jämföras med exportförsäljningen till EU under samma period. När det gäller perioden efter översynsperioden konstaterades det att exportpriserna låg aningen högre än under översynsperioden, vilket är i linje med den internationella prisutvecklingen. Det fanns således inget som tydde på att exportpriserna skulle genomgå några betydande svängningar inom den närmaste framtiden.

5.   ÄNDRING AV ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDERNA

| (53) | Mot bakgrund av undersökningsresultaten anses det lämpligt att ändra den tillämpliga antidumpningstullsatsen på import av den berörda produkten från TMK-gruppen till 28,7 %. Den ändrade antidumpningstullen bör fastställas till samma nivå som den dumpningsmarginal som konstaterats, eftersom den är lägre än den dumpningsmarginal som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(53)

Mot bakgrund av undersökningsresultaten anses det lämpligt att ändra den tillämpliga antidumpningstullsatsen på import av den berörda produkten från TMK-gruppen till 28,7 %. Den ändrade antidumpningstullen bör fastställas till samma nivå som den dumpningsmarginal som konstaterats, eftersom den är lägre än den dumpningsmarginal som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

| (54) | De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att rekommendera en ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 585/2012, och gavs tillfälle att yttra sig. |
| --- | --- |

(54)

De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att rekommendera en ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 585/2012, och gavs tillfälle att yttra sig.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Posten för OAO Volzhsky Pipe Plant,

OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant och OAO Seversky Tube Works i tabellen i artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 ska ersättas med följande:

| ”OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
  OAO Sinarsky Pipe Plant och OAO Seversky Tube Works | 28,7 % | A859” |
| --- | --- | --- |

”OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,

OAO Sinarsky Pipe Plant och OAO Seversky Tube Works

28,7 %

A859”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2012.

På rådets vägnar

A. D. MAVROYIANNIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 175, 29.6.2006, s. 4.

2

(3)  EUT L 220, 15.8.2008, s. 1.

3

(4)  EUT L 174, 4.7.2012, s. 5.

4

(5)  EUT C 303, 14.10.2011, s. 11.

5

(6)  CEV-värdet fastställs i enlighet med den tekniska rapport (IIW dok. IX-555-67, 1967) som publicerats av International Institute of Welding (IIW).

6

International Institute of Welding

---

| 28.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 357/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 357/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1270/2012

av den 21 december 2012

om undantag från rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tidsfristen för översyn av beslutet om särskilt stöd för 2012 i Portugal, från förordning (EG) nr 1120/2009 vad gäller tidsfristen för anmälan av en sådan översyn och vad gäller villkoren för särskild verksamhet inom jordbruket som medför tilläggsfördelar för ett miljövänligt jordbruk och från förordning (EG) nr 1122/2009 vad gäller informationen i stödansökan

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (1), särskilt artikel 142 c, l och r, och

av följande skäl:

| (1) | Portugal har informerat kommissionen om att situationen har förvärrats för landets mjölkproducenter under 2012. Denna försämring beror på dels ständigt stigande foderpriser, till följd av dåliga väderförhållanden som drabbat några av de största spannmålsleverantörerna både i unionen och på världsmarknaden, dels lägre priser på grund av den ekonomiska krisen i Portugal som minskat efterfrågan på hemmamarknaden. De ökade foderpriserna, som utgör en betydande del av produktionskostnaderna, får omedelbara konsekvenser för den portugisiska mjölksektorn, särskilt eftersom marginalerna krymper vilket gör att företagen hamnar i ekonomiska svårigheter i slutet av 2012. Detta har i sin tur lett till en nödsituation i mjölksektorn, och medfört praktiska och specifika problem för mjölkproducenterna som inte kunde förutses vid den tidpunkt då besluten om stöd för år 2012 enligt artikel 68 i rådets förordning (EG) nr 73/2009 fortfarande kunde ses över i enlighet med artikel 68.8 i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Portugal har informerat kommissionen om att situationen har förvärrats för landets mjölkproducenter under 2012. Denna försämring beror på dels ständigt stigande foderpriser, till följd av dåliga väderförhållanden som drabbat några av de största spannmålsleverantörerna både i unionen och på världsmarknaden, dels lägre priser på grund av den ekonomiska krisen i Portugal som minskat efterfrågan på hemmamarknaden. De ökade foderpriserna, som utgör en betydande del av produktionskostnaderna, får omedelbara konsekvenser för den portugisiska mjölksektorn, särskilt eftersom marginalerna krymper vilket gör att företagen hamnar i ekonomiska svårigheter i slutet av 2012. Detta har i sin tur lett till en nödsituation i mjölksektorn, och medfört praktiska och specifika problem för mjölkproducenterna som inte kunde förutses vid den tidpunkt då besluten om stöd för år 2012 enligt artikel 68 i rådets förordning (EG) nr 73/2009 fortfarande kunde ses över i enlighet med artikel 68.8 i den förordningen.

| (2) | Portugal vill höja den stödnivå som enligt artikel 68.1 b i förordning (EG) nr 73/2009 fastställts för den särskilda stödåtgärden inom mjölksektorn för att hjälpa de berörda jordbrukarna att klara denna situation på kort sikt. Portugal har därför begärt att få se över sitt beslut om särskilda stödåtgärder för 2012 i syfte att ersätta den nuvarande stödordningen enligt artikel 68.1 a i i förordning (EG) nr 73/2009 med en stödordning enligt artikel 68.1 a v i samma förordning. Portugal avser att använda de tillgängliga medlen för att höja nivån på det stöd som mjölkproducenterna får genom åtgärden enligt artikel 68.1 b i förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- |

(2)

Portugal vill höja den stödnivå som enligt artikel 68.1 b i förordning (EG) nr 73/2009 fastställts för den särskilda stödåtgärden inom mjölksektorn för att hjälpa de berörda jordbrukarna att klara denna situation på kort sikt. Portugal har därför begärt att få se över sitt beslut om särskilda stödåtgärder för 2012 i syfte att ersätta den nuvarande stödordningen enligt artikel 68.1 a i i förordning (EG) nr 73/2009 med en stödordning enligt artikel 68.1 a v i samma förordning. Portugal avser att använda de tillgängliga medlen för att höja nivån på det stöd som mjölkproducenterna får genom åtgärden enligt artikel 68.1 b i förordning (EG) nr 73/2009.

| (3) | Därför, och med tanke på att det inte längre är möjligt att göra en översyn av beslutet om särskilt stöd för 2012 enligt artikel 68.8 i förordning (EG) nr 73/2009, är det lämpligt att avvika från den bestämmelsen så att Portugal kan ändra sin stödordning för det året. |
| --- | --- |

(3)

Därför, och med tanke på att det inte längre är möjligt att göra en översyn av beslutet om särskilt stöd för 2012 enligt artikel 68.8 i förordning (EG) nr 73/2009, är det lämpligt att avvika från den bestämmelsen så att Portugal kan ändra sin stödordning för det året.

| (4) | Av samma skäl är det lämpligt att avvika från den tidsfrist som anges i artikel 50.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1120/2009 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i avdelning III i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (2) när det gäller anmälan av en sådan översyn till kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Av samma skäl är det lämpligt att avvika från den tidsfrist som anges i artikel 50.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1120/2009 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i avdelning III i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (2) när det gäller anmälan av en sådan översyn till kommissionen.

| (5) | Enligt artikel 44 i förordning (EG) nr 1120/2009 gäller artikel 27.4 i kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (3) i tillämpliga delar för stöd enligt artikel 68.1 a v i förordning (EG) nr 73/2009. I artikel 27.4 i förordning (EG) nr 1974/2006, jämförd med bilaga IV till samma förordning, fastställs kriterierna för att bestämma tröskeln för förlust inom djurhållningen av lokala inhemska raser som riskerar att försvinna från djurhållningen. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 44 i förordning (EG) nr 1120/2009 gäller artikel 27.4 i kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (3) i tillämpliga delar för stöd enligt artikel 68.1 a v i förordning (EG) nr 73/2009. I artikel 27.4 i förordning (EG) nr 1974/2006, jämförd med bilaga IV till samma förordning, fastställs kriterierna för att bestämma tröskeln för förlust inom djurhållningen av lokala inhemska raser som riskerar att försvinna från djurhållningen.

| (6) | Enligt Portugal minskar populationerna av nötkreatursraserna ”Alentejana” och ”Mertolenga”, av fårraserna ”Serra de Estrela” och ”Churros” samt av getrasen ”Serrana” på grund av den växande trenden att korsa eller ersätta lokala raser med exotiska raser, vilket gör att de hotar att försvinna från djurhållningen. Trots detta är dessa lokala raser, med tanke på deras stora förmåga att anpassa sig till miljön utan att belasta naturresurserna alltför mycket, en del av jordbruks- och betessystemen med högt naturvärde. För att bevilja stöd enligt artikel 68.1 a v i förordning (EG) nr 73/2009 med syftet att hålla populationen av dessa djur på en nivå som gör det möjligt att bevara deras genetiska arv, och samtidigt värna de berättigade förväntningarna hos de jordbrukare som har ansökt om stöd enligt artikel 68.1 a i för år 2012, är det nödvändigt att avvika från artikel 44.2 i förordning (EG) nr 1120/2009 vad gäller kriterierna för att bestämma tröskeln för förlust inom djurhållningen av lokala inhemska raser som riskerar att försvinna från djurhållningen. |
| --- | --- |

(6)

Enligt Portugal minskar populationerna av nötkreatursraserna ”Alentejana” och ”Mertolenga”, av fårraserna ”Serra de Estrela” och ”Churros” samt av getrasen ”Serrana” på grund av den växande trenden att korsa eller ersätta lokala raser med exotiska raser, vilket gör att de hotar att försvinna från djurhållningen. Trots detta är dessa lokala raser, med tanke på deras stora förmåga att anpassa sig till miljön utan att belasta naturresurserna alltför mycket, en del av jordbruks- och betessystemen med högt naturvärde. För att bevilja stöd enligt artikel 68.1 a v i förordning (EG) nr 73/2009 med syftet att hålla populationen av dessa djur på en nivå som gör det möjligt att bevara deras genetiska arv, och samtidigt värna de berättigade förväntningarna hos de jordbrukare som har ansökt om stöd enligt artikel 68.1 a i för år 2012, är det nödvändigt att avvika från artikel 44.2 i förordning (EG) nr 1120/2009 vad gäller kriterierna för att bestämma tröskeln för förlust inom djurhållningen av lokala inhemska raser som riskerar att försvinna från djurhållningen.

| (7) | Enligt artikel 12.1 a och e i kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 av den 30 november 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tvärvillkor, modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem inom de system för direktstöd till jordbrukare som införs genom den förordningen och om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller tvärvillkoren för stöd inom vinsektorn (4) ska den samlade ansökan innehålla alla uppgifter som behövs för att fastställa stödberättigandet, särskilt det berörda stödsystemet och en försäkran från jordbrukaren om att han eller hon känner till villkoren för stödsystemet i fråga. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 12.1 a och e i kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 av den 30 november 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tvärvillkor, modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem inom de system för direktstöd till jordbrukare som införs genom den förordningen och om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller tvärvillkoren för stöd inom vinsektorn (4) ska den samlade ansökan innehålla alla uppgifter som behövs för att fastställa stödberättigandet, särskilt det berörda stödsystemet och en försäkran från jordbrukaren om att han eller hon känner till villkoren för stödsystemet i fråga.

| (8) | Eftersom särskilt stöd enligt artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009 består av flera åtgärder med olika villkor för stödberättigandet, måste jordbrukarna i den samlade ansökan ange för vilka särskilda åtgärder de ansöker om stöd. För att komma till rätta med situationen i mjölksektorn redan under 2012 har Portugal för avsikt att betrakta ansökningar om stöd enligt artikel 68.1 a i i förordning (EG) nr 73/2009 som lämnats in under kalenderåret 2012 som ansökningar om stöd enligt artikel 68.1 a v i den förordningen för samma kalenderår, med tanke på de berörda jordbrukarnas berättigade förväntningar. Det är därför lämpligt att avvika från artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1122/2009. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom särskilt stöd enligt artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009 består av flera åtgärder med olika villkor för stödberättigandet, måste jordbrukarna i den samlade ansökan ange för vilka särskilda åtgärder de ansöker om stöd. För att komma till rätta med situationen i mjölksektorn redan under 2012 har Portugal för avsikt att betrakta ansökningar om stöd enligt artikel 68.1 a i i förordning (EG) nr 73/2009 som lämnats in under kalenderåret 2012 som ansökningar om stöd enligt artikel 68.1 a v i den förordningen för samma kalenderår, med tanke på de berörda jordbrukarnas berättigade förväntningar. Det är därför lämpligt att avvika från artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1122/2009.

| (9) | Eftersom undantagen gäller 2012 bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom undantagen gäller 2012 bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undantag från förordning (EG) nr 73/2009

Genom undantag från artikel 68.8 i förordning (EG) nr 73/2009 får Portugal senast den [dagen efter dagen för offentliggörandet i EUT, Office of Publications please insert the date], se över det beslut som fattats enligt artikel 69.1 i den förordningen och ändra, med verkan för 2012, det särskilda stödet enligt artikel 68.1 a i och artikel 68.1 a v i samma förordning.

Artikel 2

Undantag från förordning (EG) nr 1120/2009

1.   Genom undantag från artikel 50.3 första stycket i kommissionens förordning (EG) nr 1120/2009 ska Portugal informera kommissionen senast [den femte arbetsdagen efter dagen för offentliggörandet i EUT, Office of Publications please insert the date] om den särskilda stödåtgärd de avser tillämpa enligt artikel 68.1 a v i enlighet med artikel 1 i den här förordningen.

2.   Genom undantag från artikel 44.2 i förordning (EG) nr 1120/2009 ska de trösklar som avses i artikel 27.4 i förordning (EG) nr 1974/2006 inte gälla för år 2012 i samband med stöd enligt artikel 68.1 a v i förordning (EG) nr 73/2009 för nötkreatursraserna ”Alentejana” och ”Mertolenga”, fårraserna ”Serra de Estrela” och ”Churros” samt getrasen ”Serrana”.

Artikel 3

Undantag från förordning (EG) nr 1122/2009

Genom undantag från artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1122/2009 får ansökningar som lämnats in under kalenderåret 2012 om stöd enligt artikel 68.1 a i i förordning (EG) nr 73/2009 avseende de raser som avses i artikel 2.2 betraktas som ansökningar om stöd enligt artikel 68.1 a v i förordningen för samma kalenderår.

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 30, 19.1.2009, s. 16.

1

(2)  EUT L 316, 2.12.2009, s. 1.

2

(3)  EUT L 368, 23.12.2006, s. 15.

3

(4)  EUT L 316, 2.12.2009, s. 65.

4

---

| 28.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 357/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 357/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1271/2012

av den 21 december 2012

om undantag från vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 1122/2009 vad gäller möjligheterna att lämna in ansökan om samlat gårdsstöd för 2012 och om tilldelning av stödrättigheter, eller om ökning av deras enhetsvärde, från den nationella reserven 2012 samt vad gäller den samlade ansökans innehåll, i förordning (EG) nr 1120/2009 vad gäller deklarationen av stödrättigheter 2012 och i rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller kontrollen av villkoren för stödberättigande före utbetalningar och det datum då jordbruksskiften måste stå till jordbrukarens förfogande

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (1), särskilt artikel 142 c och r, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009 har de medlemsstater som inte tillämpar artikel 68.1 c i den förordningen möjlighet att på vissa villkor använda den nationella reserven. Genom tillämpning av den artikeln kan medlemsstaterna öka enhetsvärdet på stödrättigheterna och/eller det antal stödrättigheter som tilldelas jordbrukarna. Enligt artikel 15.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 (2) ska ansökningar om tilldelning eller ökning av stödrättigheter inom systemet med samlat gårdsstöd genom tillämpning av artikel 41 i förordning (EG) nr 73/2009 lämnas in senast det datum som fastställs av medlemsstaten. Datumet ska vara senast den 15 maj eller, när det gäller Estland, Lettland, Litauen, Finland och Sverige, senast den 15 juni. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009 har de medlemsstater som inte tillämpar artikel 68.1 c i den förordningen möjlighet att på vissa villkor använda den nationella reserven. Genom tillämpning av den artikeln kan medlemsstaterna öka enhetsvärdet på stödrättigheterna och/eller det antal stödrättigheter som tilldelas jordbrukarna. Enligt artikel 15.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 (2) ska ansökningar om tilldelning eller ökning av stödrättigheter inom systemet med samlat gårdsstöd genom tillämpning av artikel 41 i förordning (EG) nr 73/2009 lämnas in senast det datum som fastställs av medlemsstaten. Datumet ska vara senast den 15 maj eller, när det gäller Estland, Lettland, Litauen, Finland och Sverige, senast den 15 juni.

| (2) | Enligt artikel 11.1 i förordning (EG) nr 1122/2009 får en jordbrukare som ansöker om stöd enligt något av systemen för arealstöd endast lämna in en samlad ansökan per år. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 11.1 i förordning (EG) nr 1122/2009 får en jordbrukare som ansöker om stöd enligt något av systemen för arealstöd endast lämna in en samlad ansökan per år.

| (3) | Enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1122/2009 ska den samlade ansökan lämnas in senast det datum som fastställs av medlemsstaten, dock senast den 15 maj eller, när det gäller Estland, Lettland, Litauen, Finland och Sverige, senast den 15 juni. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1122/2009 ska den samlade ansökan lämnas in senast det datum som fastställs av medlemsstaten, dock senast den 15 maj eller, när det gäller Estland, Lettland, Litauen, Finland och Sverige, senast den 15 juni.

| (4) | Till följd av ständigt stigande foderpriser på grund av ogynnsamma klimatförhållanden som har drabbat några av de största spannmålsleverantörerna, har jordbruksföretag i flera medlemsstater fått en försämrad ekonomisk situation och har, i slutet av 2012, stora ekonomiska problem. Eftersom jordbruksföretagens försämrade ekonomiska situation också kan få långsiktiga och mer omfattande konsekvenser, bör det vara möjligt för medlemsstaterna att, för år 2012, tillämpa artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- |

(4)

Till följd av ständigt stigande foderpriser på grund av ogynnsamma klimatförhållanden som har drabbat några av de största spannmålsleverantörerna, har jordbruksföretag i flera medlemsstater fått en försämrad ekonomisk situation och har, i slutet av 2012, stora ekonomiska problem. Eftersom jordbruksföretagens försämrade ekonomiska situation också kan få långsiktiga och mer omfattande konsekvenser, bör det vara möjligt för medlemsstaterna att, för år 2012, tillämpa artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009.

| (5) | Eftersom tidsfristen för tilldelning av eller ökning av enhetsvärdet på stödrättigheter från den nationella reserven enligt artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1122/2009 för 2012 redan har löpt ut, bör de medlemsstater som vill tillämpa artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009 för år 2012 ges möjlighet att fastställa en ny tidsfrist för inlämnande av ansökan om tilldelning av eller ökning av enhetsvärdet på stödrättigheter från den nationella reserven. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom tidsfristen för tilldelning av eller ökning av enhetsvärdet på stödrättigheter från den nationella reserven enligt artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1122/2009 för 2012 redan har löpt ut, bör de medlemsstater som vill tillämpa artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009 för år 2012 ges möjlighet att fastställa en ny tidsfrist för inlämnande av ansökan om tilldelning av eller ökning av enhetsvärdet på stödrättigheter från den nationella reserven.

| (6) | Vidare bör jordbrukarna i dessa medlemsstater undantas från kravet enligt artikel 11.1 i förordning (EG) nr 1122/2009 att lämna in en samlad ansökan per år. |
| --- | --- |

(6)

Vidare bör jordbrukarna i dessa medlemsstater undantas från kravet enligt artikel 11.1 i förordning (EG) nr 1122/2009 att lämna in en samlad ansökan per år.

| (7) | Dessutom är det nödvändigt att avvika från tidsfristen i artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1122/2009 när det gäller de jordbrukare som vill utnyttja artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- |

(7)

Dessutom är det nödvändigt att avvika från tidsfristen i artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1122/2009 när det gäller de jordbrukare som vill utnyttja artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009.

| (8) | Enligt artikel 12.5 i förordning (EG) nr 1122/2009 får medlemsstaterna avvika från artikel 12 i förordning (EG) nr 1122/2009 under det första året av systemet med samlat gårdsstöd eller det första året när nya sektorer införs i systemet med samlat gårdsstöd om stödrättigheterna ännu inte är slutgiltigt fastställda vid sista datum för inlämnande av den samlade ansökan. Det är nödvändigt att föreskriva ett liknande undantag när det gäller stödrättigheter som ska tilldelas eller få ökat enhetsvärde på grundval av artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009 i de fall tilldelningen eller ökningen ännu inte är slutgiltigt fastställd. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 12.5 i förordning (EG) nr 1122/2009 får medlemsstaterna avvika från artikel 12 i förordning (EG) nr 1122/2009 under det första året av systemet med samlat gårdsstöd eller det första året när nya sektorer införs i systemet med samlat gårdsstöd om stödrättigheterna ännu inte är slutgiltigt fastställda vid sista datum för inlämnande av den samlade ansökan. Det är nödvändigt att föreskriva ett liknande undantag när det gäller stödrättigheter som ska tilldelas eller få ökat enhetsvärde på grundval av artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009 i de fall tilldelningen eller ökningen ännu inte är slutgiltigt fastställd.

| (9) | Enligt artikel 8.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1120/2009 (3) får stödrättigheter endast deklareras för betalning en gång per år av den jordbrukare som innehar dem den sista dagen för inlämnande av den samlade ansökan. Undantag från detta krav bör medges. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 8.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1120/2009 (3) får stödrättigheter endast deklareras för betalning en gång per år av den jordbrukare som innehar dem den sista dagen för inlämnande av den samlade ansökan. Undantag från detta krav bör medges.

| (10) | Enligt artikel 35.1 i förordning (EG) nr 73/2009 måste de skiften som uppges motsvara de bidragsberättigande hektar som åtföljer varje stödrättighet stå till jordbrukarens förfogande vid ett datum som fastställs av medlemsstaten. Detta datum får inte vara senare än det datum som fastställts i den medlemsstaten för ändring av stödansökan. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 35.1 i förordning (EG) nr 73/2009 måste de skiften som uppges motsvara de bidragsberättigande hektar som åtföljer varje stödrättighet stå till jordbrukarens förfogande vid ett datum som fastställs av medlemsstaten. Detta datum får inte vara senare än det datum som fastställts i den medlemsstaten för ändring av stödansökan.

| (11) | När det gäller stödrättigheter som ska tilldelas eller vilkas enhetsvärde ska ökas, med tillämpning av artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009, är det nödvändigt att medge undantag från jordbrukarnas skyldighet beträffande det datum som avses i artikel 35 i den förordningen. |
| --- | --- |

(11)

När det gäller stödrättigheter som ska tilldelas eller vilkas enhetsvärde ska ökas, med tillämpning av artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009, är det nödvändigt att medge undantag från jordbrukarnas skyldighet beträffande det datum som avses i artikel 35 i den förordningen.

| (12) | Enligt artikel 29.3 i förordning (EG) nr 73/2009 ska inga utbetalningar göras från de stödsystem som förtecknas i bilaga I till den förordningen förrän medlemsstaten har avslutat kontrollerna av om villkoren för stödberättigande uppfylls i enlighet med artikel 20 i den förordningen. |
| --- | --- |

(12)

Enligt artikel 29.3 i förordning (EG) nr 73/2009 ska inga utbetalningar göras från de stödsystem som förtecknas i bilaga I till den förordningen förrän medlemsstaten har avslutat kontrollerna av om villkoren för stödberättigande uppfylls i enlighet med artikel 20 i den förordningen.

| (13) | De villkor för stödberättigande som ska kontrolleras av medlemsstaterna, och som är knutna till tilldelningen av eller ökningen av enhetsvärdet på stödrättigheterna enligt artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009 på grundval av ett eller flera av de undantag som anges i denna förordning, kan skilja sig från de villkor för stödberättigande som för närvarande tillämpas inom systemet med samlat gårdsstöd. Om så är fallet skulle kontrollen av de nya villkoren för stödberättigande, i enlighet med artikel 29.3 i förordning (EG) nr 73/2009, hindra att utbetalningar för stödsystem som inte är knutna till tillämpningen av artikel 41.3 i den förordningen görs innan dessa nya villkor för stödberättigande har kontrollerats. För att undvika denna situation är det nödvändigt att göra undantag från artikel 29.3 i förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tilldelning av eller ökning av enhetsvärdet på stödrättigheter enligt artikel 41.3 i den förordningen. |
| --- | --- |

(13)

De villkor för stödberättigande som ska kontrolleras av medlemsstaterna, och som är knutna till tilldelningen av eller ökningen av enhetsvärdet på stödrättigheterna enligt artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009 på grundval av ett eller flera av de undantag som anges i denna förordning, kan skilja sig från de villkor för stödberättigande som för närvarande tillämpas inom systemet med samlat gårdsstöd. Om så är fallet skulle kontrollen av de nya villkoren för stödberättigande, i enlighet med artikel 29.3 i förordning (EG) nr 73/2009, hindra att utbetalningar för stödsystem som inte är knutna till tillämpningen av artikel 41.3 i den förordningen görs innan dessa nya villkor för stödberättigande har kontrollerats. För att undvika denna situation är det nödvändigt att göra undantag från artikel 29.3 i förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tilldelning av eller ökning av enhetsvärdet på stödrättigheter enligt artikel 41.3 i den förordningen.

| (14) | Enligt artikel 29.2 i förordning (EG) nr 73/2009 måste dessutom utbetalningarna göras under perioden 1 december–30 juni följande kalenderår. Genom undantag från denna bestämmelse kan kommissionen betala ut förskott före den 1 december. Ett sådant undantag medges i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 776/2012 (4), enligt vilken medlemsstaterna, från och med den 16 oktober 2012, får betala ut förskott på direktstödet upp till en viss gräns avseende ansökningar som lämnats in under 2012. Avvikelsen från artikel 29.3 i förordning (EG) nr 73/2009 bör därför gälla retroaktivt, från och med den 16 oktober 2012, för att möjliggöra utbetalningar, förutsatt att kontrollen av villkoren för stödberättigande har avslutats, för de stödsystem som inte är knutna till tillämpningen av artikel 41.3 i den förordningen. |
| --- | --- |

(14)

Enligt artikel 29.2 i förordning (EG) nr 73/2009 måste dessutom utbetalningarna göras under perioden 1 december–30 juni följande kalenderår. Genom undantag från denna bestämmelse kan kommissionen betala ut förskott före den 1 december. Ett sådant undantag medges i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 776/2012 (4), enligt vilken medlemsstaterna, från och med den 16 oktober 2012, får betala ut förskott på direktstödet upp till en viss gräns avseende ansökningar som lämnats in under 2012. Avvikelsen från artikel 29.3 i förordning (EG) nr 73/2009 bör därför gälla retroaktivt, från och med den 16 oktober 2012, för att möjliggöra utbetalningar, förutsatt att kontrollen av villkoren för stödberättigande har avslutats, för de stödsystem som inte är knutna till tillämpningen av artikel 41.3 i den förordningen.

| (15) | De undantag som föreskrivs i denna förordning gäller för kalenderåret 2012. Därför bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(15)

De undantag som föreskrivs i denna förordning gäller för kalenderåret 2012. Därför bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undantag från förordning (EG) nr 1122/2009

1.   Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1122/2009, för år 2012, får medlemsstaterna tillåta jordbrukare att lämna in en ansökan om tilldelning av eller ökning av enhetsvärdet på stödrättigheter i enlighet med artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009 senast den 31 januari 2013.

2.   Genom undantag från artikel 11.1 första stycket i förordning (EG) nr 1122/2009, för år 2012, får jordbrukare som har lämnat in en samlad ansökan om stöd enligt något av systemen för arealstöd senast ett datum som fastställts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 11.2 i den förordningen och som, i enlighet med punkt 1 i denna artikel, har lämnat in en ansökan om tilldelning av eller ökning av enhetsvärdet på stödrättigheter, lämna in en separat ansökan om stöd i enlighet med artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009 senast den 31 januari 2013.

3.   Genom undantag från artikel 11.2 första stycket i förordning (EG) nr 1122/2009, för år 2012, får medlemsstaterna tillåta jordbrukare, som i enlighet med punkt 1 i den här artikeln har lämnat in en ansökan om tilldelning av eller ökning av enhetsvärdet på stödrättigheter och som inte har lämnat in den samlade ansökan som avses i punkt 2 i den här artikeln, att lämna in en samlad ansökan om stöd enligt artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009 senast den 31 januari 2013.

4.   Ansökan om tilldelning av eller ökning av enhetsvärdet på stödrättigheter som lämnas in enligt punkt 1 ska betraktas som en separat ansökan om stöd eller en samlad ansökan om stöd enligt punkterna 2 och 3.

5.   Om punkt 1 i denna artikel tillämpas får medlemsstaterna göra undantag från de bestämmelser i artikel 12 i förordning (EG) nr 1122/2009 som rör stödrättigheter, om tilldelningen av eller ökningen av enhetsvärdet på stödrättigheterna ännu inte är slutgiltigt fastställd vid det sista datum som anges i punkterna 2 och 3 i denna artikel.

Artikel 2

Undantag från förordning (EG) nr 1120/2009

Genom undantag från artikel 8.1 första stycket i förordning (EG) nr 1120/2009, för år 2012, får stödrättigheter vars enhetsvärde ökas i enlighet med artikel 1 i den här förordningen, deklareras för utbetalning av respektive ökning av deras enhetsvärde av den jordbrukare som innehar dem den 31 januari 2013.

Stödrättigheter som nyligen tilldelats jordbrukarna och ökningar av stödrättigheter vars enhetsvärde har ökats, i enlighet med artikel 1 i den här förordningen, ska anses ha deklarerats för kalenderåret 2012.

Artikel 3

Undantag från förordning (EG) nr 73/2009

1.   Inga utbetalningar relaterade till tilldelningen eller ökningen av enhetsvärdet på stödrättigheter enligt artikel 41.3 i förordning (EG) nr 73/2009 får göras för kalenderåret 2012 innan de berörda medlemsstaterna har avslutat kontrollen av de villkor för stödberättigande som är tillämpliga på det stödet, om ett eller flera av de undantag som anges i artiklarna 1 och 2 i den här förordningen har utnyttjats.

2.   Genom undantag från artikel 29.3 i förordning (EG) nr 73/2009 får utbetalningar inom stödsystem som förtecknas i bilaga I till den förordningen, utöver det stöd som avses i punkt 1 i den här artikeln, göras för kalenderåret 2012 oberoende av om kontrollen av de villkor för stödberättigande som är tillämpliga på det stöd som avses i punkt 1 i den här artikeln är avslutad.

3.   Genom undantag från artikel 35.1 i förordning (EG) nr 73/2009 ska de skiften som motsvarar de bidragsberättigande hektar som åtföljer eventuella nyligen tilldelade stödrättigheter, eller vars enhetsvärde har ökats i enlighet med artikel 41.3 i den förordningen på grundval av ett eller flera av de undantag som anges i artiklarna 1 och 2 i den här förordningen, stå till den berörda jordbrukarens förfogande den 31 januari 2013.

Artikel 4

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3.1 och 3.2 ska tillämpas från och med den 16 oktober 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 16.

1

(2)  EUT L 316, 2.12.2009, s. 65.

2

(3)  EUT L 316, 2.12.2009, s. 1.

3

(4)  EUT L 231, 28.8.2012, s. 8.

4

---

BESLUT

| 28.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 357/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 357/13

---

RÅDETS BESLUT 2012/835/GUSP

av den 21 december 2012

om förlängning av beslut 2010/96/Gusp om Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 15 februari 2010 antog rådet beslut 2010/96/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 15 februari 2010 antog rådet beslut 2010/96/Gusp (1).

| (2) | Den 28 juli 2011 antog rådet beslut 2011/483/Gusp (2) om ändring av beslut 2010/96/Gusp och om förlängning av det beslutet med ytterligare ett år. |
| --- | --- |

(2)

Den 28 juli 2011 antog rådet beslut 2011/483/Gusp (2) om ändring av beslut 2010/96/Gusp och om förlängning av det beslutet med ytterligare ett år.

| (3) | På grund av en försening av antagandet av ett nytt rådsbeslut om ändring och förlängning av beslut 2010/96/Gusp, är det nödvändigt att förlänga giltighetstiden för det sistnämnda beslutet så att det omfattar närvaron av EU:s utbildningsuppdrag (EUTM Somalia) i Uganda från och med den 1 januari 2013. |
| --- | --- |

(3)

På grund av en försening av antagandet av ett nytt rådsbeslut om ändring och förlängning av beslut 2010/96/Gusp, är det nödvändigt att förlänga giltighetstiden för det sistnämnda beslutet så att det omfattar närvaron av EU:s utbildningsuppdrag (EUTM Somalia) i Uganda från och med den 1 januari 2013.

| (4) | I enlighet med artikel 5 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Danmark deltar inte i genomförandet av detta beslut och deltar därför inte i finansieringen av detta uppdrag. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 5 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Danmark deltar inte i genomförandet av detta beslut och deltar därför inte i finansieringen av detta uppdrag.

| (5) | EU:s militära uppdrag bör förlängas ytterligare. |
| --- | --- |

(5)

EU:s militära uppdrag bör förlängas ytterligare.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2010/96/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 10 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 10
  Finansiella arrangemang
  1.   De gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag ska förvaltas i enlighet med rådets beslut 2011/871/Gusp av den 19 december 2011 om inrättande av en mekanism för att förvalta finansieringen av de gemensamma kostnaderna för Europeiska unionens operationer med militära eller försvarsmässiga konsekvenser (Athena) (3) (nedan kallat Athena-beslutet).
  2.   Det finansiella referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag för perioden fram till och med den 9 augusti 2011 ska uppgå till 4,8 miljoner EUR. Den procentandel av referensbeloppet som avses i artikel 25.1 i Athena-beslutet ska vara 60 %.
  3.   Det finansiella referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag för perioden 9 augusti 2011–31 december 2012 ska uppgå till 4,8 miljoner EUR. Den procentandel av referensbeloppet som avses i artikel 25.1 i Athena-beslutet ska vara 30 %.
  4.   Det finansiella referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag för perioden från och med den 1 januari 2013 ska uppgå till 0,05 miljoner EUR. Den procentandel av referensbeloppet som avses i artikel 25.1 i Athena-beslutet ska vara 100 %. |
| --- | --- |

1.

Artikel 10 ska ersättas med följande:

”Artikel 10

Finansiella arrangemang

1.   De gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag ska förvaltas i enlighet med rådets beslut 2011/871/Gusp av den 19 december 2011 om inrättande av en mekanism för att förvalta finansieringen av de gemensamma kostnaderna för Europeiska unionens operationer med militära eller försvarsmässiga konsekvenser (Athena) (3) (nedan kallat Athena-beslutet).

2.   Det finansiella referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag för perioden fram till och med den 9 augusti 2011 ska uppgå till 4,8 miljoner EUR. Den procentandel av referensbeloppet som avses i artikel 25.1 i Athena-beslutet ska vara 60 %.

3.   Det finansiella referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag för perioden 9 augusti 2011–31 december 2012 ska uppgå till 4,8 miljoner EUR. Den procentandel av referensbeloppet som avses i artikel 25.1 i Athena-beslutet ska vara 30 %.

4.   Det finansiella referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag för perioden från och med den 1 januari 2013 ska uppgå till 0,05 miljoner EUR. Den procentandel av referensbeloppet som avses i artikel 25.1 i Athena-beslutet ska vara 100 %.

| 2. | Artikel 12.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Mandatet för EU:s militära uppdrag ska upphöra den 31 januari 2013.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 12.2 ska ersättas med följande:

”2.   Mandatet för EU:s militära uppdrag ska upphöra den 31 januari 2013.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2013.

Utfärdat i Bryssel den 21 december 2012.

På rådets vägnar

A. D. MAVROYIANNIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 44, 19.2.2010, s. 16.

1

(2)  EUT L 198, 30.7.2011, s. 37.

2

(3)  EUT L 343, 23.12.2011, s. 35.”

3

---

| 28.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 357/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 357/15

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 25 juli 2012

om åtgärd SA.34440 (12/C) som Storhertigdömet Luxemburg har genomfört vid försäljningen av Dexia BIL

[delgivet med nr C(2012) 5264]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2012/836/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2) och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | I sitt beslut av den 19 november 2008 (3) beslutade kommissionen att inte invända mot de nödåtgärder som vidtogs som likviditetsstöd (nedan kallat likviditetsstödet) och en garanti för vissa av Dexias skulder (4). Kommissionen ansåg att åtgärderna var förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget som undsättningsstöd till ett företag i svårigheter och godkände åtgärderna för en period av sex månader räknat från den 3 oktober 2008, och preciserade att efter denna period skulle kommissionen göra en ny bedömning av stödet som strukturåtgärd. |
| --- | --- |

(1)

I sitt beslut av den 19 november 2008 (3) beslutade kommissionen att inte invända mot de nödåtgärder som vidtogs som likviditetsstöd (nedan kallat likviditetsstödet) och en garanti för vissa av Dexias skulder (4). Kommissionen ansåg att åtgärderna var förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget som undsättningsstöd till ett företag i svårigheter och godkände åtgärderna för en period av sex månader räknat från den 3 oktober 2008, och preciserade att efter denna period skulle kommissionen göra en ny bedömning av stödet som strukturåtgärd.

| (2) | Belgien, Frankrike och Luxemburg (nedan kallade de berörda medlemsstaterna) anmälde en första omstruktureringsplan av Dexia till kommissionen den 16, 17 och 18 februari 2009. |
| --- | --- |

(2)

Belgien, Frankrike och Luxemburg (nedan kallade de berörda medlemsstaterna) anmälde en första omstruktureringsplan av Dexia till kommissionen den 16, 17 och 18 februari 2009.

| (3) | I sitt beslut av den 13 mars 2009 beslutade kommissionen att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget för alla stöd som beviljats Dexia (5). |
| --- | --- |

(3)

I sitt beslut av den 13 mars 2009 beslutade kommissionen att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget för alla stöd som beviljats Dexia (5).

| (4) | I sitt beslut av den 30 oktober 2009 (6) godkände kommissionen att den garanti som anges i skäl 1) förlängdes till den 28 februari 2010 eller till det datum som kommissionen beslutade ifall stödåtgärderna och omstruktureringsplanen för Dexia var förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(4)

I sitt beslut av den 30 oktober 2009 (6) godkände kommissionen att den garanti som anges i skäl 1) förlängdes till den 28 februari 2010 eller till det datum som kommissionen beslutade ifall stödåtgärderna och omstruktureringsplanen för Dexia var förenliga med den inre marknaden.

| (5) | Den 9 februari 2010 överlämnade de berörda medlemsstaterna upplysningar till kommissionen om ytterligare åtgärder som planerades för att komplettera den första omstruktureringsplanen som anmäldes i februari 2009. |
| --- | --- |

(5)

Den 9 februari 2010 överlämnade de berörda medlemsstaterna upplysningar till kommissionen om ytterligare åtgärder som planerades för att komplettera den första omstruktureringsplanen som anmäldes i februari 2009.

| (6) | I sitt beslut av den 26 februari 2010 (7) godkände kommissionen omstruktureringsplanen för Dexia och omvandlingen av nödstöd till omstruktureringsstöd, på villkor att alla åtaganden och villkor i beslutet följdes. |
| --- | --- |

(6)

I sitt beslut av den 26 februari 2010 (7) godkände kommissionen omstruktureringsplanen för Dexia och omvandlingen av nödstöd till omstruktureringsstöd, på villkor att alla åtaganden och villkor i beslutet följdes.

| (7) | Från sommaren 2011 fick Dexia ytterligare svårigheter och de berörda medlemsstaterna planerade ytterligare stödåtgärder. |
| --- | --- |

(7)

Från sommaren 2011 fick Dexia ytterligare svårigheter och de berörda medlemsstaterna planerade ytterligare stödåtgärder.

| (8) | I sitt beslut av den 17 oktober 2011 (8) beslutade kommissionen att inleda ett formellt granskningsförfarande om försäljningen av Dexia SA och den belgiska statens köp av banken Dexia Banque Belgique (nedan kallad DBB). För att bevara den ekonomiska stabiliteten beslutade kommissionen även här att tillfälligt tillåta åtgärden. Den tilläts under sex månader räknat från detta beslut eller, om Belgien lämnar in en omstruktureringsplan inom sex månader räknat från samma datum, fram tills att kommissionen fattar ett slutligt beslut om åtgärden. |
| --- | --- |

(8)

I sitt beslut av den 17 oktober 2011 (8) beslutade kommissionen att inleda ett formellt granskningsförfarande om försäljningen av Dexia SA och den belgiska statens köp av banken Dexia Banque Belgique (nedan kallad DBB). För att bevara den ekonomiska stabiliteten beslutade kommissionen även här att tillfälligt tillåta åtgärden. Den tilläts under sex månader räknat från detta beslut eller, om Belgien lämnar in en omstruktureringsplan inom sex månader räknat från samma datum, fram tills att kommissionen fattar ett slutligt beslut om åtgärden.

| (9) | Den 18 oktober 2011 informerade de berörda medlemsstaterna kommissionen om en rad nya tänkbara åtgärder inför en ny omstruktureringsplan eller avveckling av Dexia. I samband med dessa nya åtgärder anmälde Belgien den 21 oktober 2011 en stödåtgärd för DBB till kommissionen om likviditetsstöd i krislägen, på villkor att den belgiska staten beviljade en garanti. Åtgärden gjorde att DBB kunde bevilja finansiering till Dexia Crédit Local SA (nedan kallad DCL). |
| --- | --- |

(9)

Den 18 oktober 2011 informerade de berörda medlemsstaterna kommissionen om en rad nya tänkbara åtgärder inför en ny omstruktureringsplan eller avveckling av Dexia. I samband med dessa nya åtgärder anmälde Belgien den 21 oktober 2011 en stödåtgärd för DBB till kommissionen om likviditetsstöd i krislägen, på villkor att den belgiska staten beviljade en garanti. Åtgärden gjorde att DBB kunde bevilja finansiering till Dexia Crédit Local SA (nedan kallad DCL).

| (10) | Den 14 december 2011 anmälde Frankrike, Belgien och Luxemburg även till kommissionen, i samband med de nya åtgärderna, ett projekt om tillfällig garanti från de berörda medlemsstaterna för återfinansieringen av Dexia SA och DCL (nedan kallat tillfällig återfinansieringsgaranti). |
| --- | --- |

(10)

Den 14 december 2011 anmälde Frankrike, Belgien och Luxemburg även till kommissionen, i samband med de nya åtgärderna, ett projekt om tillfällig garanti från de berörda medlemsstaterna för återfinansieringen av Dexia SA och DCL (nedan kallat tillfällig återfinansieringsgaranti).

| (11) | I sitt beslut av den 21 december 2011 (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet om tilläggsstöd till Dexias omstrukturering) (9) beslutade kommissionen för att bevara den ekonomiska stabiliteten att tillfälligt tillåta den tillfälliga återfinansieringsgarantin fram till den 31 maj 2012. Med beslutet inledde kommissionen också ett formellt granskningsförfarande av alla tilläggsstöd till Dexias omstrukturering sedan det villkorliga beslutet antagits (däribland den tillfälliga återfinansieringsgarantin), och bad de berörda medlemsstaterna att inom tre månader anmäla en omstruktureringsplan för Dexia, eller om Dexia inte var lönsamt, en avvecklingsplan för Dexia. |
| --- | --- |

(11)

I sitt beslut av den 21 december 2011 (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet om tilläggsstöd till Dexias omstrukturering) (9) beslutade kommissionen för att bevara den ekonomiska stabiliteten att tillfälligt tillåta den tillfälliga återfinansieringsgarantin fram till den 31 maj 2012. Med beslutet inledde kommissionen också ett formellt granskningsförfarande av alla tilläggsstöd till Dexias omstrukturering sedan det villkorliga beslutet antagits (däribland den tillfälliga återfinansieringsgarantin), och bad de berörda medlemsstaterna att inom tre månader anmäla en omstruktureringsplan för Dexia, eller om Dexia inte var lönsamt, en avvecklingsplan för Dexia.

| (12) | Den 21 och 22 mars 2012 anmälde de berörda medlemsstaterna en avvecklingsplan för Dexia. |
| --- | --- |

(12)

Den 21 och 22 mars 2012 anmälde de berörda medlemsstaterna en avvecklingsplan för Dexia.

| (13) | Den 25 maj 2012 lämnade de berörda medlemsstaterna in en ansökan om förlängning av den tillfälliga återfinansieringsgarantin till kommissionen. Den 31 maj 2012 antog kommissionen två beslut. |
| --- | --- |

(13)

Den 25 maj 2012 lämnade de berörda medlemsstaterna in en ansökan om förlängning av den tillfälliga återfinansieringsgarantin till kommissionen. Den 31 maj 2012 antog kommissionen två beslut.

| (14) | I det första beslutet (nedan kallat beslutet att utvidga förfarandet) beslutade kommissionen att utvidga det formella granskningsförfarandet av Dexiakoncernen för att granska den avvecklingsplan för Dexiakoncernen som lämnades in av Belgien, Frankrike och Luxemburg den 21 och 22 mars 2012 (10). |
| --- | --- |

(14)

I det första beslutet (nedan kallat beslutet att utvidga förfarandet) beslutade kommissionen att utvidga det formella granskningsförfarandet av Dexiakoncernen för att granska den avvecklingsplan för Dexiakoncernen som lämnades in av Belgien, Frankrike och Luxemburg den 21 och 22 mars 2012 (10).

| (15) | I sitt andra beslut (nedan kallat beslutet att förlänga garantin) (11) godkände kommissionen tillfälligt, fram tills att den fattar ett slutligt beslut om avvecklingsplanen för Dexia, att förlänga de berörda medlemsstaternas period att utfärda en tillfällig garanti för återfinansieringen av Dexia SA och DCL till den 30 september 2012, samtidigt som kommissionen utvidgade det formella granskningsförfarandet till denna åtgärd. |
| --- | --- |

(15)

I sitt andra beslut (nedan kallat beslutet att förlänga garantin) (11) godkände kommissionen tillfälligt, fram tills att den fattar ett slutligt beslut om avvecklingsplanen för Dexia, att förlänga de berörda medlemsstaternas period att utfärda en tillfällig garanti för återfinansieringen av Dexia SA och DCL till den 30 september 2012, samtidigt som kommissionen utvidgade det formella granskningsförfarandet till denna åtgärd.

| (16) | Den 5 juni 2012 anmälde de berörda medlemsstaterna till kommissionen att taket på den tillfälliga garantin hade höjts till maxbeloppet på 55 miljarder euro. I sitt beslut av den 6 juni 2012 (12) godkände kommissionen tillfälligt att garantitaket höjdes, fram tills att den fattar ett slutligt beslut om avvecklingsplanen för Dexia. |
| --- | --- |

(16)

Den 5 juni 2012 anmälde de berörda medlemsstaterna till kommissionen att taket på den tillfälliga garantin hade höjts till maxbeloppet på 55 miljarder euro. I sitt beslut av den 6 juni 2012 (12) godkände kommissionen tillfälligt att garantitaket höjdes, fram tills att den fattar ett slutligt beslut om avvecklingsplanen för Dexia.

| (17) | Den 6 oktober 2011 berättade Dexia SA i ett pressmeddelande (13) att de förhandlade med en grupp internationella investerare med ensamrätt där även den luxemburgska staten ingick, för att sälja Dexia Banque Internationale à Luxembourg (nedan kallad Dexia BIL). Dexiakoncernens styrelse skulle uttala sig om innehållet i ett eventuellt bud när perioden för ensamrätt hade löpt ut. |
| --- | --- |

(17)

Den 6 oktober 2011 berättade Dexia SA i ett pressmeddelande (13) att de förhandlade med en grupp internationella investerare med ensamrätt där även den luxemburgska staten ingick, för att sälja Dexia Banque Internationale à Luxembourg (nedan kallad Dexia BIL). Dexiakoncernens styrelse skulle uttala sig om innehållet i ett eventuellt bud när perioden för ensamrätt hade löpt ut.

| (18) | Den 18 december 2011 informerades kommissionen om att ett bindande samförståndsavtal om försäljning av 99,906 % i Dexia BIL som innehades av Dexia SA, precis skulle ingås. Enligt samförståndsavtalet skulle Precision Capital SA, en grupp investerare från Qatar, förvärva 90 % av innehavet, resterande 10 % skulle förvärvas av den luxemburgska staten. Vissa tillgångar i Dexia BIL undantas från försäljningen. |
| --- | --- |

(18)

Den 18 december 2011 informerades kommissionen om att ett bindande samförståndsavtal om försäljning av 99,906 % i Dexia BIL som innehades av Dexia SA, precis skulle ingås. Enligt samförståndsavtalet skulle Precision Capital SA, en grupp investerare från Qatar, förvärva 90 % av innehavet, resterande 10 % skulle förvärvas av den luxemburgska staten. Vissa tillgångar i Dexia BIL undantas från försäljningen.

| (19) | Försäljningen av Dexia BIL ingick inte bland de åtgärder som kommissionen godkänt i den omstruktureringsplan för Dexia som godkändes den 26 februari 2010. Den ingick inte heller i det formella granskningsförfarande som inleddes genom kommissionens beslut av den 21 december 2011 om omstruktureringsåtgärder som anmäls till kommissionen efter detta datum. |
| --- | --- |

(19)

Försäljningen av Dexia BIL ingick inte bland de åtgärder som kommissionen godkänt i den omstruktureringsplan för Dexia som godkändes den 26 februari 2010. Den ingick inte heller i det formella granskningsförfarande som inleddes genom kommissionens beslut av den 21 december 2011 om omstruktureringsåtgärder som anmäls till kommissionen efter detta datum.

| (20) | Kommissionen kände till försäljningen av Dexia BIL redan före den 21 december 2011. Kommissionen kommer därför att analysera försäljningen av Dexia BIL separat från omstruktureringen av Dexia, inte enbart på grund av ett krav på rättssäkerhet så snart som möjligt, utan särskilt på grund av att försäljningen av Dexia BIL ska ske oberoende av koncernens omstruktureringar i form av de stödåtgärder som godkändes tillfälligt under 2011, eftersom försäljningen planerades redan 2009 enligt uppgifter som kommissionen har fått och eftersom Dexia BIL ska skiljas åt rättsligt och ekonomiskt från Dexia. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen kände till försäljningen av Dexia BIL redan före den 21 december 2011. Kommissionen kommer därför att analysera försäljningen av Dexia BIL separat från omstruktureringen av Dexia, inte enbart på grund av ett krav på rättssäkerhet så snart som möjligt, utan särskilt på grund av att försäljningen av Dexia BIL ska ske oberoende av koncernens omstruktureringar i form av de stödåtgärder som godkändes tillfälligt under 2011, eftersom försäljningen planerades redan 2009 enligt uppgifter som kommissionen har fått och eftersom Dexia BIL ska skiljas åt rättsligt och ekonomiskt från Dexia.

| (21) | Den 23 mars 2012 anmälde Luxemburg formellt försäljningen av Dexia BIL till kommissionen. |
| --- | --- |

(21)

Den 23 mars 2012 anmälde Luxemburg formellt försäljningen av Dexia BIL till kommissionen.

| (22) | I sitt beslut av den 3 april 2012 (14) informerade kommissionen Luxemburg om sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende försäljningen av Dexia BIL. |
| --- | --- |

(22)

I sitt beslut av den 3 april 2012 (14) informerade kommissionen Luxemburg om sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende försäljningen av Dexia BIL.

| (23) | Den 4 maj 2012 och den 12 juni 2012 lämnade de luxemburgska myndigheterna kompletterande upplysningar till kommissionen, däribland en ny bedömning från Dexia SA av om försäljningspriset för Dexia BIL var rimligt, daterad den 30 maj 2012 (nedan kallad ny rimlighetsbedömning). |
| --- | --- |

(23)

Den 4 maj 2012 och den 12 juni 2012 lämnade de luxemburgska myndigheterna kompletterande upplysningar till kommissionen, däribland en ny bedömning från Dexia SA av om försäljningspriset för Dexia BIL var rimligt, daterad den 30 maj 2012 (nedan kallad ny rimlighetsbedömning).

| (24) | Kommissionens beslut att inleda ett formellt granskningsförfarande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (15). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionens beslut att inleda ett formellt granskningsförfarande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (15). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga.

| (25) | Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till Luxemburg som getts tillfälle att bemöta dem. Luxemburgs kommentarer mottogs i en skrivelse av den 28 juni 2012. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till Luxemburg som getts tillfälle att bemöta dem. Luxemburgs kommentarer mottogs i en skrivelse av den 28 juni 2012.

2.   BESKRIVNING AV FAKTA

2.1.   Beskrivning av Dexiakoncernen

| (26) | Dexia BIL tillhör Dexiakoncernen. Dexia bildades genom fusionen 1996 mellan Crédit Local de France och Crédit communal de Belgique, och var specialiserad på lån till lokala myndigheter men hade också 5,5 miljoner privatkunder, främst i Belgien, Luxemburg och Turkiet. |
| --- | --- |

(26)

Dexia BIL tillhör Dexiakoncernen. Dexia bildades genom fusionen 1996 mellan Crédit Local de France och Crédit communal de Belgique, och var specialiserad på lån till lokala myndigheter men hade också 5,5 miljoner privatkunder, främst i Belgien, Luxemburg och Turkiet.

| (27) | Dexiakoncernen var organiserad kring moderholdingbolaget (Dexia SA) och tre operativa dotterbolag i Frankrike (DCL), Belgien (DBB) och Luxemburg (Dexia BIL).

  Organigramme simplifié du Groupe au 30 septembre 2011


  (i.e., avant mise en oeuvre des cessions annoncées lors du Conseil d'Administration de Dexia du 9 octobre 2011) |
| --- | --- |

(27)

Dexiakoncernen var organiserad kring moderholdingbolaget (Dexia SA) och tre operativa dotterbolag i Frankrike (DCL), Belgien (DBB) och Luxemburg (Dexia BIL).

Organigramme simplifié du Groupe au 30 septembre 2011

(i.e., avant mise en oeuvre des cessions annoncées lors du Conseil d'Administration de Dexia du 9 octobre 2011)

Image

| (28) | Den 20 oktober 2011 såldes DBB till den belgiska staten och den 31 december 2011 uppgick Dexiakoncernens konsoliderade balansräkning (efter överlåtelsen av DBB den 1 oktober 2011) till 413 miljarder euro. |
| --- | --- |

(28)

Den 20 oktober 2011 såldes DBB till den belgiska staten och den 31 december 2011 uppgick Dexiakoncernens konsoliderade balansräkning (efter överlåtelsen av DBB den 1 oktober 2011) till 413 miljarder euro.

| (29) | Förutom överlåtelsen av DBB som skedde den 20 oktober 2011, meddelade Dexiakoncernen att följande enheter skulle överlåtas ”inom kort”:






  — | Dexia BIL |
| --- | --- | --- |

(29)

Förutom överlåtelsen av DBB som skedde den 20 oktober 2011, meddelade Dexiakoncernen att följande enheter skulle överlåtas ”inom kort”:

—

Dexia BIL

| — | Dexia Municipal Agency |
| --- | --- |

—

Dexia Municipal Agency

| — | DenizBank |
| --- | --- |

—

DenizBank

| — | Dexia Asset Management (nedan kallad ”DAM”) |
| --- | --- |

—

Dexia Asset Management (nedan kallad ”DAM”)

| — | RBC Dexia Investor Services (nedan kallad ”RBCD”). |
| --- | --- |

—

RBC Dexia Investor Services (nedan kallad ”RBCD”).

| (30) | De största aktieägarnas poster i Dexia SA är följande:






  Tecknarens namn | % innehav den 31 december 2011 |
| --- | --- | --- |
| Caisse des Dépôts et consignations | 17,6% |
| Holding Communal | 14,3% |
| Arco Group | 12,0% |
| Franska regeringen | 5,7% |
| Belgiska federala regeringen | 5,7% |
| Ethias | 5,0% |
| Belgiens tre regioner | 5,7% |
| CNP Assurances | 3,0% |
| Anställda | 0,6% |
| Övriga | 30,4% |
| Källa: | Dexia, Presentation av de ekonomiska resultaten 2011, 23 februari 2012, s.51; återgiven i den avvecklingsplan som anmäldes till kommissionen |

(30)

De största aktieägarnas poster i Dexia SA är följande:

Tecknarens namn

% innehav den 31 december 2011

Caisse des Dépôts et consignations

17,6%

Holding Communal

14,3%

Arco Group

12,0%

Franska regeringen

5,7%

Belgiska federala regeringen

5,7%

Ethias

5,0%

Belgiens tre regioner

5,7%

CNP Assurances

3,0%

Anställda

0,6%

Övriga

30,4%

Källa:

Dexia, Presentation av de ekonomiska resultaten 2011, 23 februari 2012, s.51; återgiven i den avvecklingsplan som anmäldes till kommissionen

2.2.   Beskrivning av Dexia BIL

| (31) | Dexia BIL är en av de största kommersiella bankerna i Luxemburg och hade en balansräkning på 41 miljarder euro den 30 juni 2011. Dexia BIL verkar inte enbart i Luxemburg, utan även i andra länder som Schweiz, Förenade kungariket, flera länder i Asien och Mellanöstern, antingen direkt eller genom sina dotterbolag. Dexia BIL äger också värdepapper i form av ”legat” till ett marknadsvärde som den 30 september 2011 beräknades till omkring [5–10] miljarder euro. |
| --- | --- |

(31)

Dexia BIL är en av de största kommersiella bankerna i Luxemburg och hade en balansräkning på 41 miljarder euro den 30 juni 2011. Dexia BIL verkar inte enbart i Luxemburg, utan även i andra länder som Schweiz, Förenade kungariket, flera länder i Asien och Mellanöstern, antingen direkt eller genom sina dotterbolag. Dexia BIL äger också värdepapper i form av ”legat” till ett marknadsvärde som den 30 september 2011 beräknades till omkring [5–10] miljarder euro.

| (32) | Dexia BIL är en av de storbanker som har flest kontor i Luxemburg och den är en viktig aktör i den lokala ekonomin, och insättningsbank för fysiska och juridiska personer samt långivare för konsumtion, bostäder och till företag. |
| --- | --- |

(32)

Dexia BIL är en av de storbanker som har flest kontor i Luxemburg och den är en viktig aktör i den lokala ekonomin, och insättningsbank för fysiska och juridiska personer samt långivare för konsumtion, bostäder och till företag.

| (33) | Enligt de tabeller som inkommit från den myndighet som övervakar finanssektorn i Luxemburg (Commission de surveillance du secteur financier, CSSF) är Dexia BIL förstabank för omkring [10 – 15] % av de fysiska personerna och [15 – 20] % av de små och medelstora företagen, vilket gör den till den tredje största banken i Luxemburg. Dexia BIL:s marknadsandelar i det luxemburgska banksystemet är omkring [10 – 15] % av insättningsvolymen, [10 – 15] % av lånevolymen och [5 – 10] % av de förvaltade tillgångarna inom de privata banktjänsterna. |
| --- | --- |

(33)

Enligt de tabeller som inkommit från den myndighet som övervakar finanssektorn i Luxemburg (Commission de surveillance du secteur financier, CSSF) är Dexia BIL förstabank för omkring [10 – 15] % av de fysiska personerna och [15 – 20] % av de små och medelstora företagen, vilket gör den till den tredje största banken i Luxemburg. Dexia BIL:s marknadsandelar i det luxemburgska banksystemet är omkring [10 – 15] % av insättningsvolymen, [10 – 15] % av lånevolymen och [5 – 10] % av de förvaltade tillgångarna inom de privata banktjänsterna.

2.3.   Dexias svårigheter

| (34) | De svårigheter som Dexiakoncernen hamnade i under finanskrisen hösten 2008 beskrivs i beslutet av den 26 februari 2010. De senaste svårigheterna för Dexia kan sammanfattas enligt följande. |
| --- | --- |

(34)

De svårigheter som Dexiakoncernen hamnade i under finanskrisen hösten 2008 beskrivs i beslutet av den 26 februari 2010. De senaste svårigheterna för Dexia kan sammanfattas enligt följande.

| (35) | För det första ledde fördjupningen av krisen med statspapper, som många europeiska banker hamnade i, till att investerarnas misstänksamhet ökade allt mer mot bankerna vilket ledde till att de sistnämnda inte kunde skaffa tillräckligt mycket finansiering på tillfredsställande villkor. |
| --- | --- |

(35)

För det första ledde fördjupningen av krisen med statspapper, som många europeiska banker hamnade i, till att investerarnas misstänksamhet ökade allt mer mot bankerna vilket ledde till att de sistnämnda inte kunde skaffa tillräckligt mycket finansiering på tillfredsställande villkor.

| (36) | Eftersom Dexiakoncernen bland annat var särskilt utsatt för statsrisker och halvstatliga risker blev investerarna allt mer misstänksamma mot koncernen. I sina tillgångar har Dexia nämligen många lån och/eller statsobligationer och/eller obligationer från lokala och regionala myndigheter i länder som marknaden uppfattar som riskländer. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom Dexiakoncernen bland annat var särskilt utsatt för statsrisker och halvstatliga risker blev investerarna allt mer misstänksamma mot koncernen. I sina tillgångar har Dexia nämligen många lån och/eller statsobligationer och/eller obligationer från lokala och regionala myndigheter i länder som marknaden uppfattar som riskländer.

| (37) | Den nuvarande krisen inföll dessutom innan Dexia hade hunnit slutföra sin omstrukturering, som skulle ha gett en mycket tryggare profil i fråga om likviditetsrisker. Dexia hade fortfarande en likviditetsprofil som var mycket sårbar och eftersom marknaden kände till Dexias sårbarhet kanske Dexia möttes av mer misstänksamhet än andra banker. |
| --- | --- |

(37)

Den nuvarande krisen inföll dessutom innan Dexia hade hunnit slutföra sin omstrukturering, som skulle ha gett en mycket tryggare profil i fråga om likviditetsrisker. Dexia hade fortfarande en likviditetsprofil som var mycket sårbar och eftersom marknaden kände till Dexias sårbarhet kanske Dexia möttes av mer misstänksamhet än andra banker.

| (38) | Dexias finansieringsbehov ökade särskilt på grund av följande faktorer:






  (i) | Den kraftiga räntesänkningen under sommaren 2011 ökade behovet av reservtillskott med minst [5 – 20] miljarder euro för att ha en marginal på grund av det varierande marknadsvärdet på räntederivat som användes för att täcka balansräkningen. |
| --- | --- | --- |

(38)

Dexias finansieringsbehov ökade särskilt på grund av följande faktorer:

(i)

Den kraftiga räntesänkningen under sommaren 2011 ökade behovet av reservtillskott med minst [5 – 20] miljarder euro för att ha en marginal på grund av det varierande marknadsvärdet på räntederivat som användes för att täcka balansräkningen.

| (ii) | Många obligationslån (särskilt lån med statsgarantier som Dexia tidigare gett ut) löpte ut just när marknadsvillkoren för att återfinansiera sådana obligationer inte var optimala. |
| --- | --- |

(ii)

Många obligationslån (särskilt lån med statsgarantier som Dexia tidigare gett ut) löpte ut just när marknadsvillkoren för att återfinansiera sådana obligationer inte var optimala.

| (iii) | Det kraftigt minskade marknadsvärdet och den minskade kreditvärdigheten på tillgångar som Dexia använde som säkerheter för att få finansiering. |
| --- | --- |

(iii)

Det kraftigt minskade marknadsvärdet och den minskade kreditvärdigheten på tillgångar som Dexia använde som säkerheter för att få finansiering.

| (iv) | Tappat förtroende från en stor del av investerarna följt av, bland annat, rapporteringen av stora förluster under andra kvartalet 2011 (på nära 4 miljarder euro) och sänkt betyg från flera värderingsinstitut. |
| --- | --- |

(iv)

Tappat förtroende från en stor del av investerarna följt av, bland annat, rapporteringen av stora förluster under andra kvartalet 2011 (på nära 4 miljarder euro) och sänkt betyg från flera värderingsinstitut.

| (v) | Dexias svårigheter ledde också till massuttag från kunder i Belgien och Luxemburg i oktober 2011. |
| --- | --- |

(v)

Dexias svårigheter ledde också till massuttag från kunder i Belgien och Luxemburg i oktober 2011.

| (39) | På grund av Dexias svårighet att finansiera sig på marknaden och [...] (16), blev Dexia tvunget att först ta emot likviditetsstöd i nödlägen från Banque nationale de Belgique och Banque de France. Det är under dessa omständigheter som de berörda medlemsstaterna beviljade den tillfälliga garantin för återfinansiering av Dexia. |
| --- | --- |

(39)

På grund av Dexias svårighet att finansiera sig på marknaden och [...] (16), blev Dexia tvunget att först ta emot likviditetsstöd i nödlägen från Banque nationale de Belgique och Banque de France. Det är under dessa omständigheter som de berörda medlemsstaterna beviljade den tillfälliga garantin för återfinansiering av Dexia.

| (40) | Trots att Dexia BIL inte hade orsakat problemen i Dexiakoncernen [...], fick den se sin inlåning minska kraftigt och detta särskilt mellan den 30 september 2011 och den 10 oktober 2011, då inlåningen minskade med [1 – 5] miljarder euro (och gick från [5 – 15] miljarder euro till [5 – 15] miljarder euro). Inlåningsförlusterna stabiliserade sig därefter, efter att en rad åtgärder offentliggjorts som syftade till att dela Dexiakoncernen och rädda vissa av koncernens dotterbolag (däribland Dexia BIL). Dexia meddelade nämligen den 6 oktober 2011 att de inlett diskussioner med en grupp investerare och Luxemburg för att sälja Dexia BIL till dem. Efter att ha nått en bottennivå på [5 – 15] miljarder euro den 22 november 2011 meddelade Dexia BIL att dess inlåning hade ökat något till [5 – 15] miljarder euro den 14 december 2011. |
| --- | --- |

(40)

Trots att Dexia BIL inte hade orsakat problemen i Dexiakoncernen [...], fick den se sin inlåning minska kraftigt och detta särskilt mellan den 30 september 2011 och den 10 oktober 2011, då inlåningen minskade med [1 – 5] miljarder euro (och gick från [5 – 15] miljarder euro till [5 – 15] miljarder euro). Inlåningsförlusterna stabiliserade sig därefter, efter att en rad åtgärder offentliggjorts som syftade till att dela Dexiakoncernen och rädda vissa av koncernens dotterbolag (däribland Dexia BIL). Dexia meddelade nämligen den 6 oktober 2011 att de inlett diskussioner med en grupp investerare och Luxemburg för att sälja Dexia BIL till dem. Efter att ha nått en bottennivå på [5 – 15] miljarder euro den 22 november 2011 meddelade Dexia BIL att dess inlåning hade ökat något till [5 – 15] miljarder euro den 14 december 2011.

2.4.   Beskrivningen av försäljningen av Dexia BIL

| (41) | Luxemburg meddelade den 23 mars 2012 att Dexia BIL hade sålts. Den slutliga försäljningen ska först godkännas av kommissionen. |
| --- | --- |

(41)

Luxemburg meddelade den 23 mars 2012 att Dexia BIL hade sålts. Den slutliga försäljningen ska först godkännas av kommissionen.

| (42) | Försäljningen av Dexia BIL som anmälts till kommissionen omfattades inte av någon formell budgivning. Enligt de luxemburgska myndigheterna hade Dexia planerat att sälja Dexia BIL sedan länge, och därför kontaktat en rad aktörer mellan 2009 och 2011, nämligen [...]. [...]. De diskussioner som fördes var mer eller mindre långtgående, men ingen av aktörerna lade fram någon konkret förvärvsplan för Dexia BIL. |
| --- | --- |

(42)

Försäljningen av Dexia BIL som anmälts till kommissionen omfattades inte av någon formell budgivning. Enligt de luxemburgska myndigheterna hade Dexia planerat att sälja Dexia BIL sedan länge, och därför kontaktat en rad aktörer mellan 2009 och 2011, nämligen [...]. [...]. De diskussioner som fördes var mer eller mindre långtgående, men ingen av aktörerna lade fram någon konkret förvärvsplan för Dexia BIL.

| (43) | Slutligen ledde kontakterna med Precision Capital till att förhandlingar med ensamrätt inleddes den 6 oktober 2011. Ett bindande samförståndsavtal om försäljning av 99,906 % av Dexia BIL som innehades av Dexia ingicks den 20 december 2011 (nedan kallat samförståndsavtalet). Enligt detta samförståndsavtal skulle Precision Capital förvärva 90 % av aktieposterna och resterande 10 % förvärvades av Luxemburg på samma villkor som Precision Capital. |
| --- | --- |

(43)

Slutligen ledde kontakterna med Precision Capital till att förhandlingar med ensamrätt inleddes den 6 oktober 2011. Ett bindande samförståndsavtal om försäljning av 99,906 % av Dexia BIL som innehades av Dexia ingicks den 20 december 2011 (nedan kallat samförståndsavtalet). Enligt detta samförståndsavtal skulle Precision Capital förvärva 90 % av aktieposterna och resterande 10 % förvärvades av Luxemburg på samma villkor som Precision Capital.

| (44) | Vissa av Dexia BIL:s tillgångar undantas från försäljningen och överlåtelsen berör endast en del av Dexia BIL, nämligen verksamheterna retail och privata banktjänster (nedan kallade de överlåtna verksamheterna). Närmare bestämt utesluts följande delar från försäljningen: Dexia BIL:s innehav på 51 % i DAM, Dexia BIL:s innehav på 50 % i RBCD, innehavet på 40 % i Popular Banca Privada, Dexia BIL:s innehav i legat (samt vissa dithörande derivat), Dexia BIL:s innehav i Dexia LDG Banque och Parfipar. Ovannämnda verksamheter överförs till Dexia innan transaktionen avslutas, med en bestämmelse om att Dexia BIL ska återvinna nettointäkterna från överlåtelserna. Ett annat villkor i samförståndsavtalet är att före försäljningen ska all utlåning och upplåning utan säkerheter hos enheter i Dexiakoncernen elimineras och även många fall av utlåning och upplåning med säkerheter hos enheter i Dexiakoncernen. Den 10 februari 2012 var den finansiering som beviljats till övriga enheter inom koncernen omkring [0 – 5] miljarder euro varav under [500 – 800] miljoner finansiering med säkerheter. Uteslutningen av alla dessa tillgångar minskar Dexia BIL:s sammanlagda tillgångar med omkring 16,9 miljarder euro jämfört med de totala tillgångarna på 41 miljarder euro den 30 juni 2011 (eller en minskning av de totala tillgångarna med 40 % och de riskvägda tillgångarna med 50 %). |
| --- | --- |

(44)

Vissa av Dexia BIL:s tillgångar undantas från försäljningen och överlåtelsen berör endast en del av Dexia BIL, nämligen verksamheterna retail och privata banktjänster (nedan kallade de överlåtna verksamheterna). Närmare bestämt utesluts följande delar från försäljningen: Dexia BIL:s innehav på 51 % i DAM, Dexia BIL:s innehav på 50 % i RBCD, innehavet på 40 % i Popular Banca Privada, Dexia BIL:s innehav i legat (samt vissa dithörande derivat), Dexia BIL:s innehav i Dexia LDG Banque och Parfipar. Ovannämnda verksamheter överförs till Dexia innan transaktionen avslutas, med en bestämmelse om att Dexia BIL ska återvinna nettointäkterna från överlåtelserna. Ett annat villkor i samförståndsavtalet är att före försäljningen ska all utlåning och upplåning utan säkerheter hos enheter i Dexiakoncernen elimineras och även många fall av utlåning och upplåning med säkerheter hos enheter i Dexiakoncernen. Den 10 februari 2012 var den finansiering som beviljats till övriga enheter inom koncernen omkring [0 – 5] miljarder euro varav under [500 – 800] miljoner finansiering med säkerheter. Uteslutningen av alla dessa tillgångar minskar Dexia BIL:s sammanlagda tillgångar med omkring 16,9 miljarder euro jämfört med de totala tillgångarna på 41 miljarder euro den 30 juni 2011 (eller en minskning av de totala tillgångarna med 40 % och de riskvägda tillgångarna med 50 %).

| (45) | I den anmälda åtgärden föreskrivs att när köpet avslutas ska Dexia BIL ha en kapitaltäckningskvot för kärnprimärkapital (Common Equity Tier 1) enligt Basel III på exakt 9 %. |
| --- | --- |

(45)

I den anmälda åtgärden föreskrivs att när köpet avslutas ska Dexia BIL ha en kapitaltäckningskvot för kärnprimärkapital (Common Equity Tier 1) enligt Basel III på exakt 9 %.

| (46) | Försäljningspriset är satt till 730 miljoner euro med en kapitaltäckningskvot för kärnprimärkapital för Dexia BIL på exakt 9 % när köpet avslutas. Om kapitaltäckningskvoten för kärnprimärkapital (Common Equity Tier 1) enligt Basel III överstiger 9 % när köpet avslutas justeras försäljningspriset mot det överskridande kapitalet när köpet avslutas. Om det saknas kapital jämfört med kapitaltäckningskvoten för kärnprimärkapital på 9 % ska detta underskott täckas av Dexia SA. |
| --- | --- |

(46)

Försäljningspriset är satt till 730 miljoner euro med en kapitaltäckningskvot för kärnprimärkapital för Dexia BIL på exakt 9 % när köpet avslutas. Om kapitaltäckningskvoten för kärnprimärkapital (Common Equity Tier 1) enligt Basel III överstiger 9 % när köpet avslutas justeras försäljningspriset mot det överskridande kapitalet när köpet avslutas. Om det saknas kapital jämfört med kapitaltäckningskvoten för kärnprimärkapital på 9 % ska detta underskott täckas av Dexia SA.

| (47) | Den åtgärd som anmäldes den 23 mars 2012 innehöll en bestämmelse om att ifall Dexia SA eller en enhet i Dexiakoncernen beviljas en statlig garanti till förmån för en förvärvare för sina ersättningsskyldigheter i form av avtalsspecifika garantier för denna överlåtelse gentemot förvärvaren, och om den aktuella förvärvaren är en privat enhet (som inte kontrolleras direkt eller indirekt av statliga enheter), åtar sig Dexia att se till att en liknande garanti beviljas av samma garant (eller annan garant med samma rating) till likvärdiga villkor och likvärdiga avtalsskyldigheter mot förvärvarna enligt överlåtelseavtalen. Denna skyldighet skulle gälla till den 1 januari 2017 (nedan kallad bestämmelse 3.3.5). Bestämmelsen ströks dock senare och har inte tagits med i slutavtalen om aktieöverlåtelse som ersatte samförståndsavtalet. |
| --- | --- |

(47)

Den åtgärd som anmäldes den 23 mars 2012 innehöll en bestämmelse om att ifall Dexia SA eller en enhet i Dexiakoncernen beviljas en statlig garanti till förmån för en förvärvare för sina ersättningsskyldigheter i form av avtalsspecifika garantier för denna överlåtelse gentemot förvärvaren, och om den aktuella förvärvaren är en privat enhet (som inte kontrolleras direkt eller indirekt av statliga enheter), åtar sig Dexia att se till att en liknande garanti beviljas av samma garant (eller annan garant med samma rating) till likvärdiga villkor och likvärdiga avtalsskyldigheter mot förvärvarna enligt överlåtelseavtalen. Denna skyldighet skulle gälla till den 1 januari 2017 (nedan kallad bestämmelse 3.3.5). Bestämmelsen ströks dock senare och har inte tagits med i slutavtalen om aktieöverlåtelse som ersatte samförståndsavtalet.

| (48) | Innan samförståndsavtalet skrevs färdigt gjordes en bedömning om priset var rimligt av en tredje part, som en förstudie till överlåtelsen av Dexia BIL (17). Bedömningen från den 10 december 2011 gjordes enligt tre olika metoder (18) och resultatet blev ett pris som sträckte sig mellan [600 – 700] och [800 – 900] miljoner euro. En ny bedömning den 30 maj 2012 gav samma resultat. |
| --- | --- |

(48)

Innan samförståndsavtalet skrevs färdigt gjordes en bedömning om priset var rimligt av en tredje part, som en förstudie till överlåtelsen av Dexia BIL (17). Bedömningen från den 10 december 2011 gjordes enligt tre olika metoder (18) och resultatet blev ett pris som sträckte sig mellan [600 – 700] och [800 – 900] miljoner euro. En ny bedömning den 30 maj 2012 gav samma resultat.

2.5.   Beskrivning av orsakerna till att ett formellt granskningsförfarande inleddes

| (49) | I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet bedömde kommissionen att den just då inte kunde fastställa att affären inte utgjorde någon form av stöd. |
| --- | --- |

(49)

I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet bedömde kommissionen att den just då inte kunde fastställa att affären inte utgjorde någon form av stöd.

| (50) | Kommissionen bedömde att bestämmelse 3.3.5 eventuellt kunde utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen bedömde att bestämmelse 3.3.5 eventuellt kunde utgöra statligt stöd.

| (51) | Kommissionen bedömde även att överlåtelsen av Dexia BIL inte skett på ett öppet, rättvist sätt. Överlåtelsen begränsades till bilaterala förhandlingar med ett antal potentiella förvärvare utan öppen budgivning. Kommissionen kunde därför inte fastställa att försäljningen skett på ett sätt som garanterade att ett marknadsmässigt pris hade satts och därför inte utgjorde någon form av statligt stöd. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen bedömde även att överlåtelsen av Dexia BIL inte skett på ett öppet, rättvist sätt. Överlåtelsen begränsades till bilaterala förhandlingar med ett antal potentiella förvärvare utan öppen budgivning. Kommissionen kunde därför inte fastställa att försäljningen skett på ett sätt som garanterade att ett marknadsmässigt pris hade satts och därför inte utgjorde någon form av statligt stöd.

| (52) | Enligt kommissionen hade bedömningen om priset var rimligt av en tredje part (19) gjorts under förhandlingarnas gång och innan de exakta villkoren hade fastslagits i det samförståndsavtal från den 20 december 2011 som anmäldes den 23 mars 2012. Kommissionen tvivlade därför på om hänsyn tagits i rimlighetsbedömningen till de överlåtna verksamheternas hela omfattning och villkoren i den anmälda åtgärden, däribland bestämmelsen om att Dexia BIL ska återvinna nettointäkterna från överlåtelserna och bestämmelse 3.3.5. |
| --- | --- |

(52)

Enligt kommissionen hade bedömningen om priset var rimligt av en tredje part (19) gjorts under förhandlingarnas gång och innan de exakta villkoren hade fastslagits i det samförståndsavtal från den 20 december 2011 som anmäldes den 23 mars 2012. Kommissionen tvivlade därför på om hänsyn tagits i rimlighetsbedömningen till de överlåtna verksamheternas hela omfattning och villkoren i den anmälda åtgärden, däribland bestämmelsen om att Dexia BIL ska återvinna nettointäkterna från överlåtelserna och bestämmelse 3.3.5.

| (53) | Kommissionen kunde därför inte fastställa att förhållandena vid försäljningen av Dexia BIL gjort att ett marknadsmässigt pris hade satts, med tanke på att det inte hade skett någon öppen budgivning och att det saknades exakta uppgifter om huruvida värderingen av affären var korrekt, särskilt i fråga om de överlåtna verksamheternas omfattning och den potentiella bestämmelsen 3.3.5. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen kunde därför inte fastställa att förhållandena vid försäljningen av Dexia BIL gjort att ett marknadsmässigt pris hade satts, med tanke på att det inte hade skett någon öppen budgivning och att det saknades exakta uppgifter om huruvida värderingen av affären var korrekt, särskilt i fråga om de överlåtna verksamheternas omfattning och den potentiella bestämmelsen 3.3.5.

3.   TREDJE PARTERS SYNPUNKTER

| (54) | Efter att det formella granskningsförfarandet hade offentliggjorts den 3 april 2012 mottog kommissionen synpunkter från två berörda tredje parter. |
| --- | --- |

(54)

Efter att det formella granskningsförfarandet hade offentliggjorts den 3 april 2012 mottog kommissionen synpunkter från två berörda tredje parter.

| (55) | En av synpunkterna (nedan kallad synpunkt A) från en investerarsammanslutning rör storleken på försäljningspriset. Sammanslutningen anser att försäljningspriset för Dexia BIL är för lågt, särskilt med tanke på Dexia BIL:s tidigare goda resultat. |
| --- | --- |

(55)

En av synpunkterna (nedan kallad synpunkt A) från en investerarsammanslutning rör storleken på försäljningspriset. Sammanslutningen anser att försäljningspriset för Dexia BIL är för lågt, särskilt med tanke på Dexia BIL:s tidigare goda resultat.

| (56) | Den andra tredje parten, en av Dexia SA:s aktieägare, uttryckte i sina synpunkter (nedan kallade synpunkt B) tvivel på uppträdandet från Dexia SA, Dexia BIL och personer och organ som skulle kontrollera dessa företag sedan 1998. Aktieägaren bedömer också att informationen från Dexia SA till sina aktieägare är otillräcklig. Aktieägaren anser också att protokoll och bilagor över dennes egna yttranden under bolagsstämmorna från och med 1999 samt all korrespondens mellan denne själv, Dexia SA, Dexia BIL och deras förvaltare borde ha överförts av Dexia SA till de potentiella förvärvarna av Dexia BIL. |
| --- | --- |

(56)

Den andra tredje parten, en av Dexia SA:s aktieägare, uttryckte i sina synpunkter (nedan kallade synpunkt B) tvivel på uppträdandet från Dexia SA, Dexia BIL och personer och organ som skulle kontrollera dessa företag sedan 1998. Aktieägaren bedömer också att informationen från Dexia SA till sina aktieägare är otillräcklig. Aktieägaren anser också att protokoll och bilagor över dennes egna yttranden under bolagsstämmorna från och med 1999 samt all korrespondens mellan denne själv, Dexia SA, Dexia BIL och deras förvaltare borde ha överförts av Dexia SA till de potentiella förvärvarna av Dexia BIL.

4.   SYNPUNKTER FRÅN DEXIA SA

| (57) | Dexia SA understryker att överlåtelsen av Dexia BIL var nödvändig för att stabilisera situationen för Dexia BIL efter inlåningsförlusterna i början av oktober 2011. Det är absolut nödvändigt att så snart som möjligt försäkra affärsparterna att det inte finns några inslag av statligt stöd i överlåtelsen av Dexia BIL. |
| --- | --- |

(57)

Dexia SA understryker att överlåtelsen av Dexia BIL var nödvändig för att stabilisera situationen för Dexia BIL efter inlåningsförlusterna i början av oktober 2011. Det är absolut nödvändigt att så snart som möjligt försäkra affärsparterna att det inte finns några inslag av statligt stöd i överlåtelsen av Dexia BIL.

| (58) | Eftersom bestämmelse 3.3.5 inte togs med i slutavtalen om aktieöverlåtelse som ersatte samförståndsavtalet finns det ingen grund för dessa farhågor. |
| --- | --- |

(58)

Eftersom bestämmelse 3.3.5 inte togs med i slutavtalen om aktieöverlåtelse som ersatte samförståndsavtalet finns det ingen grund för dessa farhågor.

| (59) | Dexia SA:s många kontakter med potentiella förvärvare sedan 2009, i kombination med offentliggörandet den 6 oktober 2011 om att Dexia BIL eventuellt skulle överlåtas till en grupp internationella investerare, gjorde att den planerade överlåtelsen av Dexia BIL var offentlig. Ensamrätten godkändes formellt först två veckor senare och andra kandidater som vore allvarligt intresserade av att ta över Dexia BIL skulle därför ha haft gott om tid att ge sig tillkänna, om så vore fallet. Villkoren för överlåtelsen av Dexia BIL fastställdes dessutom av Dexia SA och Precision Capital under förhandling at arms’ length mellan privata aktörer, på deras eget ansvar och utan att statliga medel togs i anspråk. Det var också bråttom att hitta en övertagare till Dexia BIL för att skydda bankens insättare och kunder, bevara bankens värde och förhindra att resten av finanssystemet smittades. Under dessa omständigheter kan överlåtelsen av Dexia BIL ses som en öppen och rättvis process som garanterade att ett marknadsmässigt pris sattes. Den innehåller därför inga inslag av statligt stöd. |
| --- | --- |

(59)

Dexia SA:s många kontakter med potentiella förvärvare sedan 2009, i kombination med offentliggörandet den 6 oktober 2011 om att Dexia BIL eventuellt skulle överlåtas till en grupp internationella investerare, gjorde att den planerade överlåtelsen av Dexia BIL var offentlig. Ensamrätten godkändes formellt först två veckor senare och andra kandidater som vore allvarligt intresserade av att ta över Dexia BIL skulle därför ha haft gott om tid att ge sig tillkänna, om så vore fallet. Villkoren för överlåtelsen av Dexia BIL fastställdes dessutom av Dexia SA och Precision Capital under förhandling at arms’ length mellan privata aktörer, på deras eget ansvar och utan att statliga medel togs i anspråk. Det var också bråttom att hitta en övertagare till Dexia BIL för att skydda bankens insättare och kunder, bevara bankens värde och förhindra att resten av finanssystemet smittades. Under dessa omständigheter kan överlåtelsen av Dexia BIL ses som en öppen och rättvis process som garanterade att ett marknadsmässigt pris sattes. Den innehåller därför inga inslag av statligt stöd.

| (60) | Bedömningen om priset var rimligt från december 2011 gjordes utifrån den nya omfattningen av Dexia BIL (de överlåtna verksamheterna), vilket bekräftas i den nya bedömningen om priset var rimligt från den 30 maj 2012. |
| --- | --- |

(60)

Bedömningen om priset var rimligt från december 2011 gjordes utifrån den nya omfattningen av Dexia BIL (de överlåtna verksamheterna), vilket bekräftas i den nya bedömningen om priset var rimligt från den 30 maj 2012.

| (61) | Försäljningspriset bygger på kapitaltäckningskvoten ”Core Equity Tier 1” enligt Basel III på 9 % när köpet avslutas. Om denna nivå skulle skilja sig från kapitalnivån när köpet avslutas garanterar justeringsbestämmelsen att mellanskillnaden ersätts av köparna eller säljaren och/eller att försäljningspriset justeras. Under dessa omständigheter anser Dexia SA att värdet på de andelar eller tillgångar som uteslöts från affären inte ingick när marknadspriset fastställdes. |
| --- | --- |

(61)

Försäljningspriset bygger på kapitaltäckningskvoten ”Core Equity Tier 1” enligt Basel III på 9 % när köpet avslutas. Om denna nivå skulle skilja sig från kapitalnivån när köpet avslutas garanterar justeringsbestämmelsen att mellanskillnaden ersätts av köparna eller säljaren och/eller att försäljningspriset justeras. Under dessa omständigheter anser Dexia SA att värdet på de andelar eller tillgångar som uteslöts från affären inte ingick när marknadspriset fastställdes.

| (62) | Dexia BIL har inte dragit direkt nytta av de tidigare stöd som Dexiakoncernen har fått. Dexia BIL har tvärtom sedan slutet av 2008 varit en ständig nettoleverantör av likvida tillgångar till Dexiakoncernen. Kommissionen kan inte anta att bara för att ett företag tillhör en viss koncern har detta företag tagit del av stöd som koncernen har fått, särskilt som överföringsmekanismerna inom koncernen i det aktuella fallet enbart har använts till förfång för företaget och inte till dess fördel (20). Kommissionen kan inte heller anta att affären har genomförts av staten eller tar statliga medel i anspråk, när den har genomförts at arms’ length mellan Dexia och förvärvaren utan att statliga medel har tagits i anspråk. |
| --- | --- |

(62)

Dexia BIL har inte dragit direkt nytta av de tidigare stöd som Dexiakoncernen har fått. Dexia BIL har tvärtom sedan slutet av 2008 varit en ständig nettoleverantör av likvida tillgångar till Dexiakoncernen. Kommissionen kan inte anta att bara för att ett företag tillhör en viss koncern har detta företag tagit del av stöd som koncernen har fått, särskilt som överföringsmekanismerna inom koncernen i det aktuella fallet enbart har använts till förfång för företaget och inte till dess fördel (20). Kommissionen kan inte heller anta att affären har genomförts av staten eller tar statliga medel i anspråk, när den har genomförts at arms’ length mellan Dexia och förvärvaren utan att statliga medel har tagits i anspråk.

| (63) | Hur som helst understryker Dexia SA att förvärvet av Dexia BIL till marknadspris räcker för att eliminera möjligheten att tidigare stöd som Dexiakoncernen mottagit skulle ha överförts till förvärvaren och den överlåtna enheten Dexia BIL. (21) |
| --- | --- |

(63)

Hur som helst understryker Dexia SA att förvärvet av Dexia BIL till marknadspris räcker för att eliminera möjligheten att tidigare stöd som Dexiakoncernen mottagit skulle ha överförts till förvärvaren och den överlåtna enheten Dexia BIL. (21)

| (64) | Överlåtelsen av Dexia BIL kan inte innebära nya stöd, eftersom den luxemburgska staten förvärvade Dexia BIL utan att tillföra nytt kapital i Dexia BIL. I detta sammanhang understryker Dexia SA att eftersom inget ytterligare stöd har getts har inte överlåtelsen av Dexia BIL snedvridit konkurrensen, och det krävs därför inte ytterligare åtgärder för att förhindra snedvridningar av konkurrensen. Hur som helst är minskningen av storleken på Dexia BIL, efter att verksamheter undantagits från överlåtelsen, tillräcklig för att det inte ska krävas ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

(64)

Överlåtelsen av Dexia BIL kan inte innebära nya stöd, eftersom den luxemburgska staten förvärvade Dexia BIL utan att tillföra nytt kapital i Dexia BIL. I detta sammanhang understryker Dexia SA att eftersom inget ytterligare stöd har getts har inte överlåtelsen av Dexia BIL snedvridit konkurrensen, och det krävs därför inte ytterligare åtgärder för att förhindra snedvridningar av konkurrensen. Hur som helst är minskningen av storleken på Dexia BIL, efter att verksamheter undantagits från överlåtelsen, tillräcklig för att det inte ska krävas ytterligare åtgärder.

5.   LUXEMBURGS SYNPUNKTER

| (65) | Luxemburg anser att försäljningen av Dexia BIL är en privat marknadsuppgörelse och därför inte innehåller något inslag av statligt stöd. |
| --- | --- |

(65)

Luxemburg anser att försäljningen av Dexia BIL är en privat marknadsuppgörelse och därför inte innehåller något inslag av statligt stöd.

| (66) | Luxemburg noterar att planerna på att överlåta Dexia BIL offentliggjordes den 6 oktober 2011, alltså innan beskedet om att ytterligare återfinansieringsgarantier hade beviljats av de berörda medlemsstaterna till Dexia SA och DCL. |
| --- | --- |

(66)

Luxemburg noterar att planerna på att överlåta Dexia BIL offentliggjordes den 6 oktober 2011, alltså innan beskedet om att ytterligare återfinansieringsgarantier hade beviljats av de berörda medlemsstaterna till Dexia SA och DCL.

| (67) | Luxemburg understryker att Dexia BIL är en av de storbanker som har flest kontor i Luxemburg och den är en viktig aktör i den lokala ekonomin samt insättningsbank för såväl fysiska personer som företag och långivare för konsumtion, bostäder och till företag. Dexia BIL är en viktig aktör i Luxemburgs ekonomiska system (22) och om banken skulle gå omkull (till och med tvivel på dess öde) skulle det få oerhört allvarliga följder för stabiliteten i Luxemburgs finanssystem och Luxemburgs ekonomi i allmänhet, vilket även skulle kunna påverka grannländerna. |
| --- | --- |

(67)

Luxemburg understryker att Dexia BIL är en av de storbanker som har flest kontor i Luxemburg och den är en viktig aktör i den lokala ekonomin samt insättningsbank för såväl fysiska personer som företag och långivare för konsumtion, bostäder och till företag. Dexia BIL är en viktig aktör i Luxemburgs ekonomiska system (22) och om banken skulle gå omkull (till och med tvivel på dess öde) skulle det få oerhört allvarliga följder för stabiliteten i Luxemburgs finanssystem och Luxemburgs ekonomi i allmänhet, vilket även skulle kunna påverka grannländerna.

| (68) | Enligt de luxemburgska myndigheterna finns det ingen fördel för Dexia SA eller Dexia BIL att den luxemburgska staten har övertagit 10 % av innehavet i Dexia BIL, eftersom övertagandet skedde på marknadsvillkor, det erlagda priset och villkoren var samma som för Precision Capital. |
| --- | --- |

(68)

Enligt de luxemburgska myndigheterna finns det ingen fördel för Dexia SA eller Dexia BIL att den luxemburgska staten har övertagit 10 % av innehavet i Dexia BIL, eftersom övertagandet skedde på marknadsvillkor, det erlagda priset och villkoren var samma som för Precision Capital.

| (69) | Luxemburg noterar också att Dexia SA hade planerat att sälja Dexia BIL sedan länge, och därför kontaktat en rad aktörer mellan 2009 och 2011, nämligen [...]. De diskussioner som fördes var mer eller mindre långtgående, men ingen av aktörerna visade något intresse för Dexia BIL. Även om de luxemburgska myndigheterna erkänner att processen inte var någon formell budgivning, så påpekar de att det inte är troligt att en formell budgivning skulle ha lett till ett annat resultat. En budgivning kunde inte organiseras på så kort tid som krävdes genom den allt snabbare urholkningen av Dexia BIL:s insättningar i slutet av september 2011, på grund av ryktena om Dexiakoncernens svårigheter och att Dexia SA fick sänkt kreditbetyg från värderingsinstitutet Moody's den 3 oktober 2011, som lades till ryktena om det europeiska banksystemet, krisen för statspapper och svårigheterna i euroområdet. Denna nödsituation ledde till att planerna på en överlåtelse av Dexia BIL offentliggjordes och att förhandlingar inleddes med Precision Capital den 6 oktober 2011. Mellan detta datum och inledandet av förhandlingar med ensamrätt (23) visades inget annat intresse och inga seriösa bud inkom, trots [...] yttranden från andra potentiella investerare (24). |
| --- | --- |

(69)

Luxemburg noterar också att Dexia SA hade planerat att sälja Dexia BIL sedan länge, och därför kontaktat en rad aktörer mellan 2009 och 2011, nämligen [...]. De diskussioner som fördes var mer eller mindre långtgående, men ingen av aktörerna visade något intresse för Dexia BIL. Även om de luxemburgska myndigheterna erkänner att processen inte var någon formell budgivning, så påpekar de att det inte är troligt att en formell budgivning skulle ha lett till ett annat resultat. En budgivning kunde inte organiseras på så kort tid som krävdes genom den allt snabbare urholkningen av Dexia BIL:s insättningar i slutet av september 2011, på grund av ryktena om Dexiakoncernens svårigheter och att Dexia SA fick sänkt kreditbetyg från värderingsinstitutet Moody's den 3 oktober 2011, som lades till ryktena om det europeiska banksystemet, krisen för statspapper och svårigheterna i euroområdet. Denna nödsituation ledde till att planerna på en överlåtelse av Dexia BIL offentliggjordes och att förhandlingar inleddes med Precision Capital den 6 oktober 2011. Mellan detta datum och inledandet av förhandlingar med ensamrätt (23) visades inget annat intresse och inga seriösa bud inkom, trots [...] yttranden från andra potentiella investerare (24).

| (70) | Enligt de luxemburgska myndigheterna kan en informell budgivning som organiseras på kort tid och enligt särskilda förfaranden som omständigheterna kräver, anses som en öppen och rättvis process som garanterar att ett marknadsmässigt pris sätts. De luxemburgska myndigheterna påpekar också att en bedömning om priset var rimligt från den 10 december 2011 och en ny bedömning den 30 maj 2012 visade att priset verkade rimligt i det rådande marknadsläget och att kommissionen redan godkänt att en företagsvärdering som görs utifrån en bedömning om priset är rimligt kan överensstämma med ett marknadspris. |
| --- | --- |

(70)

Enligt de luxemburgska myndigheterna kan en informell budgivning som organiseras på kort tid och enligt särskilda förfaranden som omständigheterna kräver, anses som en öppen och rättvis process som garanterar att ett marknadsmässigt pris sätts. De luxemburgska myndigheterna påpekar också att en bedömning om priset var rimligt från den 10 december 2011 och en ny bedömning den 30 maj 2012 visade att priset verkade rimligt i det rådande marknadsläget och att kommissionen redan godkänt att en företagsvärdering som görs utifrån en bedömning om priset är rimligt kan överensstämma med ett marknadspris.

| (71) | Sedan slutet av 2008 var Dexia BIL en ständig nettoleverantör av likvida tillgångar till andra enheter i koncernen. När det gäller den nya tillfälliga garanti som kommissionen godkände den 21 december 2011 omfattas inte Dexia BIL av denna tillfälliga garanti. |
| --- | --- |

(71)

Sedan slutet av 2008 var Dexia BIL en ständig nettoleverantör av likvida tillgångar till andra enheter i koncernen. När det gäller den nya tillfälliga garanti som kommissionen godkände den 21 december 2011 omfattas inte Dexia BIL av denna tillfälliga garanti.

| (72) | De luxemburgska myndigheterna påpekar att Dexia BIL kommer att ha god likviditet efter överlåtelsen, den kommer att koncentrera sig på vara en bank för in- och utlåning till privatkunder och småföretag och kommer att kapa banden till den återstående Dexiakoncernen, genom utbrytningen av ”legatportföljen” och Dexia LDG och överlåtelsen av andelarna i RBCD och DAM. Samförståndsavtalet bygger också på att Dexia BIL inte ska finansiera Dexia SA eller andra enheter i den återstående koncernen efter överlåtelsen. |
| --- | --- |

(72)

De luxemburgska myndigheterna påpekar att Dexia BIL kommer att ha god likviditet efter överlåtelsen, den kommer att koncentrera sig på vara en bank för in- och utlåning till privatkunder och småföretag och kommer att kapa banden till den återstående Dexiakoncernen, genom utbrytningen av ”legatportföljen” och Dexia LDG och överlåtelsen av andelarna i RBCD och DAM. Samförståndsavtalet bygger också på att Dexia BIL inte ska finansiera Dexia SA eller andra enheter i den återstående koncernen efter överlåtelsen.

| (73) | Luxemburg anhåller också om att Dexia BIL inte längre ska omfattas av villkoren och åtagandena i beslutet av den 26 februari 2010, och inte heller av den nya omstruktureringsplanen eller avvecklingen av Dexia som ska tas fram inom ramen för beslutet av den 21 december 2011. Att Dexia BIL skulle omfattas av den omstruktureringsplan som godkändes i beslutet av den 26 februari 2010 samt villkoren och åtagandena i denna plan gällde när Dexia BIL tillhörde Dexiakoncernen, som är den enda som får nytta av de stöd som beviljats enligt ovannämnda beslut. Detta framgår också tydligt i de flesta åtagandena i omstruktureringsplanen för Dexia, som gäller för Dexiakoncernen eller Dexia SA och inte berör Dexia BIL såvida denna inte är ett dotterbolag till koncernen och utgör en gemensam ekonomisk enhet med Dexia SA. Hur som helst innehåller inte överlåtelsen av Dexia BIL något inslag av statligt stöd och har genomförts till marknadspris. |
| --- | --- |

(73)

Luxemburg anhåller också om att Dexia BIL inte längre ska omfattas av villkoren och åtagandena i beslutet av den 26 februari 2010, och inte heller av den nya omstruktureringsplanen eller avvecklingen av Dexia som ska tas fram inom ramen för beslutet av den 21 december 2011. Att Dexia BIL skulle omfattas av den omstruktureringsplan som godkändes i beslutet av den 26 februari 2010 samt villkoren och åtagandena i denna plan gällde när Dexia BIL tillhörde Dexiakoncernen, som är den enda som får nytta av de stöd som beviljats enligt ovannämnda beslut. Detta framgår också tydligt i de flesta åtagandena i omstruktureringsplanen för Dexia, som gäller för Dexiakoncernen eller Dexia SA och inte berör Dexia BIL såvida denna inte är ett dotterbolag till koncernen och utgör en gemensam ekonomisk enhet med Dexia SA. Hur som helst innehåller inte överlåtelsen av Dexia BIL något inslag av statligt stöd och har genomförts till marknadspris.

| (74) | Luxemburg bekräftar i sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet att bestämmelse 3.3.5 inte togs med i slutavtalen om aktieöverlåtelse som ersatte samförståndsavtalet och att det inte längre finns någon grund för dessa farhågor. |
| --- | --- |

(74)

Luxemburg bekräftar i sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet att bestämmelse 3.3.5 inte togs med i slutavtalen om aktieöverlåtelse som ersatte samförståndsavtalet och att det inte längre finns någon grund för dessa farhågor.

| (75) | De luxemburgska myndigheterna bekräftar också att rimlighetsbedömningens omfattning exakt motsvarade de överlåtna verksamheternas omfattning. Justeringsmekanismen i förhållande till den exakta nivån på 9 % Common Equity Tier 1 enligt Basel III gör det också möjligt att garantera att värdet på de verksamheter som uteslöts från affären (skäl (36)) inte påverkar förvärvaren ekonomiskt, varken positivt eller negativt. De luxemburgska myndigheterna hänvisar även till den nya rimlighetsbedömningen från [slutet av] maj 2012 där samma slutsatser nås. Försäljningspriset för Dexia BIL kan därför anses som ett marknadspris, vilket utesluter all överföring av stöd i detta sammanhang. |
| --- | --- |

(75)

De luxemburgska myndigheterna bekräftar också att rimlighetsbedömningens omfattning exakt motsvarade de överlåtna verksamheternas omfattning. Justeringsmekanismen i förhållande till den exakta nivån på 9 % Common Equity Tier 1 enligt Basel III gör det också möjligt att garantera att värdet på de verksamheter som uteslöts från affären (skäl (36)) inte påverkar förvärvaren ekonomiskt, varken positivt eller negativt. De luxemburgska myndigheterna hänvisar även till den nya rimlighetsbedömningen från [slutet av] maj 2012 där samma slutsatser nås. Försäljningspriset för Dexia BIL kan därför anses som ett marknadspris, vilket utesluter all överföring av stöd i detta sammanhang.

| (76) | De luxemburgska myndigheterna håller slutligen med om synpunkterna från Dexia SA. (del 4 nedan). |
| --- | --- |

(76)

De luxemburgska myndigheterna håller slutligen med om synpunkterna från Dexia SA. (del 4 nedan).

| (77) | De luxemburgska myndigheterna bedömer att påståendena i synpunkt A bygger på spridda uppgifter och inte utgör en fullständig analys av situationen. Hänsyn tas nämligen inte till de exakta villkoren för affären. De luxemburgska myndigheterna hänvisar här till olika handlingar som de luxemburgska myndigheterna och Dexia SA har sänt till kommissionen, nämligen bedömningarna av om priset var rimligt av en tredje part där slutsatsen dras att det erlagda priset är rimligt med tanke på villkoren för affären. Detta framgår av bedömningen av en tredje part från den 10 december 2011 och bekräftades den 30 maj 2012 av samma byrå, nämligen [...]. |
| --- | --- |

(77)

De luxemburgska myndigheterna bedömer att påståendena i synpunkt A bygger på spridda uppgifter och inte utgör en fullständig analys av situationen. Hänsyn tas nämligen inte till de exakta villkoren för affären. De luxemburgska myndigheterna hänvisar här till olika handlingar som de luxemburgska myndigheterna och Dexia SA har sänt till kommissionen, nämligen bedömningarna av om priset var rimligt av en tredje part där slutsatsen dras att det erlagda priset är rimligt med tanke på villkoren för affären. Detta framgår av bedömningen av en tredje part från den 10 december 2011 och bekräftades den 30 maj 2012 av samma byrå, nämligen [...].

| (78) | Det framgår dessutom tydligt av de handlingar som kommissionen förfogar över att den luxemburgska staten varken har erbjudit eller beviljat garantier till köparen. |
| --- | --- |

(78)

Det framgår dessutom tydligt av de handlingar som kommissionen förfogar över att den luxemburgska staten varken har erbjudit eller beviljat garantier till köparen.

| (79) | De luxemburgska myndigheterna konstaterar därför att synpunkterna A verkar bygga på ofullständiga uppgifter och innehåller felaktiga påståenden, utan minsta bevisning dessutom, och myndigheterna ber därför att kommissionen inte tar hänsyn till dem i sitt slutliga beslut, utan i stället använder sig av de luxemburgska myndigheternas och Dexia SA:s förklaringar i sin korrespondens med kommissionen, som ger uttömmande svar på de aktuella frågorna och gör det möjligt att bemöta den kritik som framförts. |
| --- | --- |

(79)

De luxemburgska myndigheterna konstaterar därför att synpunkterna A verkar bygga på ofullständiga uppgifter och innehåller felaktiga påståenden, utan minsta bevisning dessutom, och myndigheterna ber därför att kommissionen inte tar hänsyn till dem i sitt slutliga beslut, utan i stället använder sig av de luxemburgska myndigheternas och Dexia SA:s förklaringar i sin korrespondens med kommissionen, som ger uttömmande svar på de aktuella frågorna och gör det möjligt att bemöta den kritik som framförts.

| (80) | De luxemburgska myndigheterna konstaterar att synpunkt B utgör en brevväxling mellan denna tredje part och ledningen i Dexia SA och Dexia BIL, eller med kontrollmyndigheterna, mellan 2005 och slutet av 2011, utan direkt koppling till överlåtelsen av Dexia BIL. De gäller olika begäranden och kritik mot Dexia SA för att de inte åtgärdat vissa frågor som rör händelser långt före överlåtelsen av Dexia BIL, som är den enda som berörs av detta beslut om försäljningen av Dexia BIL. De luxemburgska myndigheterna ber därför att kommissionen inte ska ta hänsyn till dessa dokument, då de inte är relevanta. |
| --- | --- |

(80)

De luxemburgska myndigheterna konstaterar att synpunkt B utgör en brevväxling mellan denna tredje part och ledningen i Dexia SA och Dexia BIL, eller med kontrollmyndigheterna, mellan 2005 och slutet av 2011, utan direkt koppling till överlåtelsen av Dexia BIL. De gäller olika begäranden och kritik mot Dexia SA för att de inte åtgärdat vissa frågor som rör händelser långt före överlåtelsen av Dexia BIL, som är den enda som berörs av detta beslut om försäljningen av Dexia BIL. De luxemburgska myndigheterna ber därför att kommissionen inte ska ta hänsyn till dessa dokument, då de inte är relevanta.

| (81) | De luxemburgska myndigheterna noterar att Dexia SA drar slutsatsen (se punkt 4 nedan) att affären Dexia BIL görs till marknadspris och utan inslag av statligt stöd. Denna slutsats stämmer med de luxemburgska myndigheternas slutsatser, synpunkterna kräver därför inga övriga kommentarer från deras sida. |
| --- | --- |

(81)

De luxemburgska myndigheterna noterar att Dexia SA drar slutsatsen (se punkt 4 nedan) att affären Dexia BIL görs till marknadspris och utan inslag av statligt stöd. Denna slutsats stämmer med de luxemburgska myndigheternas slutsatser, synpunkterna kräver därför inga övriga kommentarer från deras sida.

| (82) | Som slutsats konstaterar de luxemburgska myndigheterna att det inte har inkommit någon synpunkt från tredje part som gör att de händelseförlopp som skildras i deras anmälan och synpunkter kan ifrågasättas. De luxemburgska myndigheterna noterar även att ingen av synpunkterna från tredje part gör att det går att ifrågasätta att överlåtelsen av Dexia BIL, i enlighet med kommissionens beslutsförfarande, var öppen och rättvis och att affären därför skedde till marknadspris. De luxemburgska myndigheterna vidhåller därför att affären genomförts utan statligt stöd. |
| --- | --- |

(82)

Som slutsats konstaterar de luxemburgska myndigheterna att det inte har inkommit någon synpunkt från tredje part som gör att de händelseförlopp som skildras i deras anmälan och synpunkter kan ifrågasättas. De luxemburgska myndigheterna noterar även att ingen av synpunkterna från tredje part gör att det går att ifrågasätta att överlåtelsen av Dexia BIL, i enlighet med kommissionens beslutsförfarande, var öppen och rättvis och att affären därför skedde till marknadspris. De luxemburgska myndigheterna vidhåller därför att affären genomförts utan statligt stöd.

6.   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

| (83) | Artikel 107.1 i EUF-fördraget lyder enligt följande: Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(83)

Artikel 107.1 i EUF-fördraget lyder enligt följande: Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (84) | Dexia BIL verkar i EU och konkurrerar därför helt klart med andra aktörer på utländska marknader. Kommissionen anser därför att ett eventuellt stöd vid försäljningen av Dexia BIL skulle påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(84)

Dexia BIL verkar i EU och konkurrerar därför helt klart med andra aktörer på utländska marknader. Kommissionen anser därför att ett eventuellt stöd vid försäljningen av Dexia BIL skulle påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen.

| (85) | I sitt beslut av den 26 februari 2010 har kommissionen redan fastställt att det stöd som Dexia fick i form av kapital, finansieringsgarantier, likviditetsstöd i nödlägen från en statsgaranti och stöd för tillgångar som minskat i värde utgjorde statligt stöd (beviljade av Belgien, Luxemburg och Frankrike). Det är därför nödvändigt att fastslå att den överlåtna verksamheten inte får nytta av det stöd som Dexia tidigare fick. |
| --- | --- |

(85)

I sitt beslut av den 26 februari 2010 har kommissionen redan fastställt att det stöd som Dexia fick i form av kapital, finansieringsgarantier, likviditetsstöd i nödlägen från en statsgaranti och stöd för tillgångar som minskat i värde utgjorde statligt stöd (beviljade av Belgien, Luxemburg och Frankrike). Det är därför nödvändigt att fastslå att den överlåtna verksamheten inte får nytta av det stöd som Dexia tidigare fick.

| (86) | Enligt domstolens dom av den 8 maj 2003Italien och SIM 2 mot kommissionen
   (25), som kommissionen har haft som grund för sina beslut Olympic Airlines
   (26) och Alitalia
   (27), granskas de ekonomiska banden mellan det gamla företaget och de nya strukturerna mot bakgrund av en rad indikatorer. Bland dessa indikatorer finns föremålet för försäljningen, försäljningspriset, identiteten på aktieägarna eller ägarna av det övertagande företaget eller det förvärvade företaget. Detta bekräftades av tribunalen i dess dom av den 28 mars 2012Ryanair mot kommissionen
   (28), som bekräftade beslutet Alitalia. |
| --- | --- |

(86)

Enligt domstolens dom av den 8 maj 2003Italien och SIM 2 mot kommissionen
   (25), som kommissionen har haft som grund för sina beslut Olympic Airlines
   (26) och Alitalia
   (27), granskas de ekonomiska banden mellan det gamla företaget och de nya strukturerna mot bakgrund av en rad indikatorer. Bland dessa indikatorer finns föremålet för försäljningen, försäljningspriset, identiteten på aktieägarna eller ägarna av det övertagande företaget eller det förvärvade företaget. Detta bekräftades av tribunalen i dess dom av den 28 mars 2012Ryanair mot kommissionen
   (28), som bekräftade beslutet Alitalia.

| (87) | När det gäller föremålet för försäljningen begränsas de överlåtna verksamheterna till retail och privata banktjänster, som inte verkar ha orsakat de problem för Dexiakoncernen som gjorde att det krävdes statligt stöd. Kommissionen noterar också att den del av koncernens innehav i legat som tillhörde Dexia BIL och var knutna till koncernens svårigheter att finansiera sig, vilket bidrog till behovet av statligt stöd som godkändes i beslutet av den 26 februari 2010, inte ingick i de överlåtna verksamheterna. Rent kvantitativt utgör omfattningen på de överlåtna verksamheterna omkring 60 % av Dexia BIL:s balansräkning och [0 – 10] % av Dexiakoncernens balansräkning. |
| --- | --- |

(87)

När det gäller föremålet för försäljningen begränsas de överlåtna verksamheterna till retail och privata banktjänster, som inte verkar ha orsakat de problem för Dexiakoncernen som gjorde att det krävdes statligt stöd. Kommissionen noterar också att den del av koncernens innehav i legat som tillhörde Dexia BIL och var knutna till koncernens svårigheter att finansiera sig, vilket bidrog till behovet av statligt stöd som godkändes i beslutet av den 26 februari 2010, inte ingick i de överlåtna verksamheterna. Rent kvantitativt utgör omfattningen på de överlåtna verksamheterna omkring 60 % av Dexia BIL:s balansräkning och [0 – 10] % av Dexiakoncernens balansräkning.

| (88) | Det finns inga band mellan den privata förvärvaren Precision Capital och de nuvarande aktieägarna i Dexia SA, så kravet uppfylls att den privata förvärvaren ska vara oberoende från Dexia SA i sina beslut och planer för de överlåtna verksamheterna i Dexia BIL. |
| --- | --- |

(88)

Det finns inga band mellan den privata förvärvaren Precision Capital och de nuvarande aktieägarna i Dexia SA, så kravet uppfylls att den privata förvärvaren ska vara oberoende från Dexia SA i sina beslut och planer för de överlåtna verksamheterna i Dexia BIL.

| (89) | Att de överlåtna verksamheterna har övertagits till marknadspris garanterar också att förvärvaren betalar en rimlig summa för de stöd som denna del av Dexia BIL skulle ha kunnat dra nytta av medan den tillhörde Dexiakoncernen och att försäljningspriset för Dexia BIL alltså inte innehåller några inslag av statligt stöd. |
| --- | --- |

(89)

Att de överlåtna verksamheterna har övertagits till marknadspris garanterar också att förvärvaren betalar en rimlig summa för de stöd som denna del av Dexia BIL skulle ha kunnat dra nytta av medan den tillhörde Dexiakoncernen och att försäljningspriset för Dexia BIL alltså inte innehåller några inslag av statligt stöd.

| (90) | Efter beslutet att inleda förfarandet fick kommissionen kompletterande upplysningar om bedömningen av marknadspriset. |
| --- | --- |

(90)

Efter beslutet att inleda förfarandet fick kommissionen kompletterande upplysningar om bedömningen av marknadspriset.

| (91) | Kommissionen noterar att försäljningen av Dexia BIL omfattades av en första bedömning av om priset var rimligt av en tredje part den 10 december 2011, följd av en ny bedömning den 30 maj 2012. Bedömningarna gjordes enligt tre olika metoder: (i) metoden för uppdatering av ”cash flows to equity” utifrån de medel som kan delas ut till aktieägarna på villkor att kapitaltäckningskvoten Core Tier 1 följs, (ii) metoden ”price to book ratio”, alltså aktiekursen delat med företagets bokförda värde per aktie, (iii) metoden med jämförbara börsnoterade bolag. I den första bedömningen av om priset var rimligt av en tredje part, från den 10 december 2011, blev resultatet ett pris som sträckte sig mellan [600 – 700] och [800 – 900] miljoner euro. Den nya bedömningen, från den 30 maj 2012, bekräftar att den första bedömningens omfattning exakt motsvarade de överlåtna verksamheternas omfattning och slutsatserna blir desamma, alltså att ett rimligt pris ligger mellan [600 – 700] och [800 – 900] miljoner euro. Kommissionen har granskat dessa bedömningar. Den konstaterar att bedömningarna bygger på standardmetoder som används allmänt inom detta område och att hänsyn tas till villkoren och den exakta omfattningen av affären. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen noterar att försäljningen av Dexia BIL omfattades av en första bedömning av om priset var rimligt av en tredje part den 10 december 2011, följd av en ny bedömning den 30 maj 2012. Bedömningarna gjordes enligt tre olika metoder: (i) metoden för uppdatering av ”cash flows to equity” utifrån de medel som kan delas ut till aktieägarna på villkor att kapitaltäckningskvoten Core Tier 1 följs, (ii) metoden ”price to book ratio”, alltså aktiekursen delat med företagets bokförda värde per aktie, (iii) metoden med jämförbara börsnoterade bolag. I den första bedömningen av om priset var rimligt av en tredje part, från den 10 december 2011, blev resultatet ett pris som sträckte sig mellan [600 – 700] och [800 – 900] miljoner euro. Den nya bedömningen, från den 30 maj 2012, bekräftar att den första bedömningens omfattning exakt motsvarade de överlåtna verksamheternas omfattning och slutsatserna blir desamma, alltså att ett rimligt pris ligger mellan [600 – 700] och [800 – 900] miljoner euro. Kommissionen har granskat dessa bedömningar. Den konstaterar att bedömningarna bygger på standardmetoder som används allmänt inom detta område och att hänsyn tas till villkoren och den exakta omfattningen av affären.

| (92) | Försäljningspriset på 730 miljoner euro faller inom bedömningens prisintervall. Det finns alltså inget som tyder på att det erlagda priset skulle ligga över eller under marknadspriset. Försäljningspriset för Dexia BIL kan därmed betraktas som ett marknadspris, vilket också utesluter att något stöd som eventuellt tidigare beviljats Dexia fördes över vid överlåtelsen. |
| --- | --- |

(92)

Försäljningspriset på 730 miljoner euro faller inom bedömningens prisintervall. Det finns alltså inget som tyder på att det erlagda priset skulle ligga över eller under marknadspriset. Försäljningspriset för Dexia BIL kan därmed betraktas som ett marknadspris, vilket också utesluter att något stöd som eventuellt tidigare beviljats Dexia fördes över vid överlåtelsen.

| (93) | Vissa tillgångar i Dexia BIL undantas från försäljningen (skäl (36)). Dessa verksamheter överförs till Dexia SA innan transaktionen avslutas, med en bestämmelse om att Dexia BIL ska återvinna nettointäkterna från överlåtelserna. Kommissionen noterar att de kompletterande upplysningarna efter beslutet att inleda förfarandet bekräftar att värdet på de verksamheter som uteslöts från affären inte ingick när marknadspriset fastställdes. Försäljningspriset bygger på kapitaltäckningskvoten Common Equity Tier 1 enligt Basel III på 9 % när köpet avslutas. Om denna nivå skulle skilja sig från kapitalnivån när köpet avslutas garanterar justeringsbestämmelsen att mellanskillnaden ersätts av köparna eller säljaren och/eller att försäljningspriset justeras. Värdet på de andelar eller tillgångar som uteslöts från affären ingick alltså inte när marknadspriset fastställdes. I rimlighetsbedömningarna tas också hänsyn till denna justeringsbestämmelse. |
| --- | --- |

(93)

Vissa tillgångar i Dexia BIL undantas från försäljningen (skäl (36)). Dessa verksamheter överförs till Dexia SA innan transaktionen avslutas, med en bestämmelse om att Dexia BIL ska återvinna nettointäkterna från överlåtelserna. Kommissionen noterar att de kompletterande upplysningarna efter beslutet att inleda förfarandet bekräftar att värdet på de verksamheter som uteslöts från affären inte ingick när marknadspriset fastställdes. Försäljningspriset bygger på kapitaltäckningskvoten Common Equity Tier 1 enligt Basel III på 9 % när köpet avslutas. Om denna nivå skulle skilja sig från kapitalnivån när köpet avslutas garanterar justeringsbestämmelsen att mellanskillnaden ersätts av köparna eller säljaren och/eller att försäljningspriset justeras. Värdet på de andelar eller tillgångar som uteslöts från affären ingick alltså inte när marknadspriset fastställdes. I rimlighetsbedömningarna tas också hänsyn till denna justeringsbestämmelse.

| (94) | I sitt beslut att inleda förfarandet noterade kommissionen att den luxemburgska staten deltar i överlåtelsen av Dexia BIL genom att förvärva ett innehav på 10 %, på samma villkor som Precision Capital. Det är därför uppenbart att Luxemburgs deltagande innebär att statliga medel används. Med tanke på att Luxemburg deltar på samma villkor som Precision Capital bedömer dock kommissionen att Luxemburg agerar som en privat investerare, vilket utesluter att statligt stöd skulle förekomma i samband med Luxemburgs innehav på 10 %. |
| --- | --- |

(94)

I sitt beslut att inleda förfarandet noterade kommissionen att den luxemburgska staten deltar i överlåtelsen av Dexia BIL genom att förvärva ett innehav på 10 %, på samma villkor som Precision Capital. Det är därför uppenbart att Luxemburgs deltagande innebär att statliga medel används. Med tanke på att Luxemburg deltar på samma villkor som Precision Capital bedömer dock kommissionen att Luxemburg agerar som en privat investerare, vilket utesluter att statligt stöd skulle förekomma i samband med Luxemburgs innehav på 10 %.

| (95) | I sitt beslut att inleda förfarandet noterade kommissionen även att Precision Capital och den luxemburgska staten planerar att stryka bestämmelse 3.3.5. Kommissionen noterade att Dexia SA genom denna bestämmelse skulle åta sig att i efterhand skaffa statliga garantier till förmån för förvärvaren av Dexia BIL. Om bestämmelsen skulle träda i kraft kunde det innebära att statliga medel användes till garantier. Blotta existensen av en sådan bestämmelse skulle dessutom innebära att förmåner beviljades förvärvaren av Dexia BIL. Efter beslutet att inleda förfarandet har kommissionen fått kompletterande upplysningar om att bestämmelse 3.3.5 inte togs med i slutavtalen om aktieöverlåtelse som ersatte samförståndsavtalet. Kommissionen drar därför slutsatsen att eftersom bestämmelsen har strukits och aldrig tillämpats finns det inga inslag av statligt stöd i detta avseende. |
| --- | --- |

(95)

I sitt beslut att inleda förfarandet noterade kommissionen även att Precision Capital och den luxemburgska staten planerar att stryka bestämmelse 3.3.5. Kommissionen noterade att Dexia SA genom denna bestämmelse skulle åta sig att i efterhand skaffa statliga garantier till förmån för förvärvaren av Dexia BIL. Om bestämmelsen skulle träda i kraft kunde det innebära att statliga medel användes till garantier. Blotta existensen av en sådan bestämmelse skulle dessutom innebära att förmåner beviljades förvärvaren av Dexia BIL. Efter beslutet att inleda förfarandet har kommissionen fått kompletterande upplysningar om att bestämmelse 3.3.5 inte togs med i slutavtalen om aktieöverlåtelse som ersatte samförståndsavtalet. Kommissionen drar därför slutsatsen att eftersom bestämmelsen har strukits och aldrig tillämpats finns det inga inslag av statligt stöd i detta avseende.

7.   SLUTSATS

| (96) | Av de skäl som angetts ovan drar kommissionen slutsatsen att försäljningen av Dexia BIL inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. Den utgör inte något nytt stöd för vare sig Dexia SA eller Dexia BIL. |
| --- | --- |

(96)

Av de skäl som angetts ovan drar kommissionen slutsatsen att försäljningen av Dexia BIL inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. Den utgör inte något nytt stöd för vare sig Dexia SA eller Dexia BIL.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Försäljningen av Dexia BIL utgör inte statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Åtgärden får därför träda i kraft.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Storhertigdömet Luxemburg.

Utfärdat i Bryssel den 25 juli 2012.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut ska hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget när så är lämpligt förstås som hänvisningar till artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget. Genom EUF-fördraget infördes också vissa ändringar i terminologin, t.ex. ersattes ”gemenskapen” med ”unionen” och den ”gemensamma marknaden” med den ”inre marknaden” och ”förstainstansrätten” med ”tribunalen”. I detta beslut används EUF-fördragets terminologi genomgående.

1

(2)  EGT C 146, 12.5.1998, s. 6 och EUT C 210, 1.9.2006, s. 12.

2

(3)  EUT C(2008) 7388 slutlig.

3

(4)  I detta beslut avses med ”Dexia” eller ”Dexiakoncernen” aktiebolaget Dexia SA och alla dess dotterbolag.

4

(5)  EUT C 181, 4.8.2009, s. 42.

5

(6)  EUT C 305, 16.12.2009, s. 3.

6

(7)  EUT C 274, 19.10.2010, s. 54.

7

(8)  EUT C 38, 11.2.2012, s. 12.

8

(9)  Beslutet har publicerats på GD Konkurrens webbsida: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/243124/243124_1306879_116_2.pdf

9

(10)  Beslut av den 31 maj 2012 i ärende SA.26653, omstrukturering av Dexia, ännu inte offentliggjort.

10

(11)  Beslut av den 31 maj 2012 i ärendet SA.33760, SA.33764, SA.33763, Tilläggsåtgärder i omstruktureringen av Dexia - tillfällig garanti, ännu inte offentliggjort.

11

(12)  Beslut av den 6 juni 2012 i ärendet SA.34925, SA.34927, SA.34928, Höjning av taket på den tillfälliga garantin, ännu inte offentliggjort.

12

(13)  Pressmeddelandet finns på Dexiakoncernens hemsida: http://www.dexia.com/FR/Journaliste/communiques_de_presse/Pages/Entree-en-negociation-exclusive-pour-la-cession-de-Dexia-Banque-Internationale-a-Luxembourg.aspx

13

(14)  EUT C 137, 12.5.2012, s. 19.

14

(15)  Beslut av den 3 april 2012 i ärendet SA.34440 försäljning av Dexia BIL, EUT C 137, 12.5.2012, s. 19.

15

(16)  Konfidentiell uppgift [...].

16

(17)  Rimlighetsbedömning av försäljningspriset för BIL till Precision Capital/Preliminära faktorer i förhandlingarnas aktuella skede (”Equité du prix de cession de BIL à Precision Capital / Eléments préliminaires en l'état actuel des négociations”) av den 10 december 2011

17

(18)  (i) Metoden för uppdatering av ”cash flows to equity” utifrån de medel som kan delas ut till aktieägarna på villkor att kapitaltäckningskvoten core tier 1 följs. (ii) Metoden ”price to book ratio”, alltså aktiekursen delat med företagets bokförda värde per aktie. (iii) Metoden med jämförbara börsnoterade bolag.

18

(19)  Rimlighetsbedömning av försäljningspriset för BIL till Precision Capital/Preliminära faktorer i förhandlingarnas aktuella skede (”Equité du prix de cession de BIL à Precision Capital / Eléments préliminaires en l'état actuel des négociations”) av den 10 december 2011

19

(20)  Se domen av den 19 oktober 2005 i mål T-324/00, CDA Datenträger Albrechts mot kommissionen, REG. 2005, s. II-4309, punkt 93: ”... Kommissionen kan inte heller vinna framgång med sitt argument att det utsträckta åläggandet att verkställa återkrav i artikel 2 i det ifrågasatta beslutet rättfärdigas av att samriskföretaget och dess efterträdare ingick i en koncern av närstående bolag inom vilken det finns interna förfaranden för överföring av tillgångar. Förutom [...] framgår det klart av konstaterandena i det ifrågasatta beslutet att förfarandena för överföring inom koncernen i detta fall uteslutande har använts till nämnda företags förfång och inte till dess fördel. Det kan därför inte med fog hävdas att samriskföretaget, på grund av att det ingick i koncernen, verkligen kom i åtnjutande av stöd som det inte var mottagare av.”

20

CDA Datenträger Albrechts mot kommissionen

... Kommissionen kan inte heller vinna framgång med sitt argument att det utsträckta åläggandet att verkställa återkrav i artikel 2 i det ifrågasatta beslutet rättfärdigas av att samriskföretaget och dess efterträdare ingick i en koncern av närstående bolag inom vilken det finns interna förfaranden för överföring av tillgångar. Förutom [...] framgår det klart av konstaterandena i det ifrågasatta beslutet att förfarandena för överföring inom koncernen i detta fall uteslutande har använts till nämnda företags förfång och inte till dess fördel. Det kan därför inte med fog hävdas att samriskföretaget, på grund av att det ingick i koncernen, verkligen kom i åtnjutande av stöd som det inte var mottagare av.

(21)  Se domen av den 20 september 2001 i mål C-390/98, Banks, REG. 2001, s. I-6117, punkt 78: ”När ett företag som mottagit stöd säljs till ett marknadsmässigt pris ingår emellertid värdet av det tidigare stödet i princip i priset och säljaren av företaget behåller därmed värdet av sagda stöd. Återställandet av den situation som rådde innan stödet gavs skall i så fall genomföras genom att säljaren återbetalar stödet”.

21

Banks

När ett företag som mottagit stöd säljs till ett marknadsmässigt pris ingår emellertid värdet av det tidigare stödet i princip i priset och säljaren av företaget behåller därmed värdet av sagda stöd. Återställandet av den situation som rådde innan stödet gavs skall i så fall genomföras genom att säljaren återbetalar stödet

(22)  BIL med sina över 40 lokalkontor i Storhertigdömet innehar en tredjeplats på den luxemburgska marknaden, med omkring [5 – 15] % av insättningarna, [5 – 15] % av utlåningen och omkring [5 – 15] % av de förvaltade tillgångarna inom de privata banktjänsterna.

22

(23)  Även om styrelsen bekräftade att förhandlingar med ensamrätt hade inletts med Precision den 9 och 10 oktober 2011, inleddes inte den formella perioden med ensamrätt förrän den 23 oktober 2011 med undertecknandet av en Letter of intent.

23

Letter of intent

(24)  [...].

24

(25)  C-328/99 och C-399/00, REG. 2003 s. I-4035.

25

(26)  Kommissionens beslut av den 17 september 2008 om statligt stöd C 61/07 (ex NN 71/07) – Grekland Olympic Airways Services/Olympic Airlines. EUT C 18, 23.1.2010. Domstolens dom i målet Olympic Airlines mot kommissionen T-415/05, T-416/05 och T-423/05 punkt 135

26

Olympic Airlines mot kommissionen

(27)  Kommissionens beslut av den 12 november 2008, statligt stöd N 510/2008. Vendita dei beni della compagnia aerea Alitalia EUT C 46, 25.2.2009, s. 6

27

(28)  Domstolens dom i målet Ryanair mot kommissionen T-123/09, punkterna 155 och 156

28

Ryanair mot kommissionen

---