# Euroopa Liidu L 290/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.290.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 290 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide20. oktoober 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.290.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 290

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide20. oktoober 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 967/2012, 9. oktoober 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 seoses mittemaksukohustuslastele telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid osutavate ühenduseväliste maksukohustuslaste suhtes kohaldatavate erikordadega | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 968/2012, 19. oktoober 2012, millega lisatakse Prantsusmaa anšoovisepüügi kvoodile Biskaia lahes püügihooajaks 2012–2013 need kogused, mis ta peatas püügihooajal 2011–2012 vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõikele 2 | 8 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 969/2012, 19. oktoober 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 9 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 970/2012, 19. oktoober 2012, millega kehtestatakse ajavahemikul 15.-16. oktoober 2012 Tuneesia tariifikvoodi raames oliiviõli kohta esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient ja peatatakse 2012. aasta oktoobri impordilitsentside väljaandmine | 11 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 971/2012, 19. oktoober 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2012/2013 rakendusmäärusega (EL) nr 892/2012 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 12 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/651/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 18. oktoober 2012, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MIR162 (SYN-IR162-4) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7198 all)

   (
  1
  ) | 14 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2012/652/EL |
| | * | ELi-Liibanoni assotsiatsiooninõukogu otsus nr 2/2012, 17. september 2012, millega luuakse assotsiatsioonikomitee allkomiteed | 18 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 967/2012, 9. oktoober 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 seoses mittemaksukohustuslastele telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid osutavate ühenduseväliste maksukohustuslaste suhtes kohaldatavate erikordadega

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 968/2012, 19. oktoober 2012, millega lisatakse Prantsusmaa anšoovisepüügi kvoodile Biskaia lahes püügihooajaks 2012–2013 need kogused, mis ta peatas püügihooajal 2011–2012 vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõikele 2

8

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 969/2012, 19. oktoober 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

9

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 970/2012, 19. oktoober 2012, millega kehtestatakse ajavahemikul 15.-16. oktoober 2012 Tuneesia tariifikvoodi raames oliiviõli kohta esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient ja peatatakse 2012. aasta oktoobri impordilitsentside väljaandmine

11

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 971/2012, 19. oktoober 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2012/2013 rakendusmäärusega (EL) nr 892/2012 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

12

OTSUSED

2012/651/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 18. oktoober 2012, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MIR162 (SYN-IR162-4) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7198 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7198 all)

1

14

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2012/652/EL

*

ELi-Liibanoni assotsiatsiooninõukogu otsus nr 2/2012, 17. september 2012, millega luuakse assotsiatsioonikomitee allkomiteed

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 290/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 967/2012,

9. oktoober 2012,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 seoses mittemaksukohustuslastele telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid osutavate ühenduseväliste maksukohustuslaste suhtes kohaldatavate erikordadega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artiklit 397,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2006/112/EÜ on ette nähtud, et alates 1. jaanuarist 2015 maksustatakse kõiki telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektroonilisi teenuseid selles liikmesriigis, kus klient asub või kus on tema alaline elu- või asukoht või peamine elukoht (edaspidi „tarbimisliikmesriik”), olenemata sellest, kus asub kõnealuseid teenuseid osutav käibemaksukohustuslane. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2006/112/EÜ on ette nähtud, et alates 1. jaanuarist 2015 maksustatakse kõiki telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektroonilisi teenuseid selles liikmesriigis, kus klient asub või kus on tema alaline elu- või asukoht või peamine elukoht (edaspidi „tarbimisliikmesriik”), olenemata sellest, kus asub kõnealuseid teenuseid osutav käibemaksukohustuslane.

| (2) | Selleks et hõlbustada maksukohustuste täitmist kõnealuste teenuste osutamisel mittemaksukohustuslastele, on kehtestatud erikord nende maksukohustuslaste jaoks, kes asuvad ühenduses, aga mitte teenuste osutamise liikmesriigis (edaspidi „liidu kord”). Väljaspool ühendust asuvate maksukohustuslaste suhtes praegu kohaldatavat erikorda (edaspidi „liiduväline kord”) on laiendatud kõigile kõnealustele teenustele. See võimaldab ühendusevälistel maksukohustuslastel määrata registreerimisliikmesriigi käibemaksu registreerimise ja deklareerimise ühtseks elektrooniliseks kontaktpunktiks. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et hõlbustada maksukohustuste täitmist kõnealuste teenuste osutamisel mittemaksukohustuslastele, on kehtestatud erikord nende maksukohustuslaste jaoks, kes asuvad ühenduses, aga mitte teenuste osutamise liikmesriigis (edaspidi „liidu kord”). Väljaspool ühendust asuvate maksukohustuslaste suhtes praegu kohaldatavat erikorda (edaspidi „liiduväline kord”) on laiendatud kõigile kõnealustele teenustele. See võimaldab ühendusevälistel maksukohustuslastel määrata registreerimisliikmesriigi käibemaksu registreerimise ja deklareerimise ühtseks elektrooniliseks kontaktpunktiks.

| (3) | Maksukohustuslane, kelle tegevuskoht on rohkem kui ühes liikmesriigis, peaks liidu korra kohaselt saama määrata ükskõik millise asjaomase liikmesriigi registreerimisliikmesriigiks, v.a juhul, kui tema ettevõtte asukoht on ühenduses. Sel juhul on registreerimisliikmesriigiks see liikmesriik, kus on maksukohustuslase ettevõtte asukoht. |
| --- | --- |

(3)

Maksukohustuslane, kelle tegevuskoht on rohkem kui ühes liikmesriigis, peaks liidu korra kohaselt saama määrata ükskõik millise asjaomase liikmesriigi registreerimisliikmesriigiks, v.a juhul, kui tema ettevõtte asukoht on ühenduses. Sel juhul on registreerimisliikmesriigiks see liikmesriik, kus on maksukohustuslase ettevõtte asukoht.

| (4) | Liidu korda kasutavate maksukohustuslaste ebaproportsionaalse koormuse vältimiseks tuleks täpsustada, kuidas saab muuta registreerimisliikmesriiki juhul, kui maksukohustuslane muudab oma püsivat tegevuskohta või ettevõtte asukohta selliselt, et registreerimisliikmesriigi muutmine on tema jaoks vajalik, kui ta soovib jätkata selle korra kasutamist. |
| --- | --- |

(4)

Liidu korda kasutavate maksukohustuslaste ebaproportsionaalse koormuse vältimiseks tuleks täpsustada, kuidas saab muuta registreerimisliikmesriiki juhul, kui maksukohustuslane muudab oma püsivat tegevuskohta või ettevõtte asukohta selliselt, et registreerimisliikmesriigi muutmine on tema jaoks vajalik, kui ta soovib jätkata selle korra kasutamist.

| (5) | Telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektroonilised teenused, mida osutatakse liikmesriikides, kus on maksukohustuslase ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht, ei ole erikordadega hõlmatud. Tuleks selgitada, et selliste teenuste osutamine tuleks deklareerida vahetult asjaomases liikmesriigis. |
| --- | --- |

(5)

Telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektroonilised teenused, mida osutatakse liikmesriikides, kus on maksukohustuslase ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht, ei ole erikordadega hõlmatud. Tuleks selgitada, et selliste teenuste osutamine tuleks deklareerida vahetult asjaomases liikmesriigis.

| (6) | Kuna mõlemad erikorrad on vabatahtlikud, võib ühenduseväline maksukohustuslane igal ajal otsustada sellise korra kasutamise lõpetada. Vaja on täpsustada, millal sellekohane otsus jõustub. |
| --- | --- |

(6)

Kuna mõlemad erikorrad on vabatahtlikud, võib ühenduseväline maksukohustuslane igal ajal otsustada sellise korra kasutamise lõpetada. Vaja on täpsustada, millal sellekohane otsus jõustub.

| (7) | Maksuhaldurite jaoks põhjendamatu koormuse vältimiseks tuleks maksukohustuslasel, kes otsustab ühe erikorra kasutamise lõpetada, siiski keelata teatud ajavahemiku jooksul selle korraga taasliitumine. |
| --- | --- |

(7)

Maksuhaldurite jaoks põhjendamatu koormuse vältimiseks tuleks maksukohustuslasel, kes otsustab ühe erikorra kasutamise lõpetada, siiski keelata teatud ajavahemiku jooksul selle korraga taasliitumine.

| (8) | Oma registreerimisandmete andmebaasi ajakohastamisel tugineb registreerimisliikmesriik maksukohustuslaselt saadud teabele. Andmebaaside viivitamatu ajakohastamise tagamiseks on vaja sätestada tähtaeg, mille jooksul erikorda kasutav maksukohustuslane peaks edastama mis tahes asjakohase teabe tegevuse lõpetamise või muutmise ning juba edastatud asjakohase teabe muutumise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Oma registreerimisandmete andmebaasi ajakohastamisel tugineb registreerimisliikmesriik maksukohustuslaselt saadud teabele. Andmebaaside viivitamatu ajakohastamise tagamiseks on vaja sätestada tähtaeg, mille jooksul erikorda kasutav maksukohustuslane peaks edastama mis tahes asjakohase teabe tegevuse lõpetamise või muutmise ning juba edastatud asjakohase teabe muutumise kohta.

| (9) | Ühendusevälisele maksukohustuslasele, kes soovib erikorda kasutada, tuleb määrata käibemaksuregistri number. Et vältida erikordade soovimatut tagasiulatuvat kasutamist juba käibemaksukohustuslasena registreeritud maksukohustuslaste poolt, on vaja selgitada, millisest hetkest need erikorrad peaksid kehtima hakkama. |
| --- | --- |

(9)

Ühendusevälisele maksukohustuslasele, kes soovib erikorda kasutada, tuleb määrata käibemaksuregistri number. Et vältida erikordade soovimatut tagasiulatuvat kasutamist juba käibemaksukohustuslasena registreeritud maksukohustuslaste poolt, on vaja selgitada, millisest hetkest need erikorrad peaksid kehtima hakkama.

| (10) | Et vältida kahtlust selles osas, millise liikmesriigi jurisdiktsiooni kohaldada, tuleks täpsustada, milline liikmesriik võib maksukohustuslase erikorra kasutamisest kõrvale jätta. Samuti tuleks täpsustada nii asjaolud, mille esinemisel tuleb nimetatud liikmesriigil vastu võtta kõrvalejätmise otsus, kui ka kõnealuse otsuse jõustumise aeg. |
| --- | --- |

(10)

Et vältida kahtlust selles osas, millise liikmesriigi jurisdiktsiooni kohaldada, tuleks täpsustada, milline liikmesriik võib maksukohustuslase erikorra kasutamisest kõrvale jätta. Samuti tuleks täpsustada nii asjaolud, mille esinemisel tuleb nimetatud liikmesriigil vastu võtta kõrvalejätmise otsus, kui ka kõnealuse otsuse jõustumise aeg.

| (11) | Ühendusevälise maksukohustuslase sellise tegevuse lõpetamise mõistet, mis vastab erikorra kasutamise tingimustele, ning samuti ühendusevälise maksukohustuslase poolse pideva rikkumise mõistet tuleks täpsustada. |
| --- | --- |

(11)

Ühendusevälise maksukohustuslase sellise tegevuse lõpetamise mõistet, mis vastab erikorra kasutamise tingimustele, ning samuti ühendusevälise maksukohustuslase poolse pideva rikkumise mõistet tuleks täpsustada.

| (12) | Selleks et edendada eeskirjade järgimist ja vältida maksuhaldurite jaoks põhjendamatut koormust, tuleks pideva rikkumise tõttu ühe erikorra kasutamisest kõrvale jäetud maksukohustuslasel keelata teatud ajavahemiku jooksul liitumine kummagi kõnealuse erikorraga. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et edendada eeskirjade järgimist ja vältida maksuhaldurite jaoks põhjendamatut koormust, tuleks pideva rikkumise tõttu ühe erikorra kasutamisest kõrvale jäetud maksukohustuslasel keelata teatud ajavahemiku jooksul liitumine kummagi kõnealuse erikorraga.

| (13) | Tuleks selgitada, et kui maksukohustuslane lõpetab ühe erikorra kasutamise, jäetakse ühe erikorra kasutamisest kõrvale või kui ta vahetab registreerimisliikmesriiki, tuleb tal kõik erikorra kasutamise lõpetamisele, selle kasutamisest kõrvale jätmisele või selle muutmisele eelnenud deklareerimisperioodide maksukohustused täita selles liikmesriigis, mis oli registreerimisliikmesriigiks enne erikorra kasutamise lõpetamist, selle kasutamisest kõrvale jätmist või selle muutmist. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks selgitada, et kui maksukohustuslane lõpetab ühe erikorra kasutamise, jäetakse ühe erikorra kasutamisest kõrvale või kui ta vahetab registreerimisliikmesriiki, tuleb tal kõik erikorra kasutamise lõpetamisele, selle kasutamisest kõrvale jätmisele või selle muutmisele eelnenud deklareerimisperioodide maksukohustused täita selles liikmesriigis, mis oli registreerimisliikmesriigiks enne erikorra kasutamise lõpetamist, selle kasutamisest kõrvale jätmist või selle muutmist.

| (14) | Tarbimisliikmesriigis kontrollide tegemise hõlbustamiseks tuleks iga deklareerimisperioodi käsitleda eraldi ning muudatusi tuleks teha üksnes asjaomases käibedeklaratsioonis. |
| --- | --- |

(14)

Tarbimisliikmesriigis kontrollide tegemise hõlbustamiseks tuleks iga deklareerimisperioodi käsitleda eraldi ning muudatusi tuleks teha üksnes asjaomases käibedeklaratsioonis.

| (15) | Kontrolli eesmärgil on asjakohane nõuda, et ühenduseväline maksukohustuslane esitaks käibedeklaratsiooni registreerimisliikmesriigile isegi siis, kui deklareerimisperioodi jooksul ei ole teenuseid osutatud. Samuti tuleks selgitada, et märkida tuleb käibemaksu täpne summa ilma üles- või allapoole ümardamiseta. |
| --- | --- |

(15)

Kontrolli eesmärgil on asjakohane nõuda, et ühenduseväline maksukohustuslane esitaks käibedeklaratsiooni registreerimisliikmesriigile isegi siis, kui deklareerimisperioodi jooksul ei ole teenuseid osutatud. Samuti tuleks selgitada, et märkida tuleb käibemaksu täpne summa ilma üles- või allapoole ümardamiseta.

| (16) | Käibedeklaratsiooni muutmiseks on vaja kehtestada tähtaeg, mille jooksul saab deklaratsiooni esitada registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt. Tarbimisliikmesriik peaks igal juhul saama vastu võtta või taotleda asjakohast teavet otse maksukohustuslaselt ja käibemaksu arvestada oma sise-eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

(16)

Käibedeklaratsiooni muutmiseks on vaja kehtestada tähtaeg, mille jooksul saab deklaratsiooni esitada registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt. Tarbimisliikmesriik peaks igal juhul saama vastu võtta või taotleda asjakohast teavet otse maksukohustuslaselt ja käibemaksu arvestada oma sise-eeskirjade kohaselt.

| (17) | Kui registreerimisliikmesriigi rahaühik ei ole euro, peaks kõnealuse liikmesriigi otsus selle kohta, millises vääringus tuleks väljendada erikordade alusel esitatavad käibedeklaratsioonid, olema ühendusevälise maksukohustuslase jaoks siduv. |
| --- | --- |

(17)

Kui registreerimisliikmesriigi rahaühik ei ole euro, peaks kõnealuse liikmesriigi otsus selle kohta, millises vääringus tuleks väljendada erikordade alusel esitatavad käibedeklaratsioonid, olema ühendusevälise maksukohustuslase jaoks siduv.

| (18) | Mõjutamata tarbimisliikmesriigi siseseid eeskirju ülemääraste maksete tasaarveldamise kohta ning üksnes eesmärgil tagada erikordade tõhus haldamine registreerimisliikmesriigi poolt ning vältida ülemäärase halduskoormuse tekkimist nii kõnealuse registreerimisriigi kui ka tarbimisliikmesriigi jaoks, tuleks tagada, et maksukohustuslane ei saaks esitada makstud käibemaksusummasid rohkem kui ühel deklaratsioonil kas siis kohe alguses või hilisematel kohandamistel. |
| --- | --- |

(18)

Mõjutamata tarbimisliikmesriigi siseseid eeskirju ülemääraste maksete tasaarveldamise kohta ning üksnes eesmärgil tagada erikordade tõhus haldamine registreerimisliikmesriigi poolt ning vältida ülemäärase halduskoormuse tekkimist nii kõnealuse registreerimisriigi kui ka tarbimisliikmesriigi jaoks, tuleks tagada, et maksukohustuslane ei saaks esitada makstud käibemaksusummasid rohkem kui ühel deklaratsioonil kas siis kohe alguses või hilisematel kohandamistel.

| (19) | Selleks et hõlbustada käibemaksu kogumist ja tagada, et erikordadega hõlmatud teenuste eest makstakse õige summa, on oluline täpsustada registreerimisliikmesriigi ja tarbimisliikmesriigi vastavad kohustused juhuks, kui ühenduseväline maksukohustuslane jätab maksmata, maksab liiga vähe või liiga palju, ning samuti pidades silmas intresse, rahalisi karistusi ja muid kaasnevaid tasusid. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et hõlbustada käibemaksu kogumist ja tagada, et erikordadega hõlmatud teenuste eest makstakse õige summa, on oluline täpsustada registreerimisliikmesriigi ja tarbimisliikmesriigi vastavad kohustused juhuks, kui ühenduseväline maksukohustuslane jätab maksmata, maksab liiga vähe või liiga palju, ning samuti pidades silmas intresse, rahalisi karistusi ja muid kaasnevaid tasusid.

| (20) | Ühenduseväliste maksukohustuslaste säilitatavad dokumendid peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et tarbimisliikmesriigi maksuhaldurid saaksid kontrollida käibedeklaratsiooni õigsust. Seega tuleks täpsustada, milline minimaalne teave on nendes dokumentides kindlasti nõutav. |
| --- | --- |

(20)

Ühenduseväliste maksukohustuslaste säilitatavad dokumendid peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et tarbimisliikmesriigi maksuhaldurid saaksid kontrollida käibedeklaratsiooni õigsust. Seega tuleks täpsustada, milline minimaalne teave on nendes dokumentides kindlasti nõutav.

| (21) | Et hõlbustada erikordade rakendamist ja et alates 1. jaanuarist 2015 osutatavaid teenuseid saaks kõnealuste erikordadega hõlmata, peaks ühendusevälisel maksukohustuslasel olema võimalik juba alates 1. oktoobrist 2014 esitada registreerimiseks vajalikud üksikasjad liikmesriigile, mille ta on määranud oma registreerimisliikmesriigiks. |
| --- | --- |

(21)

Et hõlbustada erikordade rakendamist ja et alates 1. jaanuarist 2015 osutatavaid teenuseid saaks kõnealuste erikordadega hõlmata, peaks ühendusevälisel maksukohustuslasel olema võimalik juba alates 1. oktoobrist 2014 esitada registreerimiseks vajalikud üksikasjad liikmesriigile, mille ta on määranud oma registreerimisliikmesriigiks.

| (22) | Seepärast tuleks nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 (2) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(22)

Seepärast tuleks nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 (2) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 282/2011 XI peatüki 2. jagu asendatakse järgmisega:

„2.   JAGU

Mittemaksukohustuslastele telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid osutavate ühenduseväliste maksukohustuslaste suhtes kohaldatavad erikorrad (direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 358–369k)

1.   alajagu

Mõisted

Artikkel 57a

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „liiduväline kord”– direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 2. jao kohane väljaspool ühendust asuva maksukohustuslase osutatavaid telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid hõlmav erikord;

2)   „liidu kord”– direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 3. jao kohane erikord, mida kohaldatakse telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid osutavate maksukohustuslaste suhtes, kelle asukoht on ühenduses, kuid mitte tarbimisliikmesriigis;

3)   „erikorrad”– olenevalt kontekstist kas liiduväline kord ja/või liidu kord;

4)   „maksukohustuslane”– direktiivi 2006/112/EÜ artikli 358a punkti 1 kohane maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, või kõnealuse direktiivi artikli 369a esimese lõigu punkti 1 kohane maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis.

2.   alajagu

Liidu korra kohaldamine

Artikkel 57b

Kui liidu korda kasutava maksukohustuslase ettevõtte asukoht on ühenduses, on registreerimisliikmesriigiks tema ettevõtte asukohaliikmesriik.

Kui liidu korda kasutava maksukohustuslase ettevõtte asukoht on väljaspool ühendust, aga tal on ühenduses rohkem kui üks püsiv tegevuskoht, võib ta vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 369a teisele lõigule valida registreerimisliikmesriigiks mis tahes liikmesriigi, kus tal on püsiv tegevuskoht.

3.   alajagu

Liidu korra kohaldamisala

Artikkel 57c

Liidu korda ei kohaldata selliste telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektrooniliste teenuste suhtes, mida osutatakse liikmesriigis, kus on maksukohustuslase ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht. Selliste teenuste osutamine deklareeritakse kõnealuse liikmesriigi pädevatele maksuhalduritele esitatavas käibedeklaratsioonis vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 250.

4.   alajagu

Registreerimine

Artikkel 57d

Kui maksukohustuslane teatab registreerimisliikmesriigile, et ta kavatseb hakata kasutama ühte erikordadest, hakatakse kõnealust erikorda kohaldama alates järgneva kalendrikvartali esimesest päevast.

Kui selle erikorraga hõlmatavate teenuste osutamine toimub esimest korda enne esimeses lõigus osutatud kuupäeva, kohaldatakse erikorda alates esimese teenuse osutamise kuupäevast, tingimusel et maksukohustuslane teatab registreerimisliikmesriigile tegevuse alustamisest hiljemalt esimese erikorraga hõlmatud teenuse osutamisele järgneva kuu kümnendal päeval.

Artikkel 57e

Registreerimisliikmesriik teeb liidu korda kasutava maksukohustuslase kindlaks tema direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 214 ja 215 osutatud individuaalse käibemaksuregistri numbri abil.

Artikkel 57f

1.   Kui liidu korda kasutav maksukohustuslane ei vasta enam direktiivi 2006/112/EÜ artikli 369a esimese lõigu punktis 2 esitatud määratluses sätestatud tingimusele, ei ole liikmesriik, milles ta oli maksukohustuslasena registreeritud, enam tema registreerimisliikmesriik. Kui maksukohustuslane vastab endiselt liidu erikorra kasutamiseks nõutavatele tingimustele, peab ta selle korra jätkuvaks kasutamiseks märkima oma uueks registreerimisliikmesriigiks muu liikmesriigi, kus on tema ettevõtte asukoht, või juhul, kui tema ettevõtte asukoht ei ole ühenduses, siis liikmesriigi, kus on tema püsiv tegevuskoht.

2.   Kui registreerimisliikmesriik lõike 1 kohaselt muutub, kohaldatakse seda muutust alates kuupäevast, mil asjaomase maksukohustuslase ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht ei ole enam liikmesriigis, mis oli varem märgitud registreerimisliikmesriigina.

Artikkel 57g

Erikorda kasutav maksukohustuslane võib selle erikorra kasutamise lõpetada, isegi kui ta jätkuvalt osutab teenuseid, mis võivad olla selle erikorraga hõlmatud. Maksukohustuslane teatab erikorra kasutamise lõpetamisest registreerimisliikmesriigile vähemalt 15 päeva enne selle kalendrikvartali lõppu, mis eelneb kalendrikvartalile, mil ta kavatseb lõpetada korra kasutamise. Lõpetamine jõustub järgneva kalendrikvartali esimesel päeval.

Telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektrooniliste teenustega seotud käibemaksukohustused, mis tekivad pärast erikorra lõpetamise jõustumise kuupäeva, täidetakse vahetult asjaomase tarbimisliikmesriigi maksuhaldurile.

Kui maksukohustuslane lõpetab erikorra kasutamise kooskõlas esimese lõiguga, jäetakse ta kõnealuse korra kasutamisest mis tahes liikmesriigis kõrvale kahe kalendrikvartali jooksul alates erikorra kasutamise lõpetamise kuupäevast.

5.   alajagu

Aruandluskohustused

Artikkel 57h

1.   Maksukohustuslane teavitab hiljemalt järgneva kuu kümnendal päeval registreerimisliikmesriiki elektrooniliste sidevahendite abil, kui

| — | ta lõpetab oma erikorraga reguleeritava tegevuse või |
| --- | --- |

—

ta lõpetab oma erikorraga reguleeritava tegevuse või

| — | ta muudab oma erikorraga reguleeritavat tegevust, mistõttu ta ei vasta enam nimetatud erikorra kasutamise tingimustele, ning |
| --- | --- |

—

ta muudab oma erikorraga reguleeritavat tegevust, mistõttu ta ei vasta enam nimetatud erikorra kasutamise tingimustele, ning

| — | eelnevalt registreerimisliikmesriigile edastatud teave on muutunud. |
| --- | --- |

—

eelnevalt registreerimisliikmesriigile edastatud teave on muutunud.

2.   Kui registreerimisliikmesriik artikli 57f kohaselt muutub, teavitab maksukohustuslane mõlemat asjaomast liikmesriiki sellest muutusest hiljemalt ettevõtte asukoha muutmisele järgneva kuu kümnendal päeval. Ta esitab uut erikorda esimest korda kasutades uuele registreerimisliikmesriigile nõutavad registreerimisandmed.

6.   alajagu

Kõrvalejätmine

Artikkel 58

Kui vähemalt üks direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 363 või 369e sätestatud kõrvalejätmise kriteerium on kohaldatav ühte erikorda kasutava maksukohustuslase suhtes, jätab registreerimisliikmesriik kõnealuse maksukohustuslase kõnealuse korra kohaldamisest kõrvale.

Üksnes registreerimisliikmesriik saab jätta maksukohustuslase erikorra kasutamisest kõrvale.

Registreerimisliikmesriik teeb otsuse kõrvalejätmise kohta mis tahes kättesaadava teabe, sealhulgas mis tahes muu liikmesriigi esitatud teabe alusel.

Kõrvalejätmine jõustub sellele päevale, mil liikmesriik saadab maksukohustuslasele elektrooniliste sidevahendite abil kõrvalejätmise otsuse, järgneva kalendrikvartali esimesel päeval.

Kui kõrvalejätmine on tingitud ettevõtte asukoha või püsiva tegevuskoha muutusest, jõustub kõrvalejätmine siiski selle muutuse kuupäevast.

Artikkel 58a

Erikorda kasutav maksukohustuslane, kes ei ole kaheksa järjestikuse kalendrikvartali jooksul üheski tarbimisliikmesriigis kõnealuse korraga hõlmatud teenuseid osutanud, loetakse oma maksustatava tegevuse lõpetanuks vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 363 punkti b või artikli 369e punkti b tähenduses. Nimetatud tegevuse lõpetamine ei takista tal oma ühe erikorraga hõlmatud tegevuse taasalustamisel erikorda kasutamast.

Artikkel 58b

1.   Kui maksukohustuslane jäetakse ühe erikorra kasutamisest kõrvale kõnealuse korra eeskirjade pideva rikkumise tõttu, jäetakse ta mõlema korra kasutamisest mis tahes liikmesriigis kõrvale kaheksaks kalendrikvartaliks, mis järgnevad kalendrikvartalile, millal kõnealune maksukohustuslane kõrvale jäeti.

2.   Maksukohustuslast loetakse erikorra eeskirju pidevalt rikkunuks direktiivi 2006/112/EÜ artikli 363 punkti d või artikli 369e punkti d tähenduses vähemalt järgmistel juhtudel:

| a) | kui registreerimisliikmesriik on väljastanud talle kolme vahetult eelneva kalendrikvartali kohta artikli 60a kohaselt meeldetuletused ning käibedeklaratsiooni pole iga asjaomase kalendrikvartali kohta esitatud kümne päeva jooksul pärast meeldetuletuse saatmist; |
| --- | --- |

a)

kui registreerimisliikmesriik on väljastanud talle kolme vahetult eelneva kalendrikvartali kohta artikli 60a kohaselt meeldetuletused ning käibedeklaratsiooni pole iga asjaomase kalendrikvartali kohta esitatud kümne päeva jooksul pärast meeldetuletuse saatmist;

| b) | kui registreerimisliikmesriik on väljastanud talle kolme vahetult eelneva kalendrikvartali kohta artikli 63a kohaselt meeldetuletused ning ta ei ole ikka veel maksnud kogu deklareeritud käibemaksusummat iga asjaomase kvartali kohta kümne päeva jooksul alates meeldetuletuse saatmisest, välja arvatud juhul, kui allesjäänud maksmata summa on vähem kui 100 eurot iga kalendrikvartali kohta; |
| --- | --- |

b)

kui registreerimisliikmesriik on väljastanud talle kolme vahetult eelneva kalendrikvartali kohta artikli 63a kohaselt meeldetuletused ning ta ei ole ikka veel maksnud kogu deklareeritud käibemaksusummat iga asjaomase kvartali kohta kümne päeva jooksul alates meeldetuletuse saatmisest, välja arvatud juhul, kui allesjäänud maksmata summa on vähem kui 100 eurot iga kalendrikvartali kohta;

| c) | kui pärast registreerimisliikmesriigi või tarbimisliikmesriigi taotlust ning üks kuu pärast registreerimisliikmesriigi poolt saadetud meeldetuletust ei ole ta teinud elektrooniliselt kättesaadavaks direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 369 ja 369k osutatud dokumente. |
| --- | --- |

c)

kui pärast registreerimisliikmesriigi või tarbimisliikmesriigi taotlust ning üks kuu pärast registreerimisliikmesriigi poolt saadetud meeldetuletust ei ole ta teinud elektrooniliselt kättesaadavaks direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 369 ja 369k osutatud dokumente.

Artikkel 58c

Maksukohustuslane, kes on jäetud ühe erikorra kasutamisest kõrvale, täidab kõik pärast kõrvalejätmise jõustumise kuupäeva tekkinud telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektrooniliste teenuste osutamisega seotud käibemaksukohustused vahetult asjaomase tarbimisliikmesriigi maksuhaldurile.

7.   alajagu

Käibedeklaratsioon

Artikkel 59

1.   Iga deklareerimisperiood direktiivi 2006/112/EÜ artikli 364 või 369f tähenduses on omaette deklareerimisperiood.

2.   Kui erikorda kohaldatakse vastavalt artikli 57d teisele lõigule alates esimese teenuse osutamise päevast, esitab maksukohustuslane eraldi käibedeklaratsiooni selle kalendrikvartali kohta, mille jooksul esimene teenus osutati.

3.   Kui maksukohustuslane on deklareerimisperioodi jooksul registreeritud mõlema erikorra kasutajaks, esitab ta käibedeklaratsiooni ja teeb sellele vastavad maksed vastava erikorra kohasele registreerimisliikmesriigile vastavalt nende teenuste kohta, mis on tehtud asjaomase erikorraga hõlmatud perioodil.

4.   Kui registreerimisliikmesriigi vahetus toimub artikli 57f kohaselt pärast asjaomase kalendrikvartali esimest päeva, esitab maksukohustuslane käibedeklaratsiooni ja teeb sellele vastavad maksed nii eelmisele kui ka uuele registreerimisliikmesriigile vastavalt nende teenuste kohta, mis on osutatud ajavahemikel, mil asjaomased liikmesriigid olid tema registreerimisliikmesriigiks.

Artikkel 59a

Kui erikorda kasutav maksukohustuslane ei osuta deklareerimisperioodi jooksul üheski tarbimisliikmesriigis asjaomase erikorra alusel teenuseid, esitab ta käibedeklaratsiooni, märkides, et kõnealusel perioodil teenuseid ei osutatud (nullsummaline käibedeklaratsioon).

Artikkel 60

Erikordade alusel esitatud käibedeklaratsioonide summasid ei ümardata üles- ega allapoole lähima täisarvulise rahaühikuni. Esitada ja üle kanda tuleb käibemaksu täpne summa.

Artikkel 60a

Registreerimisliikmesriik tuletab elektrooniliste sidevahendite abil maksukohustuslasele, kes ei ole kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 364 või 369f käibedeklaratsiooni esitanud, meelde, et tal on kohustus esitada käibedeklaratsioon. Registreerimisliikmesriik väljastab meeldetuletuse kümnendal päeval pärast käibedeklaratsiooni esitamise tähtpäeva ning teavitab elektrooniliselt meeldetuletuse väljastamisest teisi liikmesriike.

Maksukontrolli tegemiseks ja käibemaksu kogumiseks tehtavad mis tahes edasised meeldetuletused ja võetavad meetmed jäävad asjaomase tarbimisliikmesriigi ülesandeks.

Olenemata väljastatud meeldetuletustest ning tarbimisliikmesriigi võetud meetmetest esitab maksukohustuslane käibemaksudeklaratsiooni registreerimisliikmesriigile.

Artikkel 61

1.   Käibedeklaratsioonis esitatud arvandmeid muudetakse pärast selle esitamist üksnes kõnealuse deklaratsiooni muutmisega, mitte järgmiste deklaratsioonide täpsustamisega.

2.   Lõikes 1 osutatud muudatused esitatakse registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt kolme aasta jooksul alates esialgse deklaratsiooni esitamise kuupäevast.

Eeltoodu ei mõjuta siiski arvestust ja muudatusi käsitlevaid tarbimisliikmesriigi eeskirju.

Artikkel 61a

Kui maksukohustuslane

| a) | lõpetab erikorra kasutamise, |
| --- | --- |

a)

lõpetab erikorra kasutamise,

| b) | jäetakse erikorra kasutamisest kõrvale või |
| --- | --- |

b)

jäetakse erikorra kasutamisest kõrvale või

| c) | vahetab kooskõlas artikliga 57f oma registreerimisliikmesriiki, |
| --- | --- |

c)

vahetab kooskõlas artikliga 57f oma registreerimisliikmesriiki,

esitab ta viimase käibedeklaratsiooni, teeb sellele vastavad maksed ja eelmiste deklaratsioonidega seotud mis tahes parandused või esitab seni esitamata deklaratsioonid ja teeb nendele vastavad maksed sellele liikmesriigile, mis oli tema registreerimisliikmesriik enne erikorra kasutamise lõpetamist, selle kasutamisest kõrvalejätmist või registreerimisliikmesriigi vahetust.

8.   alajagu

Vääring

Artikkel 61b

Kui registreerimisliikmesriik, kelle rahaühik ei ole euro, otsustab, et käibedeklaratsioon esitatakse tema vääringus, kehtib see kõigi erikorda kasutavate maksukohustuslaste käibemaksudeklaratsioonide suhtes.

9.   alajagu

Maksed

Artikkel 62

Ilma et see piiraks artikli 63a kolmanda lõigu ja artikli 63b kohaldamist, teeb maksukohustuslane kõik maksed registreerimisliikmesriigile.

Maksukohustuslase poolt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 367 või 369i alusel makstud käibemaksusummad on seotud kõnealuse direktiivi artikli 364 või 369f kohaselt esitatud käibedeklaratsiooniga. Makstud summade edasisi kohandamisi võib maksukohustuslane teha üksnes sellele deklaratsioonile viidates ning neid ei või kanda ei teise deklaratsiooni ega kohandada järgmises deklaratsioonis. Iga makse puhul viidatakse kõnealuse konkreetse deklaratsiooni viitenumbrile.

Artikkel 63

Kui registreerimisliikmesriik on saanud direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 364 või 369f vastavast käibedeklaratsioonist tuleneva summaga võrreldes suurema makse, tagastab ta enammakstud summa otse asjaomasele maksukohustuslasele.

Kui registreerimisliikmesriik on saanud seoses hiljem valeks osutunud käibedeklaratsiooniga teatava summa ja on selle summa juba jaotanud tarbimisliikmesriikidele, maksavad need tarbimisliikmesriigid igaüks oma osa enammakstud summast otse asjaomasele maksukohustuslasele.

Kui aga enammakstud summad on seotud perioodidega kuni 2018. aastani (viimane kaasa arvatud), tagastab registreerimisliikmesriik määruse (EL) nr 904/2010 artikli 46 lõike 3 kohaselt endale jäetud summast vastava osa ning tarbimisliikmesriik tagastab enammakstud summa, millest on maha arvatud registreerimisliikmesriigi poolt tagastatav summa.

Tarbimisliikmesriik teatab elektrooniliste sidevahendite abil registreerimisliikmesriigile kõnealuste tagasimakstud summade suuruse.

Artikkel 63a

Kui maksukohustuslane on esitanud käibedeklaratsiooni direktiivi 2006/112/EÜ artikli 364 või 369f kohaselt, aga makset ei ole tehtud või kui tehtud makse on käibedeklaratsioonist tulenevast summast väiksem, tuletab registreerimisliikmesriik kümnendal päeval pärast direktiivi 2006/112/EÜ artikli 367 või 369i kohast hiliseima maksetähtpäeva saabumist elektrooniliste vahendite abil maksukohustuslasele meelde mis tahes võlgnetavat käibemaksusummat.

Registreerimisliikmesriik teavitab elektrooniliselt tarbimisliikmesriike meeldetuletuse saatmisest.

Käibemaksusumma kogumiseks tehtavad mis tahes edasised meeldetuletused ja võetavad meetmed jäävad asjaomase tarbimisliikmesriigi ülesandeks. Kui selliseid järjestikuseid meeldetuletusi on väljastanud tarbimisliikmesriik, makstakse vastav käibemaks sellele liikmesriigile.

Tarbimisliikmesriik teavitab elektrooniliselt registreerimisliikmesriiki meeldetuletuse väljastamisest.

Artikkel 63b

Kui käibedeklaratsiooni ei ole esitatud või kui käibedeklaratsioon esitatakse hilinenult või kui on esitatud valeandmeid või kui käibemaksu makstakse hilja, siis arvutab ja määrab intressid, rahalised karistused või mis tahes muud tasud tarbimisliikmesriik. Maksukohustuslane maksab sellised intressid, rahalised karistused või muud tasud otse tarbimisliikmesriigile.

10.   alajagu

Dokumendid

Artikkel 63c

1.   Et maksukohustuslase säilitatavaid dokumente saaks pidada direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 369 ja 369k tähenduses piisavalt üksikasjalikeks, peavad need sisaldama järgmist teavet:

| a) | tarbimisliikmesriik, kuhu teenust osutatakse; |
| --- | --- |

a)

tarbimisliikmesriik, kuhu teenust osutatakse;

| b) | osutatud teenuse liik; |
| --- | --- |

b)

osutatud teenuse liik;

| c) | teenuse osutamise kuupäev; |
| --- | --- |

c)

teenuse osutamise kuupäev;

| d) | maksustatav summa ja kasutatav vääring; |
| --- | --- |

d)

maksustatav summa ja kasutatav vääring;

| e) | maksustatava summa hilisem suurendamine või vähendamine; |
| --- | --- |

e)

maksustatava summa hilisem suurendamine või vähendamine;

| f) | kohaldatav käibemaksumäär; |
| --- | --- |

f)

kohaldatav käibemaksumäär;

| g) | tasumisele kuuluv käibemaksusumma ja kasutatav vääring; |
| --- | --- |

g)

tasumisele kuuluv käibemaksusumma ja kasutatav vääring;

| h) | saadud maksete laekumise kuupäev ja summa; |
| --- | --- |

h)

saadud maksete laekumise kuupäev ja summa;

| i) | enne teenuse osutamist tehtud ettemaksed; |
| --- | --- |

i)

enne teenuse osutamist tehtud ettemaksed;

| j) | arve väljastamise korral arves sisalduv teave; |
| --- | --- |

j)

arve väljastamise korral arves sisalduv teave;

| k) | kliendi nimi, kui see on maksukohustuslasele teada; |
| --- | --- |

k)

kliendi nimi, kui see on maksukohustuslasele teada;

| l) | teave, mida kasutatakse kliendi asukoha või tema alalise elu- või asukoha kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

l)

teave, mida kasutatakse kliendi asukoha või tema alalise elu- või asukoha kindlaksmääramiseks.

2.   Maksukohustuslane säilitab lõikes 1 osutatud teabe elektroonilisel teel viivitamata kättesaadavaks tehtaval viisil ja iga osutatud teenuse kohta.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Liikmesriigid lubavad aga ühendusevälistel maksukohustuslastel esitada direktiivi 2006/112/EÜ artikli 360 või 369c kohaselt nõutava teabe, et registreerida nad mittemaksukohustuslastele telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid osutavate ühenduseväliste maksukohustuslaste suhtes kohaldatavate erikordade kasutajaks, alates 1. oktoobrist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 9. oktoober 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 77, 23.3.2011, lk 1.

2

---

| 20.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 290/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 290/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 968/2012,

19. oktoober 2012,

millega lisatakse Prantsusmaa anšoovisepüügi kvoodile Biskaia lahes püügihooajaks 2012–2013 need kogused, mis ta peatas püügihooajal 2011–2012 vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõikele 2

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt võivad liikmesriigid paluda komisjonilt enne neile eraldatud kvoodi kohaldamise aasta 31. oktoobrit peatada maksimaalselt 10 % kvoodist ja kanda see üle järgmisse aastasse. Komisjon peab peatatud koguse lisama asjaomasele kvoodile. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt võivad liikmesriigid paluda komisjonilt enne neile eraldatud kvoodi kohaldamise aasta 31. oktoobrit peatada maksimaalselt 10 % kvoodist ja kanda see üle järgmisse aastasse. Komisjon peab peatatud koguse lisama asjaomasele kvoodile.

| (2) | Nõukogu määrusega (EL) nr 716/2011 (2) eraldati Prantsusmaale 2011.–2012. kalapüügihooajaks anšoovisepüügi kvoot 2 970 tonni püügiks Biskaia lahest. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrusega (EL) nr 716/2011 (2) eraldati Prantsusmaale 2011.–2012. kalapüügihooajaks anšoovisepüügi kvoot 2 970 tonni püügiks Biskaia lahest.

| (3) | Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2371/2002 (3) artikli 20 lõike 5 kohast püügivõimaluste vahetamist, määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohast kvootide ülekandmist ja/või nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (4) artiklite 37 ja 105 kohast püügivõimaluste ümberjaotamist või vähendamist, ulatusid Prantsusmaale kõnealuse kalavaru püügiks 2011.–2012. püügihooajaks eraldatud kvoodid 6 362 tonnini. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2371/2002 (3) artikli 20 lõike 5 kohast püügivõimaluste vahetamist, määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohast kvootide ülekandmist ja/või nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (4) artiklite 37 ja 105 kohast püügivõimaluste ümberjaotamist või vähendamist, ulatusid Prantsusmaale kõnealuse kalavaru püügiks 2011.–2012. püügihooajaks eraldatud kvoodid 6 362 tonnini.

| (4) | Kõnealuse püügihooaja lõpus teatas Prantsusmaa, et on püüdnud Biskaia lahest kokku 4 198 tonni anšoovist. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse püügihooaja lõpus teatas Prantsusmaa, et on püüdnud Biskaia lahest kokku 4 198 tonni anšoovist.

| (5) | Prantsusmaa on esitanud määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohase taotluse peatada osa tema 2011.–2012. püügihooaja anšoovisepüügi kvoodist ja kanda see üle järgmisse püügihooaega. Käesolevas määruses osutatud piirides tuleks peatatud kogused lisada nõukogu määrusega (EL) nr 694/2012 (5) püügihooajaks 2012–2013 eraldatud kvootidele. |
| --- | --- |

(5)

Prantsusmaa on esitanud määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohase taotluse peatada osa tema 2011.–2012. püügihooaja anšoovisepüügi kvoodist ja kanda see üle järgmisse püügihooaega. Käesolevas määruses osutatud piirides tuleks peatatud kogused lisada nõukogu määrusega (EL) nr 694/2012 (5) püügihooajaks 2012–2013 eraldatud kvootidele.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Prantsusmaale määrusega (EL) nr 694/2012 Biskaia lahes anšoovisepüügiks eraldatud kvoote suurendatakse 636 tonni võrra.

| Riigi kood | Kalavaru kood | Liik | Piirkonna nimi | Lõplik kvoot 2011–2012 | Püük 2011–2012 | Lõplikust kvoodist kasutatud (%) | Ülekantud kogus | Algne kvoot 2012–2013
  Määrus 694/2012 | Läbivaadatud kvoot 2012–2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FRA | ANE/08. | Anšoovis | VIII (Biskaia laht | 6 362 t | 4 198 t | 65,9 % | 636 t | 2 070 t | 2 706 t |

Riigi kood

Kalavaru kood

Liik

Piirkonna nimi

Lõplik kvoot 2011–2012

Püük 2011–2012

Lõplikust kvoodist kasutatud (%)

Ülekantud kogus

Algne kvoot 2012–2013

Määrus 694/2012

Läbivaadatud kvoot 2012–2013

FRA

ANE/08.

Anšoovis

VIII (Biskaia laht

6 362 t

4 198 t

65,9 %

636 t

2 070 t

2 706 t

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. oktoober 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

1

(2)  ELT L 193, 23.7.2011, lk 11.

2

(3)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

3

(4)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

4

(5)  ELT L 203, 31.7.2012, lk 26.

5

---

| 20.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 290/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 290/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 969/2012,

19. oktoober 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. oktoober 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 67,8 |
| MK | 39,0 |
| ZZ | 53,4 |
| 0707 00 05 | MK | 30,8 |
| TR | 133,0 |
| ZZ | 81,9 |
| 0709 93 10 | TR | 116,6 |
| ZZ | 116,6 |
| 0805 50 10 | AR | 87,1 |
| CL | 97,2 |
| TR | 89,8 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 91,8 |
| 0806 10 10 | BR | 277,7 |
| MK | 80,9 |
| TR | 149,0 |
| ZZ | 169,2 |
| 0808 10 80 | AR | 216,2 |
| MK | 29,8 |
| NZ | 139,3 |
| US | 143,5 |
| ZA | 93,1 |
| ZZ | 124,4 |
| 0808 30 90 | CN | 92,8 |
| TR | 113,5 |
| ZZ | 103,2 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

67,8

MK

39,0

ZZ

53,4

0707 00 05

MK

30,8

TR

133,0

ZZ

81,9

0709 93 10

TR

116,6

ZZ

116,6

0805 50 10

AR

87,1

CL

97,2

TR

89,8

ZA

92,9

ZZ

91,8

0806 10 10

BR

277,7

MK

80,9

TR

149,0

ZZ

169,2

0808 10 80

AR

216,2

MK

29,8

NZ

139,3

US

143,5

ZA

93,1

ZZ

124,4

0808 30 90

CN

92,8

TR

113,5

ZZ

103,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 20.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 290/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 290/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 970/2012,

19. oktoober 2012,

millega kehtestatakse ajavahemikul 15.-16. oktoober 2012 Tuneesia tariifikvoodi raames oliiviõli kohta esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient ja peatatakse 2012. aasta oktoobri impordilitsentside väljaandmine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (3) protokolli nr 1 (4) artikli 3 lõigetega 1 ja 2 avatakse CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva täielikult Tuneesias toodetud ja sealt otse Euroopa Liitu transporditud töötlemata oliiviõli impordiks tollimaksu nullmääraga tariifikvoot igaks aastaks sätestatava piirkoguse ulatuses. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (3) protokolli nr 1 (4) artikli 3 lõigetega 1 ja 2 avatakse CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva täielikult Tuneesias toodetud ja sealt otse Euroopa Liitu transporditud töötlemata oliiviõli impordiks tollimaksu nullmääraga tariifikvoot igaks aastaks sätestatava piirkoguse ulatuses.

| (2) | Komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1918/2006 (millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine) (5) artikli 2 lõikega 2 on ette nähtud impordilitsentside väljaandmise kuumäärad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1918/2006 (millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine) (5) artikli 2 lõikega 2 on ette nähtud impordilitsentside väljaandmise kuumäärad.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõikele 1 on pädevatele ametiasutustele esitatud impordilitsentsitaotlused nende üldkoguste kohta, mis ei ületa kõnealuse määruse artikli 2 lõikega 2 kehtestatud oktoobri määra. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõikele 1 on pädevatele ametiasutustele esitatud impordilitsentsitaotlused nende üldkoguste kohta, mis ei ületa kõnealuse määruse artikli 2 lõikega 2 kehtestatud oktoobri määra.

| (4) | Asjaolusid arvestades peab komisjon määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldaks litsentse väljastada võrdeliselt saadaolevate kogustega. |
| --- | --- |

(4)

Asjaolusid arvestades peab komisjon määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldaks litsentse väljastada võrdeliselt saadaolevate kogustega.

| (5) | Kui oktoobri ülemmäär on saavutatud, ei tohi kõnealuse kuumäära piires enam ühtki impordilitsentsi välja anda. |
| --- | --- |

(5)

Kui oktoobri ülemmäär on saavutatud, ei tohi kõnealuse kuumäära piires enam ühtki impordilitsentsi välja anda.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõike 1 kohaselt ajavahemikul 15.-16. oktoober 2012 esitatud impordilitsentsitaotlused rahuldatakse 0,635338-protsendilise jaotuskoefitsiendi alusel.

Impordilitsentside väljaandmine alates 22. oktoobrist 2012 taotletud kogustele peatatakse 2012. aasta oktoobri osas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. oktoobril 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. oktoober 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  EÜT L 97, 30.3.1998, lk 57.

3

(4)  EÜT L 97, 30.3.1998, lk 2.

4

(5)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 84.

5

---

| 20.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 290/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 290/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 971/2012,

19. oktoober 2012,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2012/2013 rakendusmäärusega (EL) nr 892/2012 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2012/2013 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 892/2012 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 963/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2012/2013 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 892/2012 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 963/2012 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt.

| (3) | Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 892/2012 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse turustusaastaks 2012/2013 muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. oktoober 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 263, 28.9.2012, lk 37.

3

(4)  ELT L 288, 19.10.2012, lk 9.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 20. oktoobrist 2012

| (eurodes) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 12 10 (1) | 35,17 | 0,60 |
| 1701 12 90 (1) | 35,17 | 4,06 |
| 1701 13 10 (1) | 35,17 | 0,73 |
| 1701 13 90 (1) | 35,17 | 4,35 |
| 1701 14 10 (1) | 35,17 | 0,73 |
| 1701 14 90 (1) | 35,17 | 4,35 |
| 1701 91 00 (2) | 42,42 | 4,74 |
| 1701 99 10 (2) | 42,42 | 1,61 |
| 1701 99 90 (2) | 42,42 | 1,61 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(eurodes)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 12 10 (1)

35,17

0,60

1701 12 90 (1)

35,17

4,06

1701 13 10 (1)

35,17

0,73

1701 13 90 (1)

35,17

4,35

1701 14 10 (1)

35,17

0,73

1701 14 90 (1)

35,17

4,35

1701 91 00 (2)

42,42

4,74

1701 99 10 (2)

42,42

1,61

1701 99 90 (2)

42,42

1,61

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 20.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 290/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 290/14

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

18. oktoober 2012,

millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MIR162 (SYN-IR162-4) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7198 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/651/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Syngenta Seeds S.A.S. esitas 2. juulil 2010 Saksamaa pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi MIR162 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks (edaspidi „taotlus”). |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Syngenta Seeds S.A.S. esitas 2. juulil 2010 Saksamaa pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi MIR162 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks (edaspidi „taotlus”).

| (2) | Taotlus hõlmab ka maisi MIR162 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ettenähtud samadeks kasutusviisideks kui muu mais, välja arvatud kasutamine toiduks ja söödaks ning viljelemiseks. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus hõlmab ka maisi MIR162 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ettenähtud samadeks kasutusviisideks kui muu mais, välja arvatud kasutamine toiduks ja söödaks ning viljelemiseks.

| (3) | Seega sisaldab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamisega seotud teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava. |
| --- | --- |

(3)

Seega sisaldab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamisega seotud teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 21. juunil 2012 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses jõuti järeldusele, et taotluses kirjeldatud mais MIR162 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi MIR162 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (edaspidi „tooted”) avaldaksid kavandatud kasutusviiside puhul kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale (3). |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 21. juunil 2012 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses jõuti järeldusele, et taotluses kirjeldatud mais MIR162 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi MIR162 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (edaspidi „tooted”) avaldaksid kavandatud kasutusviiside puhul kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale (3).

| (5) | Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.

| (6) | Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis sisaldab üldist järelevalvekava, on kooskõlas toodete sihtotstarbega. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis sisaldab üldist järelevalvekava, on kooskõlas toodete sihtotstarbega.

| (7) | Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turule viimiseks. |
| --- | --- |

(7)

Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turule viimiseks.

| (8) | Igale geneetiliselt muundatud organismile (edaspidi ka „GMO”) tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (4). |
| --- | --- |

(8)

Igale geneetiliselt muundatud organismile (edaspidi ka „GMO”) tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (4).

| (9) | Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole maisi MIR162 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loa taotluses käsitletavate geneetiliselt muundatud organismi sisaldavate või sellest koosnevate toodete, välja arvatud toiduained, millele luba taotletakse, märgistusel olema selgelt tähistatud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks. |
| --- | --- |

(9)

Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole maisi MIR162 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loa taotluses käsitletavate geneetiliselt muundatud organismi sisaldavate või sellest koosnevate toodete, välja arvatud toiduained, millele luba taotletakse, märgistusel olema selgelt tähistatud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavuse nõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete puhul ning artiklis 5 on sätestatud jälgitavuse nõuded GMOdest toodetud toidu ja sööda puhul. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavuse nõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete puhul ning artiklis 5 on sätestatud jälgitavuse nõuded GMOdest toodetud toidu ja sööda puhul.

| (11) | Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seire kavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused esitatakse vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule lastavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (6). Toiduohutusameti arvamuses ei peeta õigustatuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise suhtes ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide, keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(11)

Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seire kavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused esitatakse vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule lastavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (6). Toiduohutusameti arvamuses ei peeta õigustatuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise suhtes ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide, keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.

| (12) | Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ELi geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(12)

Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ELi geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.

| (13) | Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (7) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (7) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.

| (14) | Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud. |
| --- | --- |

(14)

Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud.

| (15) | Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning eesistuja esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei esitanud oma arvamust, |
| --- | --- |

(15)

Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning eesistuja esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei esitanud oma arvamust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnus

Geneetiliselt muundatud maisile (Zea mays L.) MIR162, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohane kordumatu tunnus SYN-IR162-4.

Artikkel 2

Loa andmine

Vastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:

| a) | maisi SYN-IR162-4 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

a)

maisi SYN-IR162-4 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| b) | maisi SYN-IR162-4 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

b)

maisi SYN-IR162-4 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| c) | maisi SYN-IR162-4 sisaldavad või sellest koosnevad tooted, mis on mõeldud muuks kui punktides a ja b nimetatud kasutuseks, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. |
| --- | --- |

c)

maisi SYN-IR162-4 sisaldavad või sellest koosnevad tooted, mis on mõeldud muuks kui punktides a ja b nimetatud kasutuseks, välja arvatud selle viljelemise otstarbel.

Artikkel 3

Märgistamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.

2.   Maisi SYN-IR162-4 sisaldavate või sellest koosnevate toodete, välja arvatud artikli 2 punktis a nimetatud toodete, märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

Artikkel 4

Keskkonnamõjude seire

1.   Loa omanik tagab lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.

2.   Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded vastavalt otsusele 2009/770/EÜ seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 5

ELi register

Käesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ELi registrisse.

Artikkel 6

Loa omanik

Loa omanik on Syngenta Seeds S.A.S. (Prantsusmaa), kes esindab äriühingut Syngenta Crop Protection AG (Šveits).

Artikkel 7

Kehtivus

Käesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 8

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Syngenta Seeds S.A.S., Chemin de l’Hobit 12, 31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa.

Brüssel, 18. oktoober 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Maroš ŠEFČOVIČ

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

2

(3)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2010-00972

3

(4)  ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.

4

(5)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

5

(6)  ELT L 275, 21.10.2009, lk 9.

6

(7)  ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.

7

---

LISA

a)   Taotleja ja loa omanik

| Nimi | : | Syngenta Seeds S.A.S. |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Chemin de l’Hobit 12, 31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa |

Nimi

:

Syngenta Seeds S.A.S.

Aadress

:

Chemin de l’Hobit 12, 31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa

Esindades äriühingut Syngenta Crop Protection AG, Schwarzwaldallee 215, CHH 4058 Basel, Šveits.

b)   Toodete nimetus ja kirjeldus

| 1) | maisi SYN-IR162-4 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

1)

maisi SYN-IR162-4 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| 2) | maisi SYN-IR162-4 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

2)

maisi SYN-IR162-4 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| 3) | maisi SYN-IR162-4 sisaldavad või sellest koosnevad tooted, mis on mõeldud muuks kui lõigetes 1 ja 2 nimetatud kasutuseks, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. |
| --- | --- |

3)

maisi SYN-IR162-4 sisaldavad või sellest koosnevad tooted, mis on mõeldud muuks kui lõigetes 1 ja 2 nimetatud kasutuseks, välja arvatud selle viljelemise otstarbel.

Taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud maisis SYN-IR162-4 sünteesitakse valku Vip3Aa20, mis kaitseb seda maisi teatavate liblikaliste taimekahjurite eest, ja PMI-valku, mida kasutati valitava markerina.

c)   Märgistus

| 1) | määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel on organismi nimetus „mais”; |
| --- | --- |

1)

määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel on organismi nimetus „mais”;

| 2) | Maisi SYN-IR162-4 sisaldavate või sellest koosnevate toodete, välja arvatud artikli 2 punktis a nimetatud tooted, märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”. |
| --- | --- |

2)

Maisi SYN-IR162-4 sisaldavate või sellest koosnevate toodete, välja arvatud artikli 2 punktis a nimetatud tooted, märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

d)   Määramismeetod

| — | Maisi SYN-IR162-4 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil, kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis; |
| --- | --- |

—

Maisi SYN-IR162-4 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil, kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis;

| — | meetodi on seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm; |
| --- | --- |

—

meetodi on seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;

| — | Etalonaine: AOCS 1208-A ja 0407-A, kättesaadavad American Oil Chemists Society veebisaidil http://www.aocs.org/tech/crm. |
| --- | --- |

—

Etalonaine: AOCS 1208-A ja 0407-A, kättesaadavad American Oil Chemists Society veebisaidil http://www.aocs.org/tech/crm.

e)   Kordumatu tunnus

SYN-IR162-4

f)   Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave

Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: vt [täidetakse pärast teatavakstegemist].

g)   Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud

Ei ole nõutud.

h)   Seirekava

Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohane keskkonnamõjude seire kava

[Link internetis avaldatud kavale]

i)   Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduna

Ei ole nõutud.

Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri ajakohastamisel.

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 20.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 290/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 290/18

---

ELi-LIIBANONI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr 2/2012,

17. september 2012,

millega luuakse assotsiatsioonikomitee allkomiteed

(2012/652/EL)

ELi-LIIBANONI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel (1) („leping”)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vahel tuleb luua vabakaubanduspiirkond hiljemalt 1. märtsiks 2015. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vahel tuleb luua vabakaubanduspiirkond hiljemalt 1. märtsiks 2015.

| (2) | Euroopa Liidu ja Vahemere lõunapiirkonna riikide suhted muutuvad järjest keerukamaks seoses Euroopa – Vahemere piirkonna lepingute rakendamisega ning Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse jätkumisega. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu ja Vahemere lõunapiirkonna riikide suhted muutuvad järjest keerukamaks seoses Euroopa – Vahemere piirkonna lepingute rakendamisega ning Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse jätkumisega.

| (3) | Muude assotsieerunud riikide assotsiatsioonikomiteede juurde on juba loodud allkomiteed selleks, et jälgida partnerluse prioriteetide rakendamist ja õigusaktide ühtlustamist. |
| --- | --- |

(3)

Muude assotsieerunud riikide assotsiatsioonikomiteede juurde on juba loodud allkomiteed selleks, et jälgida partnerluse prioriteetide rakendamist ja õigusaktide ühtlustamist.

| (4) | Valdkondlikku poliitikasse on vaja integreerida keskkonnaküsimused, et tagada säästev areng. |
| --- | --- |

(4)

Valdkondlikku poliitikasse on vaja integreerida keskkonnaküsimused, et tagada säästev areng.

| (5) | Lepingu artiklis 80 on sätestatud võimalus luua lepingu rakendamiseks vajalikke töörühmi või organeid. |
| --- | --- |

(5)

Lepingu artiklis 80 on sätestatud võimalus luua lepingu rakendamiseks vajalikke töörühmi või organeid.

| (6) | Seetõttu tuleks luua assotsiatsioonikomitee allkomiteed ning võtta vastu nende töökorrad, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks luua assotsiatsioonikomitee allkomiteed ning võtta vastu nende töökorrad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga moodustatakse Euroopa Liidu – Liibanoni assotsiatsioonikomitee juurde I lisas loetletud allkomiteed ning võetakse vastu nende II lisas sätestatud töökorrad.

Allkomiteed alluvad assotsiatsioonikomiteele ning esitavad viimasele pärast iga koosolekut aruande. Allkomiteedel puudub otsustamisõigus.

Assotsiatsioonikomitee võtab ka kõik muud allkomiteede nõuetekohase tegutsemise tagamiseks vajalikud meetmed ning teatab sellest assotsiatsiooninõukogule.

Assotsiatsiooninõukogu võib teha otsuse täiendavate allkomiteede või rühmade moodustamise või olemasolevate allkomiteede või rühmade laialisaatmise kohta.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 17. september 2012

ELi-Liibanoni assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 143, 30.5.2006, lk 2.

1

---

I LISA

ELi-LIIBANONI ASSOTSIATSIOONIKOMITEE ALLKOMITEED

| 1) | Inimõigused, demokraatia ja avalik haldus |
| --- | --- |

1)

Inimõigused, demokraatia ja avalik haldus

| 2) | Majandus- ja finantsküsimused |
| --- | --- |

2)

Majandus- ja finantsküsimused

| 3) | Tööstus, kaubandus ja teenused |
| --- | --- |

3)

Tööstus, kaubandus ja teenused

| 4) | Siseturg |
| --- | --- |

4)

Siseturg

| 5) | Sotsiaal- ja rändeküsimused |
| --- | --- |

5)

Sotsiaal- ja rändeküsimused

| 6) | Õigus, vabadus ja turvalisus |
| --- | --- |

6)

Õigus, vabadus ja turvalisus

| 7) | Põllumajandus ja kalandus |
| --- | --- |

7)

Põllumajandus ja kalandus

| 8) | Transport, energeetika ja keskkond |
| --- | --- |

8)

Transport, energeetika ja keskkond

| 9) | Tollikoostöö ja maksustamine |
| --- | --- |

9)

Tollikoostöö ja maksustamine

| 10) | Teadustöö, innovatsioon, infoühiskond, haridus ja kultuur |
| --- | --- |

10)

Teadustöö, innovatsioon, infoühiskond, haridus ja kultuur

---

II LISA

TÖÖKORD

ELi-LIIBANONI ALLKOMITEE nr 1

INIMÕIGUSED, DEMOKRAATIA JA AVALIK HALDUS

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Liibanoni valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanne

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee arutab assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist muu hulgas allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokkulepitud eesmärkide saavutamisel ja tegevuse elluviimisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee vaatab läbi kõik allpool nimetatud valdkondades tekkida võivad probleemid ning teeb ettepanekuid võimalike meetmete võtmiseks.

| a) | Demokraatia, avaliku halduse ja õigusriigi tugevdamine, sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatus ja õiguskaitse kättesaadavus |
| --- | --- |

a)

Demokraatia, avaliku halduse ja õigusriigi tugevdamine, sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatus ja õiguskaitse kättesaadavus

| b) | Peamiste inimõigusi ja põhivabadusi käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide ning nende protokollide ratifitseerimine ja rakendamine. Aruandekohustuse rakendamine ja reservatsioonide läbivaatamine |
| --- | --- |

b)

Peamiste inimõigusi ja põhivabadusi käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide ning nende protokollide ratifitseerimine ja rakendamine. Aruandekohustuse rakendamine ja reservatsioonide läbivaatamine

| c) | Riiklik haldus- ja institutsionaalne suutlikkus |
| --- | --- |

c)

Riiklik haldus- ja institutsionaalne suutlikkus

| d) | Koostöö välispoliitika ja kriiside ohjeldamise küsimuses, sealhulgas rahvusvahelistes organisatsioonides |
| --- | --- |

d)

Koostöö välispoliitika ja kriiside ohjeldamise küsimuses, sealhulgas rahvusvahelistes organisatsioonides

| e) | Piirkondlik koostöö (sealhulgas muudes allkomiteedes esile kerkivate piirkondlike küsimuste kooskõlastamine) |
| --- | --- |

e)

Piirkondlik koostöö (sealhulgas muudes allkomiteedes esile kerkivate piirkondlike küsimuste kooskõlastamine)

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitees võib käsitleda ühe või mitme valdkonna või kõikide eespool loetletud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Liibanoni valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt kord aastas. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel tema sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti pakiliste küsimuste korral võidakse allkomitee koosolek kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga, juhul kui mõlemad pooled sellega nõustuvad. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomitee koosolekud peetakse poolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale poolte delegatsioonide kavandatud koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab neid küsimusi, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda lisamise taotluse hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Mõlemad pooled peavad aluseks olevad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia koos allkomitee ettepanekute ja soovitustega assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

TÖÖKORD

ELi-LIIBANONI ALLKOMITEE nr 2

MAJANDUS- JA FINANTSKÜSIMUSED

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Liibanoni valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanne

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee arutab assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist muu hulgas allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokkulepitud eesmärkide saavutamisel ja tegevuse elluviimisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee vaatab läbi kõik allpool nimetatud valdkondades tekkida võivad probleemid ning teeb ettepanekuid võimalike meetmete võtmiseks.

| a) | Makromajanduspoliitika |
| --- | --- |

a)

Makromajanduspoliitika

| b) | Struktuurne majanduspoliitika |
| --- | --- |

b)

Struktuurne majanduspoliitika

| c) | Finantsteenused (makromajanduslikud aspektid) ja kapitaliturud |
| --- | --- |

c)

Finantsteenused (makromajanduslikud aspektid) ja kapitaliturud

| d) | Kapitali liikumine ja maksed |
| --- | --- |

d)

Kapitali liikumine ja maksed

| e) | Riigi rahandus, sealhulgas riigi sisefinantskontroll |
| --- | --- |

e)

Riigi rahandus, sealhulgas riigi sisefinantskontroll

| f) | Pensionid ja sotsiaalkindlustus (majanduslikud aspektid) |
| --- | --- |

f)

Pensionid ja sotsiaalkindlustus (majanduslikud aspektid)

| g) | Statistika |
| --- | --- |

g)

Statistika

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitees võib käsitleda ühe või mitme valdkonna või kõikide eespool loetletud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Liibanoni valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt kord aastas. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel tema sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti pakiliste küsimuste korral võidakse allkomitee koosolek kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga, juhul kui mõlemad lepingupooled sellega nõustuvad. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomitee koosolekud peetakse poolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale poolte delegatsioonide kavandatud koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab neid küsimusi, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda lisamise taotluse hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Mõlemad pooled peavad aluseks olevad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia koos allkomitee ettepanekute ja soovitustega assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

TÖÖKORD

ELi-LIIBANONI ALLKOMITEE nr 3

TÖÖSTUS, KAUBANDUS JA TEENUSED

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Liibanoni valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanne

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist muu hulgas allpool loetletud valdkondades ning hindab Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas määratletud ja kokkulepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee vaatab läbi kõik allpool nimetatud valdkondades tekkida võivad probleemid ning teeb ettepanekuid võimalike meetmete võtmiseks.

| a) | Ettevõtluspoliitika ja tööstuskoostöö |
| --- | --- |

a)

Ettevõtluspoliitika ja tööstuskoostöö

| b) | Assotsiatsioonilepingu ja Euroopa naabruspoliitika tegevuskava kaubandussätete rakendamine |
| --- | --- |

b)

Assotsiatsioonilepingu ja Euroopa naabruspoliitika tegevuskava kaubandussätete rakendamine

| c) | Kahepoolsed kaubandusküsimused |
| --- | --- |

c)

Kahepoolsed kaubandusküsimused

| d) | Teenused ja investeerimine |
| --- | --- |

d)

Teenused ja investeerimine

| e) | Tehnilisi norme, standardeid ja vastavushindamist käsitlevate kaubanduslepingute ettevalmistamine |
| --- | --- |

e)

Tehnilisi norme, standardeid ja vastavushindamist käsitlevate kaubanduslepingute ettevalmistamine

| f) | Koostöö e-kaubanduse küsimustes |
| --- | --- |

f)

Koostöö e-kaubanduse küsimustes

| g) | Turism |
| --- | --- |

g)

Turism

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitees võib käsitleda ühe või mitme valdkonna või kõikide eespool loetletud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Liibanoni valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt kord aastas. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel tema sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti pakiliste küsimuste korral võidakse allkomitee koosolek kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga, juhul kui mõlemad lepingupooled sellega nõustuvad. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomitee koosolekud peetakse poolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale poolte delegatsioonide kavandatud koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab neid küsimusi, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda lisamise taotluse hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Mõlemad pooled peavad aluseks olevad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia koos allkomitee ettepanekute ja soovitustega assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

TÖÖKORD

ELi-LIIBANONI ALLKOMITEE nr 4

SISETURG

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Liibanoni valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanne

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee arutab assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist muu hulgas allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokkulepitud eesmärkide saavutamisel ja tegevuse elluviimisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee vaatab läbi kõik allpool nimetatud valdkondades tekkida võivad probleemid ning teeb ettepanekuid võimalike meetmete võtmiseks.

| a) | Õigusalane ja administratiivne koostöö tehniliste normide, standardimise ja vastavushindamise valdkonnas |
| --- | --- |

a)

Õigusalane ja administratiivne koostöö tehniliste normide, standardimise ja vastavushindamise valdkonnas

| b) | Konkurentsipoliitika |
| --- | --- |

b)

Konkurentsipoliitika

| c) | Riigihanked |
| --- | --- |

c)

Riigihanked

| d) | Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigused |
| --- | --- |

d)

Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigused

| e) | Teenused (poliitika ja korralduslikud küsimused) |
| --- | --- |

e)

Teenused (poliitika ja korralduslikud küsimused)

| f) | Asutamisõigus, äriõigus |
| --- | --- |

f)

Asutamisõigus, äriõigus

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitees võib käsitleda ühe või mitme valdkonna või kõikide eespool loetletud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Liibanoni valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt kord aastas. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel tema sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti pakiliste küsimuste korral võidakse allkomitee koosolek kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga, juhul kui mõlemad lepingupooled sellega nõustuvad. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomitee koosolekud peetakse poolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale poolte delegatsioonide kavandatud koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab neid küsimusi, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda lisamise taotluse hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Mõlemad pooled peavad aluseks olevad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia koos allkomitee ettepanekute ja soovitustega assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

TÖÖKORD

ELi-LIIBANONI ALLKOMITEE nr 5

SOTSIAAL- JA RÄNDEKÜSIMUSED

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Liibanoni valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanne

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee arutab assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist muu hulgas allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokkulepitud eesmärkide saavutamisel ja tegevuse elluviimisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee vaatab läbi kõik allpool nimetatud valdkondades tekkida võivad küsimused ning teeb ettepanekuid võimalike meetmete võtmiseks.

| a) | Diskrimineerimisevastane võitlus, sealhulgas puudega inimeste probleemid |
| --- | --- |

a)

Diskrimineerimisevastane võitlus, sealhulgas puudega inimeste probleemid

| b) | Tervishoid |
| --- | --- |

b)

Tervishoid

| c) | Võrdsed võimalused |
| --- | --- |

c)

Võrdsed võimalused

| d) | Töötajate liikumine |
| --- | --- |

d)

Töötajate liikumine

| e) | Rändepoliitika |
| --- | --- |

e)

Rändepoliitika

| f) | Tööjõupoliitika |
| --- | --- |

f)

Tööjõupoliitika

| g) | Sotsiaalkaitse |
| --- | --- |

g)

Sotsiaalkaitse

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitees võib käsitleda ühe või mitme valdkonna või kõikide eespool loetletud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Liibanoni valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt kord aastas. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel tema sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti pakiliste küsimuste korral võidakse allkomitee koosolek kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga, juhul kui mõlemad lepingupooled sellega nõustuvad. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomitee koosolekud peetakse poolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale poolte delegatsioonide kavandatud koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab neid küsimusi, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda lisamise taotluse hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Mõlemad pooled peavad aluseks olevad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia koos allkomitee ettepanekute ja soovitustega assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

TÖÖKORD

ELi-LIIBANONI ALLKOMITEE nr 6

ÕIGUS, VABADUS JA TURVALISUS

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Liibanoni valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanne

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee arutab assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist muu hulgas allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokkulepitud eesmärkide saavutamisel ja tegevuse elluviimisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee vaatab läbi kõik allpool nimetatud valdkondades tekkida võivad probleemid ning teeb ettepanekuid võimalike meetmete võtmiseks.

| a) | Rändeküsimused |
| --- | --- |

a)

Rändeküsimused

| b) | Varjupaigapoliitika |
| --- | --- |

b)

Varjupaigapoliitika

| c) | Terrorismivastase võitluse erimeetmed õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas |
| --- | --- |

c)

Terrorismivastase võitluse erimeetmed õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas

| d) | Organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas inimkaubanduse vastu võitlemine |
| --- | --- |

d)

Organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas inimkaubanduse vastu võitlemine

| e) | Uimastid |
| --- | --- |

e)

Uimastid

| f) | Rahapesu, finants- ja majanduskuriteod |
| --- | --- |

f)

Rahapesu, finants- ja majanduskuriteod

| g) | Politsei- ja õigusalane koostöö |
| --- | --- |

g)

Politsei- ja õigusalane koostöö

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitees võib käsitleda ühe või mitme valdkonna või kõikide eespool loetletud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Liibanoni valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt kord aastas. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel tema sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti pakiliste küsimuste korral võidakse allkomitee koosolek kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga, juhul kui mõlemad lepingupooled sellega nõustuvad. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomitee koosolekud peetakse poolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale poolte delegatsioonide kavandatud koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab neid küsimusi, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda lisamise taotluse hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Mõlemad pooled peavad aluseks olevad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia koos allkomitee ettepanekute ja soovitustega assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

TÖÖKORD

ELi-LIIBANONI ALLKOMITEE nr 7

PÕLLUMAJANDUS JA KALANDUS

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Liibanoni valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanne

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee arutab assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist muu hulgas allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokkulepitud eesmärkide saavutamisel ja tegevuse elluviimisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee vaatab läbi kõik allpool nimetatud valdkondades tekkida võivad probleemid ning teeb ettepanekuid võimalike meetmete võtmiseks.

| a) | Põllumajandussaadused ja -tooted, kaasa arvatud nendega kauplemine |
| --- | --- |

a)

Põllumajandussaadused ja -tooted, kaasa arvatud nendega kauplemine

| b) | Sanitaar- ja fütosanitaarküsimused |
| --- | --- |

b)

Sanitaar- ja fütosanitaarküsimused

| c) | Põllumajanduspoliitika ja maaelu arendamine ning piirkondlik koostöö |
| --- | --- |

c)

Põllumajanduspoliitika ja maaelu arendamine ning piirkondlik koostöö

| d) | Kalandustooted, kaasa arvatud nendega kauplemine |
| --- | --- |

d)

Kalandustooted, kaasa arvatud nendega kauplemine

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitees võib käsitleda ühe või mitme valdkonna või kõikide eespool loetletud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Liibanoni valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt kord aastas. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel tema sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti pakiliste küsimuste korral võidakse allkomitee koosolek kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga, juhul kui mõlemad lepingupooled sellega nõustuvad. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomitee koosolekud peetakse poolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale poolte delegatsioonide kavandatud koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab neid küsimusi, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda lisamise taotluse hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Mõlemad pooled peavad aluseks olevad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia koos allkomitee ettepanekute ja soovitustega assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

TÖÖKORD

ELi-LIIBANONI ALLKOMITEE nr 8

TRANSPORT, ENERGEETIKA JA KESKKOND

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Liibanoni valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanne

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee arutab assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist muu hulgas allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokkulepitud eesmärkide saavutamisel ja tegevuse elluviimisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee vaatab läbi kõik allpool nimetatud valdkondades tekkida võivad probleemid ning teeb ettepanekuid võimalike meetmete võtmiseks.

| a) | Transport |
| --- | --- |

a)

Transport

| b) | Energeetika |
| --- | --- |

b)

Energeetika

| c) | Keskkond |
| --- | --- |

c)

Keskkond

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitees võib käsitleda ühe või mitme valdkonna või kõikide eespool loetletud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Liibanoni valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt kord aastas. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel tema sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti pakiliste küsimuste korral võidakse allkomitee koosolek kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga, juhul kui mõlemad lepingupooled sellega nõustuvad. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomitee koosolekud peetakse poolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale poolte delegatsioonide kavandatud koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab neid küsimusi, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda lisamise taotluse hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Mõlemad pooled peavad aluseks olevad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia koos allkomitee ettepanekute ja soovitustega assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

TÖÖKORD

ELi-LIIBANONI ALLKOMITEE nr 9

TOLLIKOOSTÖÖ JA MAKSUSTAMINE

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Liibanoni valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanne

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee arutab assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist muu hulgas allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokkulepitud eesmärkide saavutamisel ja tegevuse elluviimisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee vaatab läbi kõik allpool nimetatud valdkondades tekkida võivad probleemid ning teeb ettepanekuid võimalike meetmete võtmiseks.

| a) | Tolliprotseduurid, tollinomenklatuur, tolliväärtuse määramine |
| --- | --- |

a)

Tolliprotseduurid, tollinomenklatuur, tolliväärtuse määramine

| b) | Päritolureeglid |
| --- | --- |

b)

Päritolureeglid

| c) | Tariifirežiimid |
| --- | --- |

c)

Tariifirežiimid

| d) | Tollikoostöö |
| --- | --- |

d)

Tollikoostöö

| e) | Maksustamine |
| --- | --- |

e)

Maksustamine

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitees võib käsitleda ühe või mitme valdkonna või kõikide eespool loetletud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Liibanoni valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt kord aastas. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel tema sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti pakiliste küsimuste korral võidakse allkomitee koosolek kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga, juhul kui mõlemad lepingupooled sellega nõustuvad. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomitee koosolekud peetakse poolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale poolte delegatsioonide kavandatud koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab neid küsimusi, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda lisamise taotluse hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Mõlemad pooled peavad aluseks olevad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia koos allkomitee ettepanekute ja soovitustega assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

TÖÖKORD

ELi-LIIBANONI ALLKOMITEE nr 10

TEADUSTÖÖ, INNOVATSIOON, INFOÜHISKOND, HARIDUS JA KULTUUR

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Liibanoni valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanne

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee arutab assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist muu hulgas allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokkulepitud eesmärkide saavutamisel ja tegevuse elluviimisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee vaatab läbi kõik allpool nimetatud valdkondades tekkida võivad probleemid ning teeb ettepanekuid võimalike meetmete võtmiseks.

| a) | Teadusuuringud, teadus ja tehnoloogiline innovatsioon |
| --- | --- |

a)

Teadusuuringud, teadus ja tehnoloogiline innovatsioon

| b) | Haridus, koolitus ja noored |
| --- | --- |

b)

Haridus, koolitus ja noored

| c) | Kultuurikoostöö |
| --- | --- |

c)

Kultuurikoostöö

| d) | Infoühiskond |
| --- | --- |

d)

Infoühiskond

| e) | Audiovisuaalpoliitika |
| --- | --- |

e)

Audiovisuaalpoliitika

| f) | Kodanikuühiskonna alane koostöö |
| --- | --- |

f)

Kodanikuühiskonna alane koostöö

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitees võib käsitleda ühe või mitme valdkonna või kõikide eespool loetletud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Liibanoni valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt kord aastas. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel tema sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti pakiliste küsimuste korral võidakse allkomitee koosolek kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga, juhul kui mõlemad lepingupooled sellega nõustuvad. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomitee koosolekud peetakse poolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale poolte delegatsioonide kavandatud koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab neid küsimusi, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda lisamise taotluse hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Mõlemad pooled peavad aluseks olevad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia koos allkomitee ettepanekute ja soovitustega assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

---