# Den Europæiske Unions L 353/2012

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2012.353.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 353 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 55. årgang21. december 2012 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2012.353.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 353

Dansk udgave

Retsforskrifter

55. årgang21. december 2012

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1229/2012 af 10. december 2012 om ændring af bilag IV og XII til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (rammedirektiv) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012 af 12. december 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 for så vidt angår krav til typegodkendelse for masse og dimensioner for motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (
  1
  ) | 31 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens direktiv 2012/46/EU af 6. december 2012 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (
  1
  ) | 80 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1229/2012 af 10. december 2012 om ændring af bilag IV og XII til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (rammedirektiv) (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012 af 12. december 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 for så vidt angår krav til typegodkendelse for masse og dimensioner for motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (
  1
  )

1

31

DIREKTIVER

*

Kommissionens direktiv 2012/46/EU af 6. december 2012 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (
  1
  )

1

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 21.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 353/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1229/2012

af 10. december 2012

om ændring af bilag IV og XII til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (rammedirektiv)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (rammedirektiv) (1), særlig artikel 39, stk. 2 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Direktiv 2007/46/EF fastlægger en harmoniseret ramme med de administrative bestemmelser og generelle tekniske krav for alle nye køretøjer. Det indeholder navnlig alle retsakter, som fastlægger de tekniske krav, som køretøjer skal overholde, for at de kan blive EF-typegodkendt. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 2007/46/EF fastlægger en harmoniseret ramme med de administrative bestemmelser og generelle tekniske krav for alle nye køretøjer. Det indeholder navnlig alle retsakter, som fastlægger de tekniske krav, som køretøjer skal overholde, for at de kan blive EF-typegodkendt.

| (2) | Del 1 i bilag IV til direktiv 2007/46/EF indeholder en liste over retsakter, der finder anvendelse i forbindelse med EF-typegodkendelse af køretøjer, der fremstilles i ubegrænsede serier. Direktiv 2007/46/EF er blevet ændret adskillige gange, og denne liste er derfor blevet opdateret. |
| --- | --- |

(2)

Del 1 i bilag IV til direktiv 2007/46/EF indeholder en liste over retsakter, der finder anvendelse i forbindelse med EF-typegodkendelse af køretøjer, der fremstilles i ubegrænsede serier. Direktiv 2007/46/EF er blevet ændret adskillige gange, og denne liste er derfor blevet opdateret.

| (3) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 af 13. juli 2009 om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (2) ophæver adskillige direktiver. De ophævede direktiver er erstattet af FN/ECE-regulativer (regulativer under De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa — FN/ECE) og Kommissionens forordninger. Disse ændringer bør afspejles i bilag IV til direktiv 2007/46/EF. |
| --- | --- |

(3)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 af 13. juli 2009 om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (2) ophæver adskillige direktiver. De ophævede direktiver er erstattet af FN/ECE-regulativer (regulativer under De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa — FN/ECE) og Kommissionens forordninger. Disse ændringer bør afspejles i bilag IV til direktiv 2007/46/EF.

| (4) | Det er vigtigt at tilpasse kravene til EF-typegodkendelse af små serier for at sikre, at fabrikanter, der fremstiller små serier af køretøjer fortsat har adgang til det indre marked. Til dette formål er det nødvendigt at vedtage forenklede foranstaltninger til nedbringelse af udgifterne ved typegodkendelsesprocessen og samtidig sikre et højt niveau af færdselssikkerhed og miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

(4)

Det er vigtigt at tilpasse kravene til EF-typegodkendelse af små serier for at sikre, at fabrikanter, der fremstiller små serier af køretøjer fortsat har adgang til det indre marked. Til dette formål er det nødvendigt at vedtage forenklede foranstaltninger til nedbringelse af udgifterne ved typegodkendelsesprocessen og samtidig sikre et højt niveau af færdselssikkerhed og miljøbeskyttelse.

| (5) | Da N1-køretøjer udviser konstruktionstræk svarende til dem, der gælder for M1-køretøjer, er det også hensigtsmæssigt at fastlægge harmoniserede tekniske krav til køretøjer i klasse N1 med henblik på at give sådanne køretøjer, produceret i små serier, adgang til det indre marked. |
| --- | --- |

(5)

Da N1-køretøjer udviser konstruktionstræk svarende til dem, der gælder for M1-køretøjer, er det også hensigtsmæssigt at fastlægge harmoniserede tekniske krav til køretøjer i klasse N1 med henblik på at give sådanne køretøjer, produceret i små serier, adgang til det indre marked.

| (6) | Det er af afgørende betydning, at de krav, der er fastlagt i tillæg 1 til bilag IV til direktiv 2007/46/EF, finder anvendelse på alle nye køretøjer. Fabrikanterne bør dog have tilstrækkelig tid til at tilpasse deres køretøjer til de nye krav. |
| --- | --- |

(6)

Det er af afgørende betydning, at de krav, der er fastlagt i tillæg 1 til bilag IV til direktiv 2007/46/EF, finder anvendelse på alle nye køretøjer. Fabrikanterne bør dog have tilstrækkelig tid til at tilpasse deres køretøjer til de nye krav.

| (7) | Afsnit 1 og 2 i del A i bilag XII til direktiv 2007/46/EF indeholder kvantitative lofter med henblik på EF-typegodkendelse af små serier. Det er hensigtsmæssigt ved udvidelsen af EF-typegodkendelsen af små serier af køretøjer i klasse N1 at indføre et kvantitativt loft for køretøjer i denne klasse. I betragtning af formålet med EF-typegodkendelsen, nemlig at fremme adgangen til det indre marked, bør antallet af køretøjer i klasse N1, der kan nyde godt af national typegodkendelse i henhold til artikel 23 i direktiv 2007/46/EF, begrænses til det nødvendige minimum. Derfor bør mængden af disse køretøjer også fastsættes. |
| --- | --- |

(7)

Afsnit 1 og 2 i del A i bilag XII til direktiv 2007/46/EF indeholder kvantitative lofter med henblik på EF-typegodkendelse af små serier. Det er hensigtsmæssigt ved udvidelsen af EF-typegodkendelsen af små serier af køretøjer i klasse N1 at indføre et kvantitativt loft for køretøjer i denne klasse. I betragtning af formålet med EF-typegodkendelsen, nemlig at fremme adgangen til det indre marked, bør antallet af køretøjer i klasse N1, der kan nyde godt af national typegodkendelse i henhold til artikel 23 i direktiv 2007/46/EF, begrænses til det nødvendige minimum. Derfor bør mængden af disse køretøjer også fastsættes.

| (8) | Bilag IV og XII til direktiv 2007/46/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(8)

Bilag IV og XII til direktiv 2007/46/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (9) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag IV og XII til direktiv 2007/46/EF ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

EF-typegodkendelser af små serier, meddelt før den 1. november 2012, ophører med at være gyldige den 31. oktober 2016. Nationale myndigheder skal anse typeattester for køretøjer for ikke længere at være gyldige for så vidt angår artikel 26, stk. 1, i direktiv 2007/46/EF, medmindre de pågældende typegodkendelser er blevet ajourført til kravene i tillæg 1 til bilag IV til direktiv 2007/46/EF.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Punkt 1, litra b), i bilaget finder imidlertid anvendelse i henhold til de frister, der er fastsat heri.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. december 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 200 af 31.7.2009, s. 1.

2

---

BILAG

I direktiv 2007/46/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag IV foretages følgende ændringer:






  a) | Del I affattes således:
  »DEL I

  Retsakter, der finder anvendelse i forbindelse med EF-typegodkendelse af køretøjer, der fremstilles i ubegrænsede serier


















  Punkt | Emne | Retsaktens nummer | Gyldighedsområde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1. | Tilladt støjniveau | Direktiv 70/157/EØF | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 2. | Emissioner (Euro 5 og 6) lette erhvervskøretøjer/adgang til informationer | Forordning (EF) nr. 715/2007 | X (1) | X (1) | | X (1) | X (1) | | | | | |
| 3. | Brændstofbeholdere/afskærmning bagtil | Direktiv 70/221/EØF | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X | X | X | X |
| 3A. | Forebyggelse af brandfare (beholdere til flydende brændstof) | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 34 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 3B. | Anordninger til afskærmning bagtil mod underkøring (RUPD) og montering heraf; afskærmning bagtil mod underkøring (RUP) | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 58 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 4. | Anbringelse af nummerplade bagtil | Direktiv 70/222/EØF | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 4A. | Anbringelse og fastgørelse af nummerplade bagtil | Forordning (EF) nr. 661/2009
  Forordning (EU) nr. 1003/2010 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5. | Aktiveringskraft (styring) | Direktiv 70/311/EØF | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5A. | Styreapparat | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 79 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 6. | Dørlåse og -hængsler | Direktiv 70/387/EØF | X | | | X | X | X | | | | |
| 6A. | Indstigningsforhold og manøvreevne | Forordning (EF) nr. 661/2009
  Forordning (EU) nr. 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 6B. | Dørlåse og dørophæng | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 11 | X | | | X | | | | | | |
| 7. | Hørbar advarsel | Direktiv 70/388/EØF | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 7A. | Lydsignalapparater | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 28 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 8. | Anordninger til indirekte udsyn | Direktiv 2003/97/EF | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 8A. | Anordninger til indirekte udsyn og montering heraf | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 46 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 9. | Bremser | Direktiv 71/320/EØF | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 9A. | Bremser (køretøjer og påhængskøretøjer) | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 13 | | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) |
| 9B. | Bremser (personbiler) | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 13-H | X (4) | | | X (4) | | | | | | |
| 10. | Radiointerferens (elektromagnetisk kompatibilitet) | Direktiv 72/245/EØF | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 10A. | Elektromagnetisk kompatibilitet | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 10 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 12. | Indvendigt udstyr | Direktiv 74/60/EØF | X | | | | | | | | | |
| 12A. | Indvendigt udstyr | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 21 | X | | | | | | | | | |
| 13. | Tyverisikring og startspærre | Direktiv 74/61/EØF | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 13A. | Beskyttelse af motorkøretøjer mod tyveri | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 18 | | X (5) | X (5) | | X (5) | X (5) | | | | |
| 13B. | Beskyttelse af motorkøretøjer mod tyveri | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 116 | X | | | X | | | | | | |
| 14. | Kollisionssikret styreapparat | Direktiv 74/297/EØF | X | | | X | | | | | | |
| 14A. | Beskyttelse af førere mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 12 | X | | | X | | | | | | |
| 15. | Sæder og sædeforankringer | Direktiv 74/408/EØF | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 15A. | Sæder, sædeforankringer og eventuelle nakkestøtter | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 17 | X | X (6) | X (6) | X | X | X | | | | |
| 15B. | Styrken af sæderne i store køretøjer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 80 | | X | X | | | | | | | |
| 16. | Udragende dele | Direktiv 74/483/EØF | X | | | | | | | | | |
| 16A. | Udragende dele | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 26 | X | | | | | | | | | |
| 17. | Hastighedsmåler (speedometer) og bakgear | Direktiv 75/443/EØF | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17A. | Indstigningsforhold og manøvreevne | Forordning (EF) nr. 661/2009
  Forordning (EU) nr. 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17B. | Speedometerudstyr, herunder montering heraf | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 39 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 18. | Foreskrevne skilte | Direktiv 76/114/EØF | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 18A. | Fabrikantens foreskrevne skilt og køretøjets identifikationsnummer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  Forordning (EU) nr. 19/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 19. | Sikkerhedsselers forankringer | Direktiv 76/115/EØF | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 19A. | Forankringer til sikkerhedsseler, Isofix-forankringssystemer og Isofix-topstropforankringer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 14 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 20. | Montering af lygter og lyssignaler | Direktiv 76/756/EØF | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 20A. | Montering af lygter og lyssignaler på køretøjer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 48 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21. | Refleksanordninger | Direktiv 76/757/EØF | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21A. | Refleksanordninger til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 3 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22. | Markeringslygter, positionslygter, baglygter, stoplygter, sidemarkeringslygter, kørelyslygter | Direktiv 76/758/EØF | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22A. | Positionslygter fortil, baglygter, stoplygter og markeringslygter til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 7 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22B. | Kørelyslygter til motordrevne køretøjer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 87 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 22C. | Positionslygter til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 91 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23. | Retningsviserblinklygter | Direktiv 76/759/EØF | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23A. | Retningsviserblinklygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 6 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24. | Bagnummerpladelygte | Direktiv 76/760/EØF | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24A. | Belysning af bagnummerplader på motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 4 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25. | Forlygter (herunder pærer) | Direktiv 76/761/EØF | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25A. | Sealed-beam-forlygter (SB) til motordrevne køretøjer, som afgiver europæisk asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 31 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25B. | Glødelamper til anvendelse i godkendte lygteenheder til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 37 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25C. | Forlygter til motordrevne køretøjer udstyret med gasudladningslyskilder | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 98 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25D. | Gasudladningslyskilder til anvendelse i godkendte gasudladningsforlygter på motordrevne køretøjer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 99 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25E. | Forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver asymmetrisk nærlys eller fjernlys eller begge dele og er udstyret med glødelamper og/eller LED-moduler | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 112 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25F. | Adaptive forlygtesystemer (AFS) til motorkøretøjer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 123 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26. | Tågeforlygter | Direktiv 76/762/EØF | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26A. | Tågeforlygter til motorkøretøjer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 19 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 27. | Slæbeanordninger | Direktiv 77/389/EØF | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 27A. | Trækanordninger | Forordning (EF) nr. 661/2009
  Forordning (EU) nr. 1005/2010 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 28. | Tågebaglygter | Direktiv 77/538/EØF | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 28A. | Tågebaglygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 38 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29. | Baklygter | Direktiv 77/539/EØF | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29A. | Baklygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 23 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 30. | Parkeringslygter | Direktiv 77/540/EØF | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 30A. | Parkeringslygter til motordrevne køretøjer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 77 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 31. | Sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger | Direktiv 77/541/EØF | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 31A. | Sikkerhedsseler, fastholdelsesanordninger, barnefastholdelsesanordninger og Isofix-barnefastholdelsesanordninger | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 16 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 32. | Udsyn fremad | Direktiv 77/649/EØF | X | | | | | | | | | |
| 32A. | Synsfelt fremad | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 125 | X | | | | | | | | | |
| 33. | Identificering af betjeningsorganer, kontrollamper og indikatorer | Direktiv 78/316/EØF | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 33A. | Placering og identificering af manuelle betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 121 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 34. | Afrimning/afdugning | Direktiv 78/317/EØF | X | (7) | (7) | (7) | (7) | (7) | | | | |
| 34A. | Afrimnings- og afdugningssystemer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  Forordning (EU) nr. 672/2010 | X | (7) | (7) | (7) | (7) | (7) | | | | |
| 35. | Rudeviskere og rudevaskere | Direktiv 78/318/EØF | X | (8) | (8) | (8) | (8) | (8) | | | | |
| 35A. | Kombineret forrudevisker og -vasker | Forordning (EF) nr. 661/2009
  Forordning (EU) nr. 1008/2010 | X | (8) | (8) | (8) | (8) | (8) | | | | |
| 36. | Varmeanlæg | Direktiv 2001/56/EF | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 36A. | Varmeanlæg | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 122 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 37. | Hjulafskærmning | Direktiv 78/549/EØF | X | | | | | | | | | |
| 37A. | Hjulafskærmning | Forordning (EF) nr. 661/2009
  Forordning (EU) nr. 1009/2010 | X | | | | | | | | | |
| 38. | Nakkestøtter | Direktiv 78/932/EØF | X | | | | | | | | | |
| 38A. | Nakkestøtter, hvad enten de er indbygget i et sæde eller ej | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 25 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 40. | Motoreffekt | Direktiv 80/1269/EØF | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | | | | |
| 41. | Emissioner (Euro IV og V) tunge erhvervskøretøjer | Direktiv 2005/55/EF | X (10) | X (10) | X | X (10) | X (10) | X | | | | |
| 41A. | Emissioner (Euro VI) tunge erhvervskøretøjer/adgang til informationer | Forordning (EF) nr. 595/2009 | X (11) | X (11) | X | X (11) | X (11) | X | | | | |
| 42. | Sideværts beskyttelse | Direktiv 89/297/EØF | | | | | X | X | | | X | X |
| 42A. | Sideværts beskyttelse af godskøretøjer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 73 | | | | | X | X | | | X | X |
| 43. | Afskærmningssystemer | Direktiv 91/226/EØF | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 43A. | Afskærmningssystemer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  Forordning (EU) nr. 109/2011 | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 44. | Masse og dimensioner (personbiler) | Direktiv 92/21/EØF | X | | | | | | | | | |
| 44A. | Masser og dimensioner | Forordning (EF) nr. 661/2009
  Forordning (EU) nr. 1230/2012 | X | | | | | | | | | |
| 45. | Sikkerhedsruder | Direktiv 92/22/EØF | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 45A. | Sikkerhedsrudemateriale og montering heraf i køretøjer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 43 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46. | Dæk | Direktiv 92/23/EØF | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46A. | Montering af dæk | Forordning (EF) nr. 661/2009
  Forordning (EU) nr. 458/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46B. | Luftdæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (klasse C1) | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 30 | X | | | X | | | X | X | | |
| 46C. | Luftdæk til erhvervskøretøjer og påhængskøretøjer dertil (klasse C2 og C3) | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 54 | | X | X | X | X | X | | | X | X |
| 46D. | Dæk med hensyn til rullestøjsemission, vejgreb på vådt underlag og rullemodstand (klasse C1, C2 og C3) | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 117 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46E. | Reserveenheder til midlertidig anvendelse, sikkerhedsdæk (run-flat-dæk) og/eller sikkerheds-dæksystemer og systemer til dæktryksovervågning | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 64 | X (12) | | | X (12) | | | | | | |
| 47. | Hastighedsbegrænsere | Direktiv 92/24/EØF | | X | X | | X | X | | | | |
| 47A. | Hastighedsbegrænsende anordninger | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 89 | | X | X | | X | X | | | | |
| 48. | Masse og dimensioner (for andre køretøjer end de i punkt 44 omhandlede) | Direktiv 97/27/EF | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 48A. | Masser og dimensioner | Forordning (EF) nr. 661/2009
  Forordning (EU) nr. 1230/2012 | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 49. | Udragende dele på førerhuse | Direktiv 92/114/EØF | | | | X | X | X | | | | |
| 49A. | Erhvervskøretøjer for så vidt angår udragende dele foran bagpanelet på førerhuse | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 61 | | | | X | X | X | | | | |
| 50. | Tilkoblingsanordninger | Direktiv 94/20/EF | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X | X | X | X |
| 50A. | Komponenter til mekanisk sammenkobling af vogntog | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 55 | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X | X | X | X |
| 50B. | Kortkoblingsanordninger (KKA); montering af en godkendt type KKA | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 102 | | | | | X (13) | X (13) | | | X (13) | X (13) |
| 51. | Antændelighed | Direktiv 95/28/EF | | | X | | | | | | | |
| 51A. | Brændbarhed af de materialer, der benyttes ved den indvendige indretning af visse klasser af motorkøretøjer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 118 | | | X | | | | | | | |
| 52. | Busser | Direktiv 2001/85/EF | | X | X | | | | | | | |
| 52A. | Køretøjer i klasse M2 og M3 | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 107 | | X | X | | | | | | | |
| 52B. | Overbygningens styrke på store køretøjer til personbefordring | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 66 | | X | X | | | | | | | |
| 53. | Frontalkollisioner | Direktiv 96/79/EF | X (14) | | | | | | | | | |
| 53A. | Beskyttelse af fører og passagerer i tilfælde af frontal kollision | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 94 | X (14) | | | | | | | | | |
| 54. | Sidepåkørsel | Direktiv 96/27/EF | X (15) | | | X (15) | | | | | | |
| 54A. | Beskyttelse af fører og passagerer ved sidepåkørsel | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 95 | X (15) | | | X (15) | | | | | | |
| 55. | (tom) | | | | | | | | | | | |
| 56. | Køretøjer til transport af farligt gods | Direktiv 98/91/EF | | | | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) |
| 56A. | Køretøjer til transport af farligt gods | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 105 | | | | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) |
| 57. | Beskyttelse fortil mod underkøring | Direktiv 2000/40/EF | | | | | X | X | | | | |
| 57A. | Anordninger til afskærmning fortil mod underkøring (FUPD) og montering heraf; afskærmning fortil mod underkøring (FUP) | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 93 | | | | | X | X | | | | |
| 58. | Fodgængerbeskyttelse | Forordning (EF) nr. 78/2009 | X | | | X | | | | | | |
| 59. | Genvindelighed | Direktiv 2005/64/EF | X | | | X | | - | | | | |
| 60. | (tom) | | | | | | | | | | | |
| 61. | Luftkonditioneringsanlæg | Direktiv 2006/40/EF | X | | | X (17) | | | | | | |
| 62. | Brintsystem | Forordning (EF) nr. 79/2009 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 63. | Generel sikkerhed | Forordning (EF) nr. 661/2009 | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) |
| 64. | Gearskiftindikatorer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  Forordning (EU) nr. 65/2012 | X | | | | | | | | | |
| 65. | Avancerede nødbremse-systemer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  Forordning (EU) nr. 347/2012 | | X | X | | X | X | | | | |
| 66. | Systemer til advarsel om uforvarende vognbane-overskridelse | Forordning (EF) nr. 661/2009
  Forordning (EU) nr. 351/2012 | | X | X | | X | X | | | | |
| 67. | Specifikke komponenter til LPG og montering heraf på motorkøretøjer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 67 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 68. | Tyverialarmer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 97 | X | | | X | | | | | | |
| 69. | Elektrisk sikkerhed | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 100 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 70. | Specifikke komponenter til CNG og montering heraf på motorkøretøjer | Forordning (EF) nr. 661/2009
  FN/ECE-regulativ nr. 110 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Forklarende noter:






  X | Retsakten finder anvendelse.

  Bemærk: Den ændringsserie af FN/ECE-regulativer, hvis anvendelse er obligatorisk, er anført i bilag IV til forordning (EF) nr. 661/2009. Ændringsserier vedtaget efterfølgende accepteres som alternativer. |

1)

I bilag IV foretages følgende ændringer:

a)

Del I affattes således:

»DEL I

Retsakter, der finder anvendelse i forbindelse med EF-typegodkendelse af køretøjer, der fremstilles i ubegrænsede serier

Punkt

Emne

Retsaktens nummer

Gyldighedsområde

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Tilladt støjniveau

Direktiv 70/157/EØF

X

X

X

X

X

X

2.

Emissioner (Euro 5 og 6) lette erhvervskøretøjer/adgang til informationer

Forordning (EF) nr. 715/2007

X (1)

X (1)

X (1)

X (1)

3.

Brændstofbeholdere/afskærmning bagtil

Direktiv 70/221/EØF

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X

X

X

X

3A.

Forebyggelse af brandfare (beholdere til flydende brændstof)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 34

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

3B.

Anordninger til afskærmning bagtil mod underkøring (RUPD) og montering heraf; afskærmning bagtil mod underkøring (RUP)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 58

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4.

Anbringelse af nummerplade bagtil

Direktiv 70/222/EØF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4A.

Anbringelse og fastgørelse af nummerplade bagtil

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 1003/2010

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5.

Aktiveringskraft (styring)

Direktiv 70/311/EØF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5A.

Styreapparat

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 79

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

6.

Dørlåse og -hængsler

Direktiv 70/387/EØF

X

X

X

X

6A.

Indstigningsforhold og manøvreevne

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 130/2012

X

X

X

X

X

X

6B.

Dørlåse og dørophæng

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 11

X

X

7.

Hørbar advarsel

Direktiv 70/388/EØF

X

X

X

X

X

X

7A.

Lydsignalapparater

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 28

X

X

X

X

X

X

8.

Anordninger til indirekte udsyn

Direktiv 2003/97/EF

X

X

X

X

X

X

8A.

Anordninger til indirekte udsyn og montering heraf

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 46

X

X

X

X

X

X

9.

Bremser

Direktiv 71/320/EØF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

9A.

Bremser (køretøjer og påhængskøretøjer)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 13

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

9B.

Bremser (personbiler)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 13-H

X (4)

X (4)

10.

Radiointerferens (elektromagnetisk kompatibilitet)

Direktiv 72/245/EØF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

10A.

Elektromagnetisk kompatibilitet

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 10

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

12.

Indvendigt udstyr

Direktiv 74/60/EØF

X

12A.

Indvendigt udstyr

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 21

X

13.

Tyverisikring og startspærre

Direktiv 74/61/EØF

X

X

X

X

X

X

13A.

Beskyttelse af motorkøretøjer mod tyveri

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 18

X (5)

X (5)

X (5)

X (5)

13B.

Beskyttelse af motorkøretøjer mod tyveri

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 116

X

X

14.

Kollisionssikret styreapparat

Direktiv 74/297/EØF

X

X

14A.

Beskyttelse af førere mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 12

X

X

15.

Sæder og sædeforankringer

Direktiv 74/408/EØF

X

X

X

X

X

X

15A.

Sæder, sædeforankringer og eventuelle nakkestøtter

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 17

X

X (6)

X (6)

X

X

X

15B.

Styrken af sæderne i store køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 80

X

X

16.

Udragende dele

Direktiv 74/483/EØF

X

16A.

Udragende dele

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 26

X

17.

Hastighedsmåler (speedometer) og bakgear

Direktiv 75/443/EØF

X

X

X

X

X

X

17A.

Indstigningsforhold og manøvreevne

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 130/2012

X

X

X

X

X

X

17B.

Speedometerudstyr, herunder montering heraf

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 39

X

X

X

X

X

X

18.

Foreskrevne skilte

Direktiv 76/114/EØF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

18A.

Fabrikantens foreskrevne skilt og køretøjets identifikationsnummer

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 19/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

19.

Sikkerhedsselers forankringer

Direktiv 76/115/EØF

X

X

X

X

X

X

19A.

Forankringer til sikkerhedsseler, Isofix-forankringssystemer og Isofix-topstropforankringer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 14

X

X

X

X

X

X

20.

Montering af lygter og lyssignaler

Direktiv 76/756/EØF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

20A.

Montering af lygter og lyssignaler på køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 48

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21.

Refleksanordninger

Direktiv 76/757/EØF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21A.

Refleksanordninger til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 3

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22.

Markeringslygter, positionslygter, baglygter, stoplygter, sidemarkeringslygter, kørelyslygter

Direktiv 76/758/EØF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22A.

Positionslygter fortil, baglygter, stoplygter og markeringslygter til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22B.

Kørelyslygter til motordrevne køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 87

X

X

X

X

X

X

22C.

Positionslygter til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 91

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23.

Retningsviserblinklygter

Direktiv 76/759/EØF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23A.

Retningsviserblinklygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 6

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24.

Bagnummerpladelygte

Direktiv 76/760/EØF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24A.

Belysning af bagnummerplader på motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 4

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25.

Forlygter (herunder pærer)

Direktiv 76/761/EØF

X

X

X

X

X

X

25A.

Sealed-beam-forlygter (SB) til motordrevne køretøjer, som afgiver europæisk asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 31

X

X

X

X

X

X

25B.

Glødelamper til anvendelse i godkendte lygteenheder til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 37

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25C.

Forlygter til motordrevne køretøjer udstyret med gasudladningslyskilder

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 98

X

X

X

X

X

X

25D.

Gasudladningslyskilder til anvendelse i godkendte gasudladningsforlygter på motordrevne køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 99

X

X

X

X

X

X

25E.

Forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver asymmetrisk nærlys eller fjernlys eller begge dele og er udstyret med glødelamper og/eller LED-moduler

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 112

X

X

X

X

X

X

25F.

Adaptive forlygtesystemer (AFS) til motorkøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 123

X

X

X

X

X

X

26.

Tågeforlygter

Direktiv 76/762/EØF

X

X

X

X

X

X

26A.

Tågeforlygter til motorkøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 19

X

X

X

X

X

X

27.

Slæbeanordninger

Direktiv 77/389/EØF

X

X

X

X

X

X

27A.

Trækanordninger

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 1005/2010

X

X

X

X

X

X

28.

Tågebaglygter

Direktiv 77/538/EØF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

28A.

Tågebaglygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 38

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29.

Baklygter

Direktiv 77/539/EØF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29A.

Baklygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 23

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

30.

Parkeringslygter

Direktiv 77/540/EØF

X

X

X

X

X

X

30A.

Parkeringslygter til motordrevne køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 77

X

X

X

X

X

X

31.

Sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger

Direktiv 77/541/EØF

X

X

X

X

X

X

31A.

Sikkerhedsseler, fastholdelsesanordninger, barnefastholdelsesanordninger og Isofix-barnefastholdelsesanordninger

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 16

X

X

X

X

X

X

32.

Udsyn fremad

Direktiv 77/649/EØF

X

32A.

Synsfelt fremad

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 125

X

33.

Identificering af betjeningsorganer, kontrollamper og indikatorer

Direktiv 78/316/EØF

X

X

X

X

X

X

33A.

Placering og identificering af manuelle betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 121

X

X

X

X

X

X

34.

Afrimning/afdugning

Direktiv 78/317/EØF

X

(7)

(7)

(7)

(7)

(7)

34A.

Afrimnings- og afdugningssystemer

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 672/2010

X

(7)

(7)

(7)

(7)

(7)

35.

Rudeviskere og rudevaskere

Direktiv 78/318/EØF

X

(8)

(8)

(8)

(8)

(8)

35A.

Kombineret forrudevisker og -vasker

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 1008/2010

X

(8)

(8)

(8)

(8)

(8)

36.

Varmeanlæg

Direktiv 2001/56/EF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

36A.

Varmeanlæg

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 122

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

37.

Hjulafskærmning

Direktiv 78/549/EØF

X

37A.

Hjulafskærmning

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 1009/2010

X

38.

Nakkestøtter

Direktiv 78/932/EØF

X

38A.

Nakkestøtter, hvad enten de er indbygget i et sæde eller ej

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 25

X

X

X

X

X

X

40.

Motoreffekt

Direktiv 80/1269/EØF

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

41.

Emissioner (Euro IV og V) tunge erhvervskøretøjer

Direktiv 2005/55/EF

X (10)

X (10)

X

X (10)

X (10)

X

41A.

Emissioner (Euro VI) tunge erhvervskøretøjer/adgang til informationer

Forordning (EF) nr. 595/2009

X (11)

X (11)

X

X (11)

X (11)

X

42.

Sideværts beskyttelse

Direktiv 89/297/EØF

X

X

X

X

42A.

Sideværts beskyttelse af godskøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 73

X

X

X

X

43.

Afskærmningssystemer

Direktiv 91/226/EØF

X

X

X

X

X

X

X

43A.

Afskærmningssystemer

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 109/2011

X

X

X

X

X

X

X

44.

Masse og dimensioner (personbiler)

Direktiv 92/21/EØF

X

44A.

Masser og dimensioner

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 1230/2012

X

45.

Sikkerhedsruder

Direktiv 92/22/EØF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

45A.

Sikkerhedsrudemateriale og montering heraf i køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 43

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46.

Dæk

Direktiv 92/23/EØF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46A.

Montering af dæk

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 458/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46B.

Luftdæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (klasse C1)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 30

X

X

X

X

46C.

Luftdæk til erhvervskøretøjer og påhængskøretøjer dertil (klasse C2 og C3)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 54

X

X

X

X

X

X

X

46D.

Dæk med hensyn til rullestøjsemission, vejgreb på vådt underlag og rullemodstand (klasse C1, C2 og C3)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 117

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46E.

Reserveenheder til midlertidig anvendelse, sikkerhedsdæk (run-flat-dæk) og/eller sikkerheds-dæksystemer og systemer til dæktryksovervågning

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 64

X (12)

X (12)

47.

Hastighedsbegrænsere

Direktiv 92/24/EØF

X

X

X

X

47A.

Hastighedsbegrænsende anordninger

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 89

X

X

X

X

48.

Masse og dimensioner (for andre køretøjer end de i punkt 44 omhandlede)

Direktiv 97/27/EF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

48A.

Masser og dimensioner

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 1230/2012

X

X

X

X

X

X

X

X

X

49.

Udragende dele på førerhuse

Direktiv 92/114/EØF

X

X

X

49A.

Erhvervskøretøjer for så vidt angår udragende dele foran bagpanelet på førerhuse

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 61

X

X

X

50.

Tilkoblingsanordninger

Direktiv 94/20/EF

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X

X

X

X

50A.

Komponenter til mekanisk sammenkobling af vogntog

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 55

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X

X

X

X

50B.

Kortkoblingsanordninger (KKA); montering af en godkendt type KKA

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 102

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

51.

Antændelighed

Direktiv 95/28/EF

X

51A.

Brændbarhed af de materialer, der benyttes ved den indvendige indretning af visse klasser af motorkøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 118

X

52.

Busser

Direktiv 2001/85/EF

X

X

52A.

Køretøjer i klasse M2 og M3

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 107

X

X

52B.

Overbygningens styrke på store køretøjer til personbefordring

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 66

X

X

53.

Frontalkollisioner

Direktiv 96/79/EF

X (14)

53A.

Beskyttelse af fører og passagerer i tilfælde af frontal kollision

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 94

X (14)

54.

Sidepåkørsel

Direktiv 96/27/EF

X (15)

X (15)

54A.

Beskyttelse af fører og passagerer ved sidepåkørsel

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 95

X (15)

X (15)

55.

(tom)

56.

Køretøjer til transport af farligt gods

Direktiv 98/91/EF

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

56A.

Køretøjer til transport af farligt gods

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 105

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

57.

Beskyttelse fortil mod underkøring

Direktiv 2000/40/EF

X

X

57A.

Anordninger til afskærmning fortil mod underkøring (FUPD) og montering heraf; afskærmning fortil mod underkøring (FUP)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 93

X

X

58.

Fodgængerbeskyttelse

Forordning (EF) nr. 78/2009

X

X

59.

Genvindelighed

Direktiv 2005/64/EF

X

X

-

60.

(tom)

61.

Luftkonditioneringsanlæg

Direktiv 2006/40/EF

X

X (17)

62.

Brintsystem

Forordning (EF) nr. 79/2009

X

X

X

X

X

X

63.

Generel sikkerhed

Forordning (EF) nr. 661/2009

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

64.

Gearskiftindikatorer

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 65/2012

X

65.

Avancerede nødbremse-systemer

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 347/2012

X

X

X

X

66.

Systemer til advarsel om uforvarende vognbane-overskridelse

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 351/2012

X

X

X

X

67.

Specifikke komponenter til LPG og montering heraf på motorkøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 67

X

X

X

X

X

X

68.

Tyverialarmer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 97

X

X

69.

Elektrisk sikkerhed

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 100

X

X

X

X

X

X

70.

Specifikke komponenter til CNG og montering heraf på motorkøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 110

X

X

X

X

X

X

Forklarende noter:

X

Retsakten finder anvendelse.

Bemærk: Den ændringsserie af FN/ECE-regulativer, hvis anvendelse er obligatorisk, er anført i bilag IV til forordning (EF) nr. 661/2009. Ændringsserier vedtaget efterfølgende accepteres som alternativer.

| b) | Tillæg 1 til del I affattes således:

  »Tillæg 1

  Retsakter, der finder anvendelse i forbindelse med EF-typegodkendelse af køretøjer, der fremstilles i små serier i henhold til artikel 22







  1. | Dette tillæg finder anvendelse på nye EF-typegodkendelser af små serier, der meddeles fra den 1. november 2012, bortset fra punkt 54A, der finder anvendelse fra den 1. november 2014. |
| --- | --- | --- |

b)

Tillæg 1 til del I affattes således:

»Tillæg 1

Retsakter, der finder anvendelse i forbindelse med EF-typegodkendelse af køretøjer, der fremstilles i små serier i henhold til artikel 22

1.

Dette tillæg finder anvendelse på nye EF-typegodkendelser af små serier, der meddeles fra den 1. november 2012, bortset fra punkt 54A, der finder anvendelse fra den 1. november 2014.

| 2. | EF-typegodkendelser af små serier meddelt før den 1. november 2012 ophører med at være gyldige den 31. oktober 2016. Nationale myndigheder skal anse typeattester for køretøjer for ikke længere at være gyldige for så vidt angår artikel 26, stk. 1, i nærværende direktiv, medmindre de pågældende typegodkendelser er blevet ajourført med kravene i nærværende tillæg.

  Tabel 1


  Køretøjer i M1

   (19)










  Punkt | Emne | Retsaktens nummer | Særlige spørgsmål | Gyldighedsområde og særlige krav |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tilladt støjniveau | Direktiv 70/157/EØF | | A |
| 2. | Emissioner (Euro 5 og 6) lette erhvervskøretøjer/adgang til informationer | Forordning (EF) nr. 715/2007 | | A |
| a) | Egendiagnose-system (OBD) |

2.

EF-typegodkendelser af små serier meddelt før den 1. november 2012 ophører med at være gyldige den 31. oktober 2016. Nationale myndigheder skal anse typeattester for køretøjer for ikke længere at være gyldige for så vidt angår artikel 26, stk. 1, i nærværende direktiv, medmindre de pågældende typegodkendelser er blevet ajourført med kravene i nærværende tillæg.

Tabel 1

Køretøjer i M1

   (19)

Punkt

Emne

Retsaktens nummer

Særlige spørgsmål

Gyldighedsområde og særlige krav

1.

Tilladt støjniveau

Direktiv 70/157/EØF

A

2.

Emissioner (Euro 5 og 6) lette erhvervskøretøjer/adgang til informationer

Forordning (EF) nr. 715/2007

A

a)

Egendiagnose-system (OBD)

Køretøjet skal være udstyret med et OBD-system, der opfylder kravene i artikel 4, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 692/2008 (OBD-systemet skal være konstrueret til som minimum at registrere fejl i motorstyringssystemet).

OBD-grænsefladen skal kunne kommunikere med almindelige diagnoseværktøjer.

| b) | Overensstemmelse efter ibrugtagning |
| --- | --- |

b)

Overensstemmelse efter ibrugtagning

Ikke relevant

| c) | Adgang til oplysninger |
| --- | --- |

c)

Adgang til oplysninger

Det er tilstrækkeligt, at fabrikanten giver adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer på en lettilgængelig og hurtig måde.

3A.

Forebyggelse af brandfare (beholdere til flydende brændstof)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 34

| a) | Beholdere til flydende brændstof |
| --- | --- |

a)

Beholdere til flydende brændstof

B

| b) | Montering i køretøjet |
| --- | --- |

b)

Montering i køretøjet

B

4A.

Anbringelse og fastgørelse af nummerplade bagtil

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 1003/2010

B

5A.

Styreapparat

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 79

C

| a) | Mekaniske systemer |
| --- | --- |

a)

Mekaniske systemer

Bestemmelserne i punkt 5 i FN/ECE-regulativ nr. 79 finder anvendelse.

Alle prøvninger, der er foreskrevet i punkt 6.2 i FN/ECE-regulativ nr. 79, skal udføres og kravene i punkt 6.1 i FN/ECE-regulativ nr. 79 finder anvendelse.

| b) | Komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer |
| --- | --- |

b)

Komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer

Kravene i bilag 6 til FN/ECE-regulativ nr. 79 finder anvendelse.

Overholdelsen af disse krav kan kun kontrolleres af en udpeget teknisk tjeneste.

6A.

Dørlåse og dørophæng

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 11

C

| a) | Generelle krav (punkt 5 i FN/ECE-regulativ nr. 11) |
| --- | --- |

a)

Generelle krav (punkt 5 i FN/ECE-regulativ nr. 11)

Alle krav finder anvendelse.

| b) | Krav vedrørende ydeevne (punkt 6 i FN/ECE-regulativ nr. 11) |
| --- | --- |

b)

Krav vedrørende ydeevne (punkt 6 i FN/ECE-regulativ nr. 11)

Kun kravene i punkt 6.1.5.4 og punkt 6.3 om dørlåse finder anvendelse.

7A.

Lydsignalapparater

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 28

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering på køretøjet |
| --- | --- |

b)

Montering på køretøjet

B

8A.

Anordninger til indirekte udsyn og montering heraf

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 46

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering på køretøjet |
| --- | --- |

b)

Montering på køretøjet

B

9B.

Bremser

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 13-H

| a) | Krav til konstruktion og prøvning |
| --- | --- |

a)

Krav til konstruktion og prøvning

A

| b) | Elektronisk stabilitetskontrol (ESC) og bremseassistentsystemer (BAS) |
| --- | --- |

b)

Elektronisk stabilitetskontrol (ESC) og bremseassistentsystemer (BAS)

Montering af BAS og ESC ikke påkrævet. Hvis monteret, skal de opfylde forskrifterne i FN/ECE-regulativ nr. 13-H.

10A.

Elektromagnetisk kompatibilitet

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 10

B

12A.

Indvendigt udstyr

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 21

C

| a) | Indvendig indretning |
| --- | --- |

a)

Indvendig indretning

| i) | Krav vedrørende radier og fremhvælvning for kontakter, udtræk o.l., betjeningsanordninger og indvendig indretning generelt. |
| --- | --- |

i)

Krav vedrørende radier og fremhvælvning for kontakter, udtræk o.l., betjeningsanordninger og indvendig indretning generelt.

Kravene i punkt 5.1-5.6 i FN/ECE-regulativ nr. 21 kan fraviges på fabrikantens anmodning.

Kravene i punkt 5.2 i FN/ECE-regulativ nr. 21 med undtagelse af punkt 5.2.3.1, 5.2.3.2 og 5.2.4 finder anvendelse.

| ii) | Energiabsorptions-prøvning af den øverste del af instrumentbrættet |
| --- | --- |

ii)

Energiabsorptions-prøvning af den øverste del af instrumentbrættet

Energiabsorptionsprøvning af den øverste del af instrumentbrættet må kun udføres, når køretøjet ikke er udstyret med mindst to airbags foran eller to statiske firpunktsseler.

| iii) | Energiabsorptions-prøvning af ryglænets bagside |
| --- | --- |

iii)

Energiabsorptions-prøvning af ryglænets bagside

Ikke relevant

| b) | El-drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og adskillelser |
| --- | --- |

b)

El-drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og adskillelser

Alle kravene i punkt 5.8 FN/ECE-regulativ nr. 21 finder anvendelse.

13A.

Beskyttelse af motorkøretøjer mod tyveri

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 116

A

14A.

Beskyttelse af førere mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 12

C

Prøvninger der er påkrævet, når køretøjet ikke er blevet testet i henhold til FN/ECE-regulativ nr. 94 (se punkt 53A)

15A.

Sæder, sædeforankringer og eventuelle nakkestøtter

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 17

C

| a) | Generelle krav






  i) | Specifikationer |
| --- | --- | --- |

a)

Generelle krav

i)

Specifikationer

Kravene i punkt 5.2 i FN/ECE-regulativ nr. 17 finder anvendelse med undtagelse af punkt 5.2.3.

| ii) | Styrkeprøvning af sædets ryglæn og nakkestøtte |
| --- | --- |

ii)

Styrkeprøvning af sædets ryglæn og nakkestøtte

Kravene i punkt 6.2 FN/ECE-regulativ nr. 17 finder anvendelse.

| iii) | Prøvning af låsningen og justeringen |
| --- | --- |

iii)

Prøvning af låsningen og justeringen

Prøvningen gennemføres i overensstemmelse med kravene i bilag 7 til FN/ECE-regulativ nr. 17.

| b) | Nakkestøtter






  i) | Specifikationer |
| --- | --- | --- |

b)

Nakkestøtter

i)

Specifikationer

Forskrifterne i punkt 5.4, 5.5, 5.6, 5.10, 5.11 og 5.12. i FN/ECE-regulativ nr. 17 finder anvendelse med undtagelse af punkt 5.5.2.

| ii) | Styrkeprøvning af nakkestøtter |
| --- | --- |

ii)

Styrkeprøvning af nakkestøtter

Den i punkt 6.4 foreskrevne prøvning udføres.

| c) | Særlige krav vedrørende beskyttelse af personer i køretøjet mod bagageforskydning |
| --- | --- |

c)

Særlige krav vedrørende beskyttelse af personer i køretøjet mod bagageforskydning

Kravene i bilag 9 til FN/ECE-regulativ nr. 26 kan fraviges på fabrikantens anmodning.

16A.

Udragende dele

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 26

C

| a) | Generelle specifikationer |
| --- | --- |

a)

Generelle specifikationer

Bestemmelserne i punkt 5 i FN/ECE-regulativ nr. 26 finder anvendelse.

| b) | Særlige specifikationer |
| --- | --- |

b)

Særlige specifikationer

Bestemmelserne i punkt 6 i FN/ECE-regulativ nr. 26 finder anvendelse.

17A.

Indstigningsforhold og manøvreevne

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 130/2012

D

17B.

Speedometerudstyr, herunder montering heraf

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 39

B

18A.

Fabrikantens foreskrevne skilt og køretøjets identifikationsnummer

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 19/2011

B

19A.

Forankringer til sikkerhedsseler, Isofix-forankringssystemer og Isofix-topstropforankringer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 14

B

20A.

Montering af lygter og lyssignaler på køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 48

B

Kørelys (Daytime Running Lights — DRL) skal være monteret på en ny køretøjstype i overensstemmelse med artikel 2 i direktiv 2008/89/EF.

21A.

Refleksanordninger til motordrevne køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 3

X

22A.

Positionslygter fortil, baglygter, stoplygter og markeringslygter til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 7

X

22B.

Kørelyslygter til motordrevne køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 87

X

22C.

Positionslygter til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 91

X

23A.

Retningsviserblinklygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 6

X

24A.

Belysning af bagnummerplader på motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 4

X

25A.

Sealed-beam-forlygter (SB) til motordrevne køretøjer, som afgiver europæisk asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 31

X

25B.

Glødelamper til anvendelse i godkendte lygteenheder til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 37

X

25C.

Forlygter til motordrevne køretøjer udstyret med gasudladningslyskilder

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 98

X

25D.

Gasudladningslyskilder til anvendelse i godkendte gasudladningsforlygter på motordrevne køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 99

X

25E.

Forlygter på motordrevne køretøjer, som afgiver asymmetrisk nærlys eller fjernlys eller begge dele, og som er udstyret med glødelamper og/eller LED-moduler

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 112

X

25F.

Adaptive forlygtesystemer (AFS) til motorkøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 123

X

26A.

Tågeforlygter til motorkøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 19

X

27A.

Trækanordninger

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 1005/2010

B

28A.

Tågebaglygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 38

X

29A.

Baklygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 23

X

30A.

Parkeringslygter til motordrevne køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 77

X

31A.

Sikkerhedsseler, fastholdelsesanordninger, barnefastholdelsesanordninger og Isofix-barnefastholdelses-anordninger

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 16

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Installationskrav |
| --- | --- |

b)

Installationskrav

B

32A.

Synsfelt fremad

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 125

A

33A.

Placering og identificering af manuelle betjeningsorganer, kontrol-anordninger og indikatorer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 121

A

34A.

Afrimnings- og afdugningssystemer

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 672/2010

C

| a) | Afrimning af forruden |
| --- | --- |

a)

Afrimning af forruden

Kun punkt 1.1.1 i bilag II til forordning (EU) nr. 672/2010 finder anvendelse, forudsat at en varm luftstrøm ledes til forrudens samlede overflade, eller sidstnævnte er elektrisk opvarmet.

| b) | Afdugning af forruden |
| --- | --- |

b)

Afdugning af forruden

Kun punkt 1.2.1 i bilag II til forordning (EU) nr. 672/2010 finder anvendelse, forudsat at en varm luftstrøm ledes til forrudens samlede overflade, eller sidstnævnte er elektrisk opvarmet.

35A.

Kombineret forrudevisker og -vasker

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 1008/2010

C

| a) | Forrudeviskersystem |
| --- | --- |

a)

Forrudeviskersystem

Punkt 1.1-1.1.10 i bilag III til forordning (EU) nr. 1008/2010 finder anvendelse.

Kun prøven i punkt 2.1.10 i bilag III til forordning (EU) nr. 1008/2010 foretages.

| b) | Forrudevaskersystem |
| --- | --- |

b)

Forrudevaskersystem

Afsnit 1.2 i bilag III til forordning (EU) nr. 1008/2010 finder anvendelse med undtagelse af punkt 1.2.2, 1.2.3 og 1.2.5.

36A.

Opvarmningsanlæg

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 122

C

Montering af et opvarmningsanlægikke påkrævet.

| a) | Alle opvarmningsanlæg |
| --- | --- |

a)

Alle opvarmningsanlæg

Bestemmelserne i punkt 5.3 og 6 i FN/ECE-regulativ nr. 122 finder anvendelse.

| b) | LPG-opvarmningsanlæg |
| --- | --- |

b)

LPG-opvarmningsanlæg

Kravene i bilag 8 FN/ECE-regulativ nr. 122 finder anvendelse.

37A.

Hjulafskærmning

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 1009/2010

B

40.

Motoreffekt

Direktiv 80/1269/EØF

A

(Når køretøjets fabrikant fremstiller egen motor).

(Når fabrikanten anvender en motor fra en anden fabrikant).

Prøvebænkdata fra motorens fabrikant accepteres, forudsat at motorstyringssystemet er identisk (dvs. med mindst samme ECU).

Effekttest kan udføres på et chassisdynamometer. Der skal tages hensyn til tab i transmissionen.

41.

Emissioner (Euro IV og V) tunge erhvervskøretøjer

Direktiv 2005/55/EF

A

OBD

Kan fraviges på fabrikantens anmodning.

41A.

Emissioner (Euro VI) tunge erhvervskøretøjer/adgang til informationer

Forordning (EF) nr. 595/2009

A

Med undtagelse af kravsættet vedrørende OBD og adgang til oplysninger.

44A.

Masser og dimensioner

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 1230/2012

B

Prøvning af igangsætning på skråning ved maksimal vogntogsmasse som beskrevet i punkt 5.1 i del A i bilag I til forordning (EU) nr. 1230/2012 kan fraviges på fabrikantens anmodning.

45A.

Sikkerhedsrudema-teriale og montering heraf i køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 43

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

B

46.

Dæk

Direktiv 92/23/EØF

Komponenter

X

46A.

Montering af dæk

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 458/2011

B

Datoerne for gradvis anvendelse er fastlagt i artikel 13 i forordning (EF) nr. 661/2009.

46B.

Luftdæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (klasse C1)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 30

Komponenter

X

46D.

Dæk med hensyn til rullestøjsemission, vejgreb på vådt underlag og rullemodstand (klasse C1, C2 og C3)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 117

Komponenter

X

46E.

Reserveenheder til midlertidig anvendelse, sikkerheds-dæk (run-flat-dæk) og/eller sikkerhedsdæksystemer og systemer til dæktryks-overvågning

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 64

Komponenter

X

Montering af systemer til overvågning af dæktryk (TPMS)

B

Montering af et system til overvågning af dæktryk ikke påkrævet.

50A.

Komponenter til mekanisk sammenkobling af vogntog

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 55

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

B

53A.

Beskyttelse af fører og passagerer i tilfælde af frontal kollision

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 94

C

Kravene i FN/ECE-regulativ nr. 94 finder anvendelse på køretøjer, der er udstyret med airbags foran. Køretøjer, der ikke er udstyret med airbags, skal opfylde kravene i punkt 14A i denne tabel.

54A.

Beskyttelse af fører og passagerer ved sidepåkørsel

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 95

C

(anvendes fra den 1. november 2014)

Sammenstødsprøvning med hovedformet klods

Fabrikanten skal til den tekniske tjeneste levere passende oplysninger om hovedklodsens mulige sammenstød med køretøjets struktur eller sideruder, hvis bestående af lamineret glas.

Hvis det er påvist, at sådanne sammenstød kan forventes, skal den delvise prøvning med hovedformet klods, der er beskrevet i punkt 3.1 i bilag 8 til FN/ECE-regulativ nr. 95, udføres, og det kriterium, der er fastsat i punkt 5.2.1.1 i FN/ECE-regulativ 95 skal være opfyldt.

Efter aftale med den tekniske tjeneste kan prøvningsforskrifterne i bilag 4 til FN/ECE-regulativ nr. 21 anvendes som et alternativ til ovenfor nævnte prøvning.

58.

Fodgænger-beskyttelse

Forordning (EF) nr. 78/2009

| a) | Gældende tekniske krav til køretøjet |
| --- | --- |

a)

Gældende tekniske krav til køretøjet

Ikke relevant

| b) | Systemer til frontal beskyttelse |
| --- | --- |

b)

Systemer til frontal beskyttelse

X

59.

Genvindelighed

Direktiv 2005/64/EF

Ikke relevant

Kun artikel 7 om genbrug af komponenter anvendes.

61.

Luftkonditionerings-anlæg

Direktiv 2006/40/EF

A

Fluorholdige drivhusgasser med en GWP-værdi på mere end 150, er tilladt indtil 31.12.2016.

62.

Brintsystem

Forordning (EU) nr. 79/2009

X

63.

Generel sikkerhed

Forordning (EU) nr. 661/2009

Under dette punkt kan en typegodkendelse udstedes på fabrikantens anmodning. Se fodnote (15) i tabellen for køretøjer, der fremstilles i ubegrænsede serier

64.

Gearskiftindikatorer

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 65/2012

Ikke relevant

67.

Specifikke komponenter til LPG og montering heraf på motorkøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 67

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

A

68.

Tyverialarmer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 97

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

B

69.

Elektrisk sikkerhed

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 100

B

70.

Specifikke komponenter til CNG og montering heraf på motorkøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 110

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

A

Forklaring på bogstavsymboler

| X | Fuldstændig gennemførelse af retsakten.






  a) | der skal udstedes typegodkendelse |
| --- | --- | --- |

X

Fuldstændig gennemførelse af retsakten.

a)

der skal udstedes typegodkendelse

| b) | prøvninger og kontrol udføres af den tekniske tjeneste eller fabrikanten på de betingelser, der er fastsat i artikel 41, 42 og 43 |
| --- | --- |

b)

prøvninger og kontrol udføres af den tekniske tjeneste eller fabrikanten på de betingelser, der er fastsat i artikel 41, 42 og 43

| c) | en prøvningsrapport udarbejdes i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag V |
| --- | --- |

c)

en prøvningsrapport udarbejdes i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag V

| d) | produktionens overensstemmelse skal sikres. |
| --- | --- |

d)

produktionens overensstemmelse skal sikres.

A

Anvendelse af retsakten som følger:

| a) | alle retsaktens krav skal opfyldes, medmindre andet er angivet |
| --- | --- |

a)

alle retsaktens krav skal opfyldes, medmindre andet er angivet

| b) | der kræves ikke typegodkendelsesattest |
| --- | --- |

b)

der kræves ikke typegodkendelsesattest

| c) | prøvninger og kontrol udføres af den tekniske tjeneste eller fabrikanten på de betingelser, der er fastsat i artikel 41, 42 og 43 |
| --- | --- |

c)

prøvninger og kontrol udføres af den tekniske tjeneste eller fabrikanten på de betingelser, der er fastsat i artikel 41, 42 og 43

| d) | en prøvningsrapport udarbejdes i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag V |
| --- | --- |

d)

en prøvningsrapport udarbejdes i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag V

| e) | produktionens overensstemmelse skal sikres. |
| --- | --- |

e)

produktionens overensstemmelse skal sikres.

B

Anvendelse af retsakten som følger:

Som for »A«, med den undtagelse, at prøvninger og kontrol kan udføres af fabrikanten selv efter aftale med den typegodkendende myndighed (dvs. at de betingelser, der er fastsat i artikel 41, 42 og 43, ikke kræves opfyldt).

C

Anvendelse af retsakten som følger:

| a) | kun de tekniske krav i retsakten skal opfyldes, uanset eventuelle overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

a)

kun de tekniske krav i retsakten skal opfyldes, uanset eventuelle overgangsbestemmelser

| b) | der kræves ikke typegodkendelsesattest |
| --- | --- |

b)

der kræves ikke typegodkendelsesattest

| c) | prøvninger og kontrol skal udføres af den tekniske tjeneste eller af fabrikanten (jf. afgørelser under »B«) |
| --- | --- |

c)

prøvninger og kontrol skal udføres af den tekniske tjeneste eller af fabrikanten (jf. afgørelser under »B«)

| d) | en prøvningsrapport udarbejdes i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag V |
| --- | --- |

d)

en prøvningsrapport udarbejdes i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag V

| e) | produktionens overensstemmelse skal sikres. |
| --- | --- |

e)

produktionens overensstemmelse skal sikres.

D

samme som for afgørelser under »B« og »C«, med den undtagelse, at en overensstemmelseserklæring afgivet af fabrikanten er tilstrækkelig. Prøvningsrapport kræves ikke.

Den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste kan kræve yderligere oplysninger om videre dokumentation, hvis det skulle blive nødvendigt.

Ikke relevant

Retsakten finder ikke anvendelse. Der vil imidlertid kunne indføres krav om overensstemmelse med et eller flere specifikke aspekter i retsakten.

| Bemærk: | Den ændringsserie til de FN/ECE-regulativer, der finder anvendelse, er anført i bilag IV til forordning (EF) nr. 661/2009. Ændringsserier, som er vedtaget efterfølgende, accepteres som alternativer. |
| --- | --- |

Bemærk:

Den ændringsserie til de FN/ECE-regulativer, der finder anvendelse, er anført i bilag IV til forordning (EF) nr. 661/2009. Ændringsserier, som er vedtaget efterfølgende, accepteres som alternativer.

Tabel 2

Køretøjer i N1

   (20)

| Punkt | Emne | Retsaktens nummer | Særlige spørgsmål | Gyldighedsområde og særlige krav |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tilladt støjniveau | Direktiv 70/157/EØF | | A |
| 2. | Emissioner (Euro 5 og 6) lette erhvervskøretøjer/adgang til informationer | Forordning (EF) nr. 715/2007 | | A |
| a) | OBD (egendiagnosesystem) |

Punkt

Emne

Retsaktens nummer

Særlige spørgsmål

Gyldighedsområde og særlige krav

1.

Tilladt støjniveau

Direktiv 70/157/EØF

A

2.

Emissioner (Euro 5 og 6) lette erhvervskøretøjer/adgang til informationer

Forordning (EF) nr. 715/2007

A

a)

OBD (egendiagnosesystem)

Køretøjet skal være udstyret med et OBD-system, der opfylder kravene i artikel 4, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 692/2008 (OBD-systemet skal være konstrueret til som minimum at registrere fejl i motorstyringssystemet).

OBD-grænsefladen skal kunne kommunikere med almindelige diagnose-værktøjer.

| b) | Overensstemmelse efter ibrugtagning |
| --- | --- |

b)

Overensstemmelse efter ibrugtagning

Ikke relevant

| c) | Adgang til oplysninger |
| --- | --- |

c)

Adgang til oplysninger

Det er tilstrækkeligt, at fabrikanten giver adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer på en lettilgængelig og hurtig måde.

3A.

Forebyggelse af brandfare (beholdere til flydende brændstof)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 34

| a) | Beholdere til flydende brændstof |
| --- | --- |

a)

Beholdere til flydende brændstof

B

| b) | Montering i køretøjet |
| --- | --- |

b)

Montering i køretøjet

B

4A.

Anbringelse og fastgørelse af nummerplade bagtil

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 1003/2010

B

5A.

Styreapparat

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 79

C

| a) | Mekaniske systemer |
| --- | --- |

a)

Mekaniske systemer

Bestemmelserne i punkt 5 i FN/ECE-regulativ nr. 79.01 finder anvendelse.

Alle prøvninger, der er foreskrevet i punkt 6.2 i FN/ECE-regulativ nr. 79, skal udføres, og kravene i punkt 6.1 i FN/ECE-regulativ nr. 79 finder anvendelse.

| b) | Komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer |
| --- | --- |

b)

Komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer

Kravene i bilag 6 til FN/ECE-regulativ nr. 79 finder anvendelse.

Overholdelsen af disse krav kan kun kontrolleres af en udpeget teknisk tjeneste.

6A.

Dørlåse og dørophæng

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 11

C

| a) | Generelle krav (punkt 5 i FN/ECE-regulativ nr. 11) |
| --- | --- |

a)

Generelle krav (punkt 5 i FN/ECE-regulativ nr. 11)

Alle krav finder anvendelse.

| b) | Krav vedrørende ydeevne (punkt 6 i FN/ECE-regulativ nr. 11) |
| --- | --- |

b)

Krav vedrørende ydeevne (punkt 6 i FN/ECE-regulativ nr. 11)

Kun kravene i punkt 6.1.5.4 og punkt 6.3 om dørlåse finder anvendelse.

7A.

Lydsignalapparater

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 28

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering på køretøjet |
| --- | --- |

b)

Montering på køretøjet

B

8A.

Anordninger til indirekte udsyn og montering heraf

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 46

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering på køretøjet |
| --- | --- |

b)

Montering på køretøjet

B

9A.

Bremsning af køretøjer og påhængskøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 13

| a) | Krav til konstruktion og prøvning |
| --- | --- |

a)

Krav til konstruktion og prøvning

A

| b) | ESC (elektronisk stabilitetskontrolsystem) |
| --- | --- |

b)

ESC (elektronisk stabilitetskontrolsystem)

Montering af et ESC-system ikke påkrævet. Hvis monteret, skal det opfylde forskrifterne i FN/ECE-regulativ nr. 13.

9B.

Bremser (personbiler)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 13-H

| a) | Krav til konstruktion og prøvning |
| --- | --- |

a)

Krav til konstruktion og prøvning

A

| b) | Elektronisk stabilitetskontrol (ESC) og bremseassistentsystemer (BAS) |
| --- | --- |

b)

Elektronisk stabilitetskontrol (ESC) og bremseassistentsystemer (BAS)

Montering af BAS og ESC ikke påkrævet. Hvis monteret, skal de opfylde forskrifterne i FN/ECE-regulativ nr. 13-H.

10A.

Elektromagnetisk kompatibilitet

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 10

B

13A.

Beskyttelse af motorkøretøjer mod tyveri

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 116

A

14A.

Beskyttelse af førere mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 12

C

| a) | Kollisionstest mod barriere |
| --- | --- |

a)

Kollisionstest mod barriere

Prøvning kræves.

| b) | Slagprøvning mod rat med torsoblok |
| --- | --- |

b)

Slagprøvning mod rat med torsoblok

Ikke påkrævet, hvis rattet er udstyret med airbag.

| c) | Sammenstødsprøvning med hovedformet klods |
| --- | --- |

c)

Sammenstødsprøvning med hovedformet klods

Ikke påkrævet, hvis rattet er udstyret med airbag.

15A.

Sæder, sædeforankringer og eventuelle nakkestøtter

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. N 17

B

17A.

Indstigningsforhold og manøvreevne

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 130/2012

D

17B.

Speedometerudstyr, herunder montering af dette

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 39

B

18A.

Fabrikantens foreskrevne skilt og køretøjets identifikationsnummer

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 19/2011

B

19A.

Forankringer til sikkerhedsseler, Isofix-forankringssystemer og Isofix-topstropforankringer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 14

B

20A.

Montering af lygter og lyssignaler på motorkøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 48

B

Kørelys (Daytime Running Lights — DRL) skal være monteret på en ny køretøjstype i overensstemmelse med artikel 2 i direktiv 2008/89/EF.

21A.

Refleksanordninger til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 3

X

22A.

Positionslygter fortil, baglygter, stoplygter og markeringslygter til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 7

X

22B.

Kørelyslygter til motordrevne køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 87

X

22C.

Positionslygter til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 91

X

23A.

Retningsviserblinklygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 6

X

24A.

Belysning af bagnummerplader på motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 4

X

25A.

Sealed-beam-forlygter (SB) til motordrevne køretøjer, som afgiver europæisk asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 31

X

25B.

Glødelamper til anvendelse i godkendte lygte-enheder til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 37

X

25C.

Forlygter til motordrevne køretøjer udstyret med gasudladningslyskilder

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 98

X

25D.

Gasudladningslyskilder til anvendelse i godkendte gasudladningsforlygter på motordrevne køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 99

X

25E.

Forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver asymmetrisk nærlys eller fjernlys eller begge dele og er udstyret med glødelamper og/eller LED-moduler

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 112

X

25F.

Adaptive forlygtesystemer (AFS) til motorkøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 123

X

26A.

Tågeforlygter til motorkøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 19

X

27A.

Trækanordninger

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 1005/2010

B

28A.

Tågebaglygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 38

X

29A.

Baklygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 23

X

30A.

Parkeringslygter til motordrevne køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 77

X

31A.

Sikkerhedsseler, fastholdelses-anordninger, barnefastholdelsesanordninger og Isofix-barnefastholdelses-anordninger

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 16

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Installationskrav |
| --- | --- |

b)

Installationskrav

B

33A.

Placering og identificering af manuelle betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 121

A

34A.

Afrimnings- og afdugningssystemer

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 672/2010

Ikke relevant

Køretøjet skal være monteret med passende afrimnings- og afdugningssystem.

35A.

Kombineret forrudevisker og -vasker

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 1008/2010

Ikke relevant

Køretøjet skal være monteret med passende forrudevisker og -vaskersystem.

36A.

Opvarmningsanlæg

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 122

C

Montering af et opvarmningsanlæg kræves ikke.

| a) | Alle opvarmningsanlæg |
| --- | --- |

a)

Alle opvarmningsanlæg

Bestemmelserne i punkt 5.3 og 6 i FN/ECE-regulativ nr. 122 finder anvendelse.

| b) | LPG-opvarmningsanlæg |
| --- | --- |

b)

LPG-opvarmningsanlæg

Kravene i bilag 8 til FN/ECE-regulativ nr. 122 finder anvendelse.

38.

Nakkestøtter, hvad enten de er indbygget i sæder eller ej

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 25

X

40.

Motoreffekt

Direktiv 80/1269/EØF

A

(Når køretøjets fabrikant fremstiller egen motor).

(Når fabrikanten anvender en motor fra en anden fabrikant).

Prøvebænkdata fra motorens fabrikant accepteres, forudsat at motorstyringssystemet er identisk (dvs. med mindst samme ECU).

Effekttest kan udføres på et chassisdynamometer. Der skal tages hensyn til tab i transmissionen.

41.

Emissioner (Euro IV og V) tunge erhvervskøretøjer

Direktiv 2005/55/EF

A

OBD

Kan fraviges på anmodning af fabrikanten.

41A.

Emissioner (Euro VI) tunge erhvervskøretøjer/adgang til informationer

Forordning (EF) nr. 595/2009

A

Med undtagelse af kravsættet vedrørende OBD og adgang til oplysninger.

43A.

Afskærmningssystemer

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 109/2011

B

45A.

Sikkerhedsrudemateriale og montering heraf i køretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 43

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

B

46.

Dæk

Direktiv 92/23/EØF

Komponenter

X

46A.

Montering af dæk

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 458/2011

B

Datoerne for gradvis anvendelse er fastlagt i artikel 13 i forordning (EF) nr. 661/2009.

46B.

Luftdæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (klasse C1)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 30

Komponenter

X

46C.

Luftdæk til erhvervskøretøjer og påhængskøretøjer dertil (klasse C2 og C3)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 54

Komponenter

X

46D.

Dæk med hensyn til rullestøjsemission, vejgreb på vådt underlag og rullemodstand (klasse C1, C2 og C3)

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 117

Komponenter

X

46E.

Reserveenheder til midlertidig anvendelse, sikkerhedsdæk (run-flat-dæk) og/eller sikkerhedsdæksystemer og systemer til dæktryksovervågning

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 64

Komponenter

X

Montering af systemer til overvågning af dæktryk

B

Montering af et system til overvågning af dæktryk er ikke påkrævet.

48.

Masser og dimensioner

Direktiv 97/27/EF

B

48A.

Masser og dimensioner

Forordning (EF) nr. 661/2009

Forordning (EU) nr. 1230/2012

B

Prøvning af igangsætning på skråning ved maksimal vogntogsmasse

Prøvning af igangsætning på skråning ved maksimal vogntogsmasse som beskrevet i punkt 5.1 i del A i bilag I til forordning (EU) nr. 1230/2012 kan fraviges på fabrikantens anmodning.

49A.

Erhvervskøretøjer for så vidt angår udragende dele foran bagpanelet på førerhuse

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 61

C

| a) | Generelle specifikationer |
| --- | --- |

a)

Generelle specifikationer

Bestemmelserne i punkt 5 i FN/ECE-regulativ nr. 61 finder anvendelse.

| b) | Særlige specifikationer |
| --- | --- |

b)

Særlige specifikationer

Bestemmelserne i punkt 6 i FN/ECE-regulativ nr. 61 finder anvendelse.

50A.

Komponenter til mekanisk sammenkobling af vogntog

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 55

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

B

54A

Beskyttelse af fører og passagerer ved sidepåkørsel

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 95

C

C

Sammenstødsprøvning med hovedformet klods

Fabrikanten skal til den tekniske tjeneste levere passende oplysninger om hovedklodsens mulige sammenstød med køretøjets struktur eller sideruder, hvis bestående af lamineret glas.

Hvis det er påvist, at sådanne sammenstød kan forventes, skal den delvise prøvning med hovedformet klods, der er beskrevet i punkt 3.1 i bilag 8 til FN/ECE-regulativ nr. 95, udføres, og det kriterium, der er fastsat i punkt 5.2.1.1 i FN/ECE-regulativ 95, skal være opfyldt.

Efter aftale med den tekniske tjeneste kan prøvningsforskrifterne i bilag 4 til FN/ECE-regulativ nr. 21 anvendes som alternativ til ovenfor nævnte prøvning.

56.

Køretøjer til transport af farligt gods

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 105

A

58.

Fodgængerbeskyttelse

Forordning (EF) nr. 78/2009

| a) | Gældende tekniske krav til et køretøj |
| --- | --- |

a)

Gældende tekniske krav til et køretøj

Ikke relevant

| b) | Systemer til frontal beskyttelse |
| --- | --- |

b)

Systemer til frontal beskyttelse

X

59.

Genvindelighed

Direktiv 2005/64/EF

Ikke relevant

Kun artikel 7 om genbrug af komponenter anvendes.

61.

Luftkonditioneringsanlæg

Direktiv 2006/40/EF

B

Fluorholdige drivhusgasser med en GWP-værdi på mere end 150, er tilladt indtil 31.12.2016.

62.

Brintsystem

Forordning (EU) nr. 79/2009

X

63.

Generel sikkerhed

Forordning (EU) nr. 661/2009

Under dette punkt kan en typegodkendelse udstedes på fabrikantens anmodning. Se fodnote (15) i tabellen for køretøjer, der fremstilles i ubegrænsede serier.

67.

Specifikke komponenter til LPG og montering heraf på motorkøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. N 67

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

A

68.

Tyverialarmer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 97

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

B

69

Elektrisk sikkerhed

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 100

B

70.

Specifikke komponenter til CNG og montering heraf på motorkøretøjer

Forordning (EF) nr. 661/2009

FN/ECE-regulativ nr. 110

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

A«

| 2) | I bilag XII, del A, foretages følgende ændringer:






  a) | I afsnit 1 affattes fjerde linje i tabellen således:






  »N1 | 1 000« |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I bilag XII, del A, foretages følgende ændringer:

a)

I afsnit 1 affattes fjerde linje i tabellen således:

»N1

1

1 000«

| b) | I afsnit 2 foretages følgende ændringer:






  i) | Anden linje i tabellen affattes således:






  »M1 | 100« |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I afsnit 2 foretages følgende ændringer:

i)

Anden linje i tabellen affattes således:

»M1

1

100«

| ii) | Fjerde linje i tabellen affattes således:






  »N1 | 500 (indtil 31.10.2016)
  250 (fra 1.11.2016)« |
| --- | --- | --- |

ii)

Fjerde linje i tabellen affattes således:

»N1

1

500 (indtil 31.10.2016)

250 (fra 1.11.2016)«

---

(1)  For køretøjer med en referencemasse på højst 2 610 kg. Kan på anmodning fra fabrikanten finde anvendelse på køretøjer med en referencemasse på højst 2 840 kg.

1

(2)  I tilfælde af køretøjer med LPG- eller CNG-drevne anlæg kræves typegodkendelse i overensstemmelse med FN/ECE-regulativ nr. 67 eller FN/ECE-regulativ nr. 110.

2

(3)  Et elektronisk stabilitetskontrolsystem (ESC) kræves monteret i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 661/2009. Derfor er kravene i bilag 21 til FN/ECE-regulativ nr. 13 obligatoriske, for så vidt angår EF-typegodkendelse for nye typer af køretøjer og registrering, salg og ibrugtagning af nye køretøjer. De gennemførelsesdatoer, der er fastsat i artikel 13 i forordning (EF) nr. 661/2009, finder anvendelse i stedet for de datoer, der er fastsat i FN/ECE-regulativ nr. 13.

3

(4)  Et elektronisk stabilitetskontrolsystem (ESC) kræves monteret i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 661/2009. Derfor er kravene i del A i bilag 9 til FN/ECE-regulativ nr. 13-H obligatoriske, for så vidt angår EF-typegodkendelse for nye typer af køretøjer og registrering, salg og ibrugtagning af nye køretøjer. De gennemførelsesdatoer, der er fastsat i artikel 13 i forordning (EF) nr. 661/2009, finder anvendelse i stedet for de datoer, der er fastsat i FN/ECE-regulativ nr. 13-H.

4

(5)

5

| (4A) | Hvis monteret skal beskyttelsesanordningen opfylde kravene i FN/ECE-regulativ nr. 18. |
| --- | --- |

(4A)

4A

Hvis monteret skal beskyttelsesanordningen opfylde kravene i FN/ECE-regulativ nr. 18.

(6)

6

| (4B) | Denne forordning gælder for sæder, som ikke er omfattet af FN/ECE-regulativ nr. 80. |
| --- | --- |

(4B)

4B

Denne forordning gælder for sæder, som ikke er omfattet af FN/ECE-regulativ nr. 80.

(7)  Køretøjer i denne klasse skal være monteret med passende afrimnings- og afdugningsanordning.

7

(8)  Køretøjer i denne klasse skal være monteret med passende forrudevisker og –vasker.

8

(9)  Hvis der er tale om køretøjer, der er udstyret med et elektrisk fremdriftssystem, kræves en typegodkendelse i overensstemmelse med FN/ECE-regulativ nr. 85.

9

(10)  For køretøjer med en referencemasse på over 2 610 kg, hvor den i note 1 omhandlede mulighed ikke har fundet anvendelse.

10

(11)  For køretøjer med en referencemasse på over 2 610 kg, som ikke er typegodkendt (på fabrikantens anmodning og forudsat, at referencemassen ikke overstiger 2 840 kg) i henhold til forordning (EF) nr. 715/2007.

11

Andre muligheder, jf. artikel 2 i forordning (EF) nr. 595/2009.

(12)

12

| (9A) | Finder kun anvendelse, hvis sådanne køretøjer er forsynet med udstyr, der er omfattet af FN/ECE-regulativ nr. 64. Dæktryksovervågningssystem til M1-køretøjer er obligatorisk, jf. artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 661/2009. |
| --- | --- |

(9A)

9A

Finder kun anvendelse, hvis sådanne køretøjer er forsynet med udstyr, der er omfattet af FN/ECE-regulativ nr. 64. Dæktryksovervågningssystem til M1-køretøjer er obligatorisk, jf. artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 661/2009.

(13)  Finder kun anvendelse på køretøjer, som er udstyret med tilkoblingsanordning.

13

(14)  Gælder for køretøjer med en teknisk tilladt totalmasse på højst 2,5 tons.

14

(15)  Finder kun anvendelse på køretøjer, hvor »sædets referencepunkt (»R«-punktet)« for det laveste sæde befinder sig højst 700 mm over jorden.

15

(16)  Kun hvis fabrikanten ansøger om typegodkendelse af køretøjer, der er bestemt til brug for transport af farligt gods.

16

(17)  Kun for køretøjer i klasse N1, gruppe I, som anført i første tabel i punkt 5.3.1.4 i bilag I til direktiv 70/220/EØF.

17

1

(18)  På fabrikantens anmodning kan typegodkendelse udstedes under dette punkt som et alternativ til indhentning af typegodkendelser under punkt 3A, 3B, 4A, 5A, 6A, 6B, 7A, 8A, 9A, 9B, 10A, 12A, 13A, 13B, 14A, 15A, 15B, 16A, 17A, 17B, 18A, 19A, 20A, 21A, 22A, 22B, 22C, 23A, 24A, 25A, 25B, 25C, 25D, 25E, 25F, 26A, 27A, 28A, 29A, 30A, 31A, 32A, 33A, 34A, 35A, 36A, 37A, 38A, 42A, 43A, 44A, 45A, 46A, 46B, 46C, 46D, 46E, 47A, 48A, 49A, 50A, 50B, 51A, 52A, 52B, 53A, 54A, 56A, 57A og 64 til 70.«

18

(19)  De forklarende noter til bilag IV, del I, gælder også for tabel 1.

19

(20)  De forklarende noter til bilag IV, del I, gælder også for tabel 2. Bogstavkoderne i tabel 2 har den samme betydning som i tabel 1.

20

---

| 21.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 353/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 353/31

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1230/2012

af 12. december 2012

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 for så vidt angår krav til typegodkendelse for masse og dimensioner for motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (1), særlig artikel 14, stk. 1, litra a),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (rammedirektiv) (2), særlig artikel 39, stk. 2, 3 og 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 661/2009 er en særskilt forordning om typegodkendelse i henhold til direktiv 2007/46/EF. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 661/2009 er en særskilt forordning om typegodkendelse i henhold til direktiv 2007/46/EF.

| (2) | Forordning (EF) nr. 661/2009 ophæver Rådets direktiv 92/21/EØF af 31. marts 1992 om masse og dimensioner for motorkøretøjer af klasse M1
   (3) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/27/EF af 22. juli 1997 om masse og dimensioner for visse motorkøretøjsklasser og påhængskøretøjer dertil og om ændring af direktiv 70/156/EØF (4). Kravene vedrørende masse og dimensioner for motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil, der er fastsat i disse direktiver, bør overføres til nærværende forordning og, hvor det er nødvendigt, ændres for at tilpasse dem til udviklingen inden for den videnskabelige og tekniske viden. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EF) nr. 661/2009 ophæver Rådets direktiv 92/21/EØF af 31. marts 1992 om masse og dimensioner for motorkøretøjer af klasse M1
   (3) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/27/EF af 22. juli 1997 om masse og dimensioner for visse motorkøretøjsklasser og påhængskøretøjer dertil og om ændring af direktiv 70/156/EØF (4). Kravene vedrørende masse og dimensioner for motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil, der er fastsat i disse direktiver, bør overføres til nærværende forordning og, hvor det er nødvendigt, ændres for at tilpasse dem til udviklingen inden for den videnskabelige og tekniske viden.

| (3) | Forordning (EF) nr. 661/2009 fastsætter de grundlæggende bestemmelser om krav til typegodkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil for så vidt angår masse og dimensioner. Derfor bør der også fastsættes særlige procedurer, prøvninger og krav til sådanne typegodkendelser. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 661/2009 fastsætter de grundlæggende bestemmelser om krav til typegodkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil for så vidt angår masse og dimensioner. Derfor bør der også fastsættes særlige procedurer, prøvninger og krav til sådanne typegodkendelser.

| (4) | I Rådets direktiv 96/53/EF af 25. juli 1996 om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet (5) fastsættes visse største tilladte dimensioner i såvel national som international trafik. Det er derfor vigtigt, for så vidt angår køretøjers konstruktion, at tage hensyn til de dimensioner, der allerede er blevet harmoniseret i Unionen for at fremme og sikre den frie bevægelighed for varer. |
| --- | --- |

(4)

I Rådets direktiv 96/53/EF af 25. juli 1996 om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet (5) fastsættes visse største tilladte dimensioner i såvel national som international trafik. Det er derfor vigtigt, for så vidt angår køretøjers konstruktion, at tage hensyn til de dimensioner, der allerede er blevet harmoniseret i Unionen for at fremme og sikre den frie bevægelighed for varer.

| (5) | Direktiv 97/27/EF tillod medlemsstaterne at udstede EF-typegodkendelser for køretøjer, hvis største dimensioner ikke opfylder de største tilladte dimensioner, der er fastsat i direktivet. Det tillod også medlemsstaterne at nægte registrering af EF-typegodkendte køretøjer, når deres største dimensioner ikke opfyldte kravene i den pågældende medlemsstats nationale ret. Det er vigtigt at fastholde muligheden for under visse betingelser at tillade typegodkendelse af køretøjer, der overskrider de tilladte grænser, hvis dette viser sig at være til fordel for færdselssikkerheden og for miljøet i de medlemsstater, hvor vejnettet er tilpasset denne situation. Derfor bør muligheden for at godkende sådanne køretøjer ved ordninger for typegodkendelse i små serier eller individuel godkendelse sikres, forudsat at mængden af køretøjer, der kan opnå en undtagelse i henhold til artikel 23 i direktiv 2007/46/EF for så vidt angår de største tilladte dimensioner, er begrænset til, hvad der er nødvendigt med henblik på nærværende forordning. Bilag XII til direktiv 2007/46/EF bør derfor ændres til også at omfatte sådanne kvantitative lofter. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 97/27/EF tillod medlemsstaterne at udstede EF-typegodkendelser for køretøjer, hvis største dimensioner ikke opfylder de største tilladte dimensioner, der er fastsat i direktivet. Det tillod også medlemsstaterne at nægte registrering af EF-typegodkendte køretøjer, når deres største dimensioner ikke opfyldte kravene i den pågældende medlemsstats nationale ret. Det er vigtigt at fastholde muligheden for under visse betingelser at tillade typegodkendelse af køretøjer, der overskrider de tilladte grænser, hvis dette viser sig at være til fordel for færdselssikkerheden og for miljøet i de medlemsstater, hvor vejnettet er tilpasset denne situation. Derfor bør muligheden for at godkende sådanne køretøjer ved ordninger for typegodkendelse i små serier eller individuel godkendelse sikres, forudsat at mængden af køretøjer, der kan opnå en undtagelse i henhold til artikel 23 i direktiv 2007/46/EF for så vidt angår de største tilladte dimensioner, er begrænset til, hvad der er nødvendigt med henblik på nærværende forordning. Bilag XII til direktiv 2007/46/EF bør derfor ændres til også at omfatte sådanne kvantitative lofter.

| (6) | Direktiv 96/53/EF fastsætter tilladte totalmasser, der kun gælder for international trafik. Dette direktiv giver imidlertid medlemsstaterne mulighed for fortsat at anvende deres nationale lovgivning for national trafik. Harmoniseringen af den største teknisk tilladte totalmasse og det største teknisk tilladte akseltryk på akslerne eller den største teknisk tilladte masse på en akselgruppe med henblik på brug i medlemsstaterne synes derfor ikke at være gennemførlig på kort sigt. På grund af eksistensen af ikke-harmoniserede regler om anlæg af vejinfrastruktur er det hensigtsmæssigt at kræve, at medlemsstaterne fastsætter de største tilladte totalmasser ved registrering/ibrugtagning af køretøjer, der er tilladt for national trafik eller international trafik efter direktiv 96/53/EF, og at indføre en procedure for denne fastsættelse. |
| --- | --- |

(6)

Direktiv 96/53/EF fastsætter tilladte totalmasser, der kun gælder for international trafik. Dette direktiv giver imidlertid medlemsstaterne mulighed for fortsat at anvende deres nationale lovgivning for national trafik. Harmoniseringen af den største teknisk tilladte totalmasse og det største teknisk tilladte akseltryk på akslerne eller den største teknisk tilladte masse på en akselgruppe med henblik på brug i medlemsstaterne synes derfor ikke at være gennemførlig på kort sigt. På grund af eksistensen af ikke-harmoniserede regler om anlæg af vejinfrastruktur er det hensigtsmæssigt at kræve, at medlemsstaterne fastsætter de største tilladte totalmasser ved registrering/ibrugtagning af køretøjer, der er tilladt for national trafik eller international trafik efter direktiv 96/53/EF, og at indføre en procedure for denne fastsættelse.

| (7) | På baggrund af erfaringerne med anvendelsen af EU-lovgivningen om masse og dimensioner for køretøjer er det nødvendigt at fastsætte klart definerede begreber. Nogle af disse begreber er allerede defineret i direktiv 97/27/EF og direktiv 92/21/EØF. For at opnå konsekvens er det hensigtsmæssigt at overtage disse definitioner og, hvor det er nødvendigt, tilpasse dem på baggrund af den tekniske og videnskabelige viden. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af erfaringerne med anvendelsen af EU-lovgivningen om masse og dimensioner for køretøjer er det nødvendigt at fastsætte klart definerede begreber. Nogle af disse begreber er allerede defineret i direktiv 97/27/EF og direktiv 92/21/EØF. For at opnå konsekvens er det hensigtsmæssigt at overtage disse definitioner og, hvor det er nødvendigt, tilpasse dem på baggrund af den tekniske og videnskabelige viden.

| (8) | Da definitionen af den reelle masse for et individuelt køretøj er medtaget i denne forordning, er det nødvendigt for at undgå forvirring ved udfyldelsen af typeattesten at ændre bilag IX til direktiv 2007/46/EF i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(8)

Da definitionen af den reelle masse for et individuelt køretøj er medtaget i denne forordning, er det nødvendigt for at undgå forvirring ved udfyldelsen af typeattesten at ændre bilag IX til direktiv 2007/46/EF i overensstemmelse hermed.

| (9) | Da hvidbogen »En køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem« (6) understregede nødvendigheden af at forbedre de aerodynamiske egenskaber for vejkøretøjer, og eftersom forskningen har vist, at brændstofforbruget for motorkøretøjer og dermed CO2-udledningen kan reduceres betydeligt ved montering af aerodynamiske anordninger på køretøjer, er det vigtigt at tillade montering af sådanne aerodynamiske anordninger på køretøjer. Da aerodynamiske anordninger består af påmonterede anordninger, som på grund af deres konstruktion rager ud over køretøjers yderste dele bagtil eller sideværts, bør de opføres på listen over anordninger eller udstyr, som ikke tages i betragtning ved beregning af de største dimensioner. Det er imidlertid vigtigt at begrænse deres fremspring bagtil og sideværts, således at færdselssikkerheden ikke forringes, og intermodaliteten for transport fortsat er mulig. De nødvendige tekniske krav bør derfor fastsættes i nærværende forordning. |
| --- | --- |

(9)

Da hvidbogen »En køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem« (6) understregede nødvendigheden af at forbedre de aerodynamiske egenskaber for vejkøretøjer, og eftersom forskningen har vist, at brændstofforbruget for motorkøretøjer og dermed CO2-udledningen kan reduceres betydeligt ved montering af aerodynamiske anordninger på køretøjer, er det vigtigt at tillade montering af sådanne aerodynamiske anordninger på køretøjer. Da aerodynamiske anordninger består af påmonterede anordninger, som på grund af deres konstruktion rager ud over køretøjers yderste dele bagtil eller sideværts, bør de opføres på listen over anordninger eller udstyr, som ikke tages i betragtning ved beregning af de største dimensioner. Det er imidlertid vigtigt at begrænse deres fremspring bagtil og sideværts, således at færdselssikkerheden ikke forringes, og intermodaliteten for transport fortsat er mulig. De nødvendige tekniske krav bør derfor fastsættes i nærværende forordning.

| (10) | Der findes software, der gør det muligt at anvende virtuelle prøvningsmetoder baseret på computerstøttede teknikker. Da disse teknikker giver mulighed for mere omkostningseffektiv og mindre byrdefuld prøvning, er det hensigtsmæssigt at give mulighed for at anvende dem til at kontrollere, om et køretøj er i stand til at manøvrere i en fuldstændig cirkel på 360° og måle den største udsvingsradius bagtil, når køretøjet manøvrerer inden for denne bane. Det er derfor også nødvendigt at tilføje denne forordning til den liste over retsakter, der er opført i bilag XVI til direktiv 2007/46/EF. |
| --- | --- |

(10)

Der findes software, der gør det muligt at anvende virtuelle prøvningsmetoder baseret på computerstøttede teknikker. Da disse teknikker giver mulighed for mere omkostningseffektiv og mindre byrdefuld prøvning, er det hensigtsmæssigt at give mulighed for at anvende dem til at kontrollere, om et køretøj er i stand til at manøvrere i en fuldstændig cirkel på 360° og måle den største udsvingsradius bagtil, når køretøjet manøvrerer inden for denne bane. Det er derfor også nødvendigt at tilføje denne forordning til den liste over retsakter, der er opført i bilag XVI til direktiv 2007/46/EF.

| (11) | Med henblik på at sikre, at typegodkendelsessystemet fungerer tilfredsstillende, bør bilagene til direktiv 2007/46/EF ajourføres. |
| --- | --- |

(11)

Med henblik på at sikre, at typegodkendelsessystemet fungerer tilfredsstillende, bør bilagene til direktiv 2007/46/EF ajourføres.

| (12) | Bilag I, III, IX, XII og XVI til direktiv 2007/46/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. Da bestemmelserne i bilag XII er tilstrækkeligt detaljerede til ikke at kræve yderligere gennemførelsesforanstaltninger fra medlemsstaternes side, er det hensigtsmæssigt at lade dem erstatte ved en forordning i overensstemmelse med artikel 39, stk. 8, i direktiv 2007/46/EF. |
| --- | --- |

(12)

Bilag I, III, IX, XII og XVI til direktiv 2007/46/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. Da bestemmelserne i bilag XII er tilstrækkeligt detaljerede til ikke at kræve yderligere gennemførelsesforanstaltninger fra medlemsstaternes side, er det hensigtsmæssigt at lade dem erstatte ved en forordning i overensstemmelse med artikel 39, stk. 8, i direktiv 2007/46/EF.

| (13) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Emne og anvendelsesområde

1.   Denne forordning fastsætter kravene til EF-typegodkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil for så vidt angår masse og dimensioner.

2.   Denne forordning finder anvendelse på delvis opbyggede, færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer i klasse M, N og O.

Artikel 2

Definitioner

Ved anvendelsen af nærværende forordning gælder foruden definitionerne i direktiv 2007/46/EF og forordning (EF) nr. 661/2009 følgende definitioner:

1)   »køretøjstype«: et sæt køretøjer som defineret i bilag II, del B, til direktiv 2007/46/EF

2)   »standardudstyr«: den grundlæggende konfiguration af et køretøj, der er udstyret med alle de elementer, der kræves i henhold til de retsakter, der er omhandlet i bilag IV og bilag XI til direktiv 2007/46/EF, herunder alle elementer, som er monteret, uden at dette gav anledning til nogen yderligere specifikationer af konfiguration eller udstyr

3)   »ekstraudstyr«: elementer, der ikke er medtaget i det standardudstyr, der er monteret på et køretøj på fabrikantens ansvar, og som kan bestilles af kunden

4)   »masse i køreklar stand«:

| a) | i tilfælde af motorkøretøj:
  køretøjets masse, med brændstoftank(-e) fyldt op til mindst 90 % af dens/deres kapacitet, inklusive førerens, brændstoffets og væskernes masse, monteret med standardudstyr i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer, og karrosseriets, kabinens, koblingens, reservehjulets/reservehjulenes og værktøjets masse, når disse er monteret |
| --- | --- |

a)

i tilfælde af motorkøretøj:

køretøjets masse, med brændstoftank(-e) fyldt op til mindst 90 % af dens/deres kapacitet, inklusive førerens, brændstoffets og væskernes masse, monteret med standardudstyr i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer, og karrosseriets, kabinens, koblingens, reservehjulets/reservehjulenes og værktøjets masse, når disse er monteret

| b) | i tilfælde af påhængskøretøj:
  køretøjets masse, herunder brændstof og væsker, monteret med standardudstyr i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer, og karrosseriets, yderligere koblingers, reservehjulets og værktøjets masse, når disse er monteret |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af påhængskøretøj:

køretøjets masse, herunder brændstof og væsker, monteret med standardudstyr i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer, og karrosseriets, yderligere koblingers, reservehjulets og værktøjets masse, når disse er monteret

5)   »ekstraudstyrets masse«: massen af det udstyr, som kan monteres på køretøjet ud over standardudstyr, i henhold til fabrikantens specifikationer

6)   »køretøjets reelle masse«: et individuelt køretøjs masse i køreklar stand plus massen af det monterede ekstraudstyr

7)   »største teknisk tilladte totalmasse« (M): køretøjets maksimale masse baseret på dets konstruktion og ydeevne som angivet af fabrikanten; et påhængskøretøjs eller en sættevogns største teknisk tilladte totalmasse omfatter den statiske masse, der overføres til det trækkende køretøj ved tilkobling

8)   »vogntogets største teknisk tilladte totalmasse (MC)«: den maksimale masse for et vogntog bestående af et motorkøretøj og et eller flere påhængskøretøjer baseret på dets konstruktion og ydeevne eller den maksimale masse for et vogntog bestående af et trækkende køretøj og en sættevogn

9)   »største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse« (TM): den maksimale masse af én eller flere påhængsvogne, som kan være tilkoblet et trækkende køretøj, der svarer til den samlede belastning, der overføres til jorden af hjulene på en aksel eller en akselgruppe af ethvert påhængskøretøj, der er tilkoblet det trækkende køretøj

10)   »aksel«: den fælles omdrejningsakse på to eller flere hjul, uanset om disse er motordrevne eller frit roterende eller befinder sig i ét eller flere segmenter i samme plan, der er vinkelret på køretøjets langsgående midterlinje.

11)   »akselgruppe«: et antal aksler med en akselafstand, som er begrænset til én af de i bilag I til direktiv 96/53/EF med »d« benævnte afstande, og som interagerer på grund af ophængets specifikke konstruktion

12)   »enkeltaksel«: en aksel som ikke kan anses for at være en del af en akselgruppe

13)   »største teknisk tilladte akseltryk« (m): den masse, der svarer til den maksimale tilladte statiske lodrette belastning, der overføres til jorden af akslens hjul, baseret på akslens og køretøjets konstruktion og ydeevne

14)   »største teknisk tilladte masse på en akselgruppe« (μ): den masse, der svarer til den maksimale tilladte statiske lodrette belastning, der overføres til jorden af akselgruppens hjul, baseret på akselgruppens og køretøjets konstruktion og ydeevne

15)   »kobling«: en mekanisk anordning med komponenter som defineret i punkt 2.1 til 2.6 i regulativ nr. 55 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af komponenter til mekanisk sammenkobling af vogntog (7) og en kortkoblingsanordning, som defineret i punkt 2.1.1 i FN/ECE-regulativ nr. 102 — Ensartede forskrifter vedrørende godkendelse af I. en kortkoblingsanordning (KKA) II. køretøjer for så vidt angår montering af en godkendt type KKA (8)

16)   »koblingspunktet«: det punkt, hvor den på et påhængskøretøj monterede kobling går i indgreb med den på et trækkende køretøj monterede kobling

17)   »koblingens masse«: massen af selve koblingen og de dele, der er nødvendige for fastgørelse af koblingen til køretøjet

18)   »største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet«:

| a) | for det trækkende køretøj, den masse, der svarer til den maksimale tilladte statiske lodrette belastning på et trækkende køretøjs koblingspunkt (værdien »S« eller »U«), baseret på koblingens og det trækkende køretøjs konstruktion |
| --- | --- |

a)

for det trækkende køretøj, den masse, der svarer til den maksimale tilladte statiske lodrette belastning på et trækkende køretøjs koblingspunkt (værdien »S« eller »U«), baseret på koblingens og det trækkende køretøjs konstruktion

| b) | for en sættevogn, en kærre eller et påhængskøretøj med stiv trækstang, den masse, der svarer til den maksimale tilladte statiske lodrette belastning (»S« eller »U«), der skal overføres fra påhængskøretøjet til det trækkende køretøj ved koblingspunktet, baseret på koblingens og påhængskøretøjets konstruktion |
| --- | --- |

b)

for en sættevogn, en kærre eller et påhængskøretøj med stiv trækstang, den masse, der svarer til den maksimale tilladte statiske lodrette belastning (»S« eller »U«), der skal overføres fra påhængskøretøjet til det trækkende køretøj ved koblingspunktet, baseret på koblingens og påhængskøretøjets konstruktion

19)   »passagerernes masse«: en nominel masse, afhængig af køretøjets klasse ganget med antallet af siddepladser, herunder eventuelt siddepladser for besætningsmedlemmer og antallet af ståpladser, men ikke inklusive føreren

20)   »førerens masse«: en nominel masse på 75 kg anbragt på førersædets referencepunkt

21)   »nyttelastens masse«: forskellen mellem den største teknisk tilladte totalmasse og køretøjets masse i køreklar stand tillagt passagerernes masse og ekstraudstyrets masse

22)   »længde«: den i punkt 6.1.1, 6.1.2 og 6.1.3 i ISO-standard 612:1978 definerede dimension; denne definition gælder også for leddelte køretøjer bestående af to eller flere sektioner

23)   »længde«: den i punkt 6.2 i ISO-standard 612:1978 definerede dimension

24)   »højde«: den i punkt 6.3 i ISO-standard 612:1978 definerede dimension

25)   »akselafstand«:

| a) | den i punkt 6.4.1 i ISO-standard 612:1978 nævnte dimension |
| --- | --- |

a)

den i punkt 6.4.1 i ISO-standard 612:1978 nævnte dimension

| b) | for en kærre med en enkelt aksel angives den vandrette afstand mellem koblingens vertikale akse og akslens midte. |
| --- | --- |

b)

for en kærre med en enkelt aksel angives den vandrette afstand mellem koblingens vertikale akse og akslens midte.

| c) | for en kærre med mere end en enkelt aksel angives den vandrette afstand mellem koblingens lodrette akse og den første akses midte |
| --- | --- |

c)

for en kærre med mere end en enkelt aksel angives den vandrette afstand mellem koblingens lodrette akse og den første akses midte

26)   »akselafstand (hvis flerakslet)«: for køretøjer med mere end to aksler, afstanden mellem to på hinanden følgende aksler som omhandlet i punkt 6.4 i ISO-standard 612:1978; hvis køretøjet er udstyret med kun to aksler eller i tilfælde af en sættevogn, et påhængskøretøj med trækstang eller et påhængskøretøj med stiv trækstang, har »akselafstand (hvis flerakslet)« som omhandlet i punkt 6.4.2 i ISO-standard 612:1978 den i punkt 25 for »akselafstand« definerede betydning

27)   »sporvidde«: den i punkt 6.5 i ISO-standard 612:1978 omhandlede dimension

28)   »afstand bagaksel — sættevognskoblingsakse«: den i punkt 6.19.2 i ISO-standard 612:1978 omhandlede afstand, under hensyntagen til den i punkt 6.19 i nævnte standard omhandlede note

29)   »radius hovedbolt — forende sættevogn«: den vandrette afstand mellem hovedboltens akse og ethvert punkt på forenden af sættevognen

30)   »overhæng fortil«: den horisontale afstand mellem det lodrette plan gennem den første aksel eller, i tilfælde af sættevogn, træktappen, og det forreste punkt på køretøjet

31)   »overhæng bagtil«: den vandrette afstand mellem det lodrette plan gennem den sidste bagaksel og det bageste punkt på køretøjet; hvis køretøjet er udstyret med en kobling, som ikke er aftagelig, er den bageste del af køretøjet koblingspunktet

32)   »lastefladens længde«: afstanden fra det forreste indre punkt på lastarealet til det bageste indre punkt på lastarealet målt vandret i køretøjets længderetning

33)   »udsvingsradius bagtil«: afstanden mellem det reelle yderste punkt for bagenden af et køretøj ved manøvrering under de betingelser, der er anført i afsnit 7 i del B eller i afsnit 6 i del C i bilag I til denne forordning

34)   »akselløfteanordning«: en mekanisme monteret på et køretøj, hvormed akslen kan løftes klar af jorden og sænkes til jorden

35)   »løftbar aksel«: en aksel, der kan løftes fra sin normale position og sænkes igen med en akselløfteanordning

36)   »belastbar aksel«: en aksel, hvis belastning kan ændres, uden at akslen løftes ved hjælp af en akselløfteanordning

37)   »luftaffjedring«: et affjedringssystem, hvor mindst 75 % af fjedereffekten skyldes luftfjederen

38)   »buskategori«: en gruppe af køretøjer svarende til definitionen i punkt 2.1.1 og 2.1.2 i FN/ECE-regulativ nr. 107 — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer af klasse M2 eller M3 for så vidt angår deres generelle konstruktion (9)

39)   »ledbus«: et køretøj i klasse M2 eller M3, som defineret i punkt 2.1.3 FN/ECE-regulativ nr. 107

40)   »udelelig last«: en last, som ved transport ad vej ikke kan deles op i to eller flere laster uden unødige omkostninger eller risiko for beskadigelse, og som på grund af sin masse eller sine dimensioner ikke kan transporteres på et køretøj, hvis masse og dimensioner er i overensstemmelse med de regler for største tilladte masser og dimensioner, der er i kraft i en medlemsstat.

Artikel 3

Fabrikanternes forpligtelser

1.   Fabrikanten afgør for hver version inden for en køretøjstype, uanset køretøjets opbygningsstade, følgende masser:

| a) | den største teknisk tilladte totalmasse |
| --- | --- |

a)

den største teknisk tilladte totalmasse

| b) | den største teknisk tilladte totalmasse af vogntoget |
| --- | --- |

b)

den største teknisk tilladte totalmasse af vogntoget

| c) | den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse |
| --- | --- |

c)

den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse

| d) | det største teknisk tilladte akseltryk eller den største teknisk tilladte masse på en akselgruppe |
| --- | --- |

d)

det største teknisk tilladte akseltryk eller den største teknisk tilladte masse på en akselgruppe

| e) | den største teknisk tilladte masse på koblingspunktet(-erne) under hensyntagen til de tekniske karakteristika for de koblinger, som er monteret eller kan monteres på køretøjet. |
| --- | --- |

e)

den største teknisk tilladte masse på koblingspunktet(-erne) under hensyntagen til de tekniske karakteristika for de koblinger, som er monteret eller kan monteres på køretøjet.

2.   Ved bestemmelse af de masser, der er omhandlet i stk. 1, skal fabrikanten tage hensyn til bedste tekniske praksis og viden for at minimere risikoen for mekaniske svigt, herunder særligt virkninger, der skyldes materialetræthed, og for at undgå skader på vejinfrastrukturen.

3.   Ved bestemmelse af den masse, der er omhandlet i stk. 1, skal fabrikanten tage hensyn til køretøjets konstruktivt bestemte maksimalhastighed.

Hvis køretøjet af fabrikanten er udstyret med en hastighedsbegrænsende anordning, er den konstruktivt bestemte maksimalhastighed den hastighed, som reelt tillades af den hastighedsbegrænsende anordning.

4.   Ved bestemmelse af de masser, der er omhandlet i stk. 1, må fabrikanten ikke pålægge begrænsninger på køretøjets brug, undtagen for dækkenes kapacitet, som kan tilpasses den konstruktivt bestemte maksimalhastighed i henhold til FN/ECE-regulativ nr. 54 — Ensartede forskrifter for godkendelse af dæk til erhvervskøretøjer og påhængskøretøjer dertil (10) og afsnit 5 i bilag II til Kommissionens forordning (EU) nr. 458/2011 (11).

5.   For delvis opbyggede køretøjer, herunder køretøjer med kun chassis og kabine, som kræver et yderligere trin i opbygningen, skal fabrikanten forelægge alle relevante oplysninger for fabrikanten på næste opbygningstrin, således at kravene i denne forordning fortsat er opfyldt.

Med henblik på første afsnit skal fabrikanten angive placeringen af tyngdepunktet for den masse, der svarer til den samlede belastning.

6.   Delvis opbyggede køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3, som ikke er udstyret med karrosseri, skal være konstrueret, således at fabrikanter på senere opbygningstrin er i stand til at opfylde kravene i afsnit 7 og 8 i del B og afsnit 6 og 7 i bilag I, del C.

Artikel 4

Bestemmelser for EF-typegodkendelse af en køretøjstype for så vidt angår dens masse og dimensioner

1.   Fabrikanten eller dennes repræsentant skal til den typegodkendende myndighed indsende ansøgningen om EF-typegodkendelse af en køretøjstype med hensyn til dens masse og dimensioner.

2.   Ansøgningen udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som er angivet i del A i bilag V.

3.   Med henblik på beregning af massens fordeling skal fabrikanten til den typegodkendende myndighed for hver teknisk køretøjskonfiguration inden for køretøjstypen som fastlagt ved værdisættene for de relevante punkter i bilag V, levere de oplysninger, der er nødvendige til identificering af følgende masser:

| a) | den største teknisk tilladte totalmasse |
| --- | --- |

a)

den største teknisk tilladte totalmasse

| b) | det største teknisk tilladte akseltryk eller den største teknisk tilladte masse på aksler eller akselgruppe |
| --- | --- |

b)

det største teknisk tilladte akseltryk eller den største teknisk tilladte masse på aksler eller akselgruppe

| c) | den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse |
| --- | --- |

c)

den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse

| d) | den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet(-erne) |
| --- | --- |

d)

den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet(-erne)

| e) | den største teknisk tilladte totalmasse for vogntoget. |
| --- | --- |

e)

den største teknisk tilladte totalmasse for vogntoget.

Oplysningerne forelægges i tabelform eller enhver anden passende form efter aftale med den typegodkendende myndighed.

4.   Når ekstraudstyr væsentligt påvirker masse og dimensioner for køretøjet, skal fabrikanten til den tekniske tjeneste opgive placering, masse og geometrisk position for tyngdepunktet i forhold til akslerne for det ekstraudstyr, som kan monteres på køretøjet.

5.   Som undtagelse fra stk. 4 kan fabrikanten, når ekstraudstyret består af flere dele fordelt på forskellige rum i køretøjet, nøjes med at forsyne den tekniske tjeneste med fordelingen af ekstraudstyrets masse på akslerne.

6.   Ved akselgrupper skal fabrikanten angive fordelingen mellem akslerne af det samlede tryk på gruppen.

Om nødvendigt skal fabrikanten angive fordelingsformlerne eller fremlægge de relevante fordelingskurver.

7.   Hvis den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste anser det for nødvendigt, skal fabrikanten stille et køretøj, der er repræsentativt for den type, der skal godkendes, til rådighed for inspektion.

8.   Fabrikanten kan til den typegodkendende myndighed indgive en ansøgning om anerkendelse af en affjedring som svarende til luftaffjedring.

Den typegodkendende myndighed anerkender en affjedring som svarende til luftaffjedring, hvis kravene i bilag III er opfyldt.

Hvis den tekniske tjeneste anerkender ækvivalensen, skal den udstede en prøvningsrapport. Den typegodkendende myndighed vedlægger EF-typegodkendelsesattesten prøvningsrapporten og en teknisk beskrivelse af affjedringen.

9.   Hvis alle kravene i bilag I til IV til denne forordning er opfyldt, meddeler den godkendende myndighed typegodkendelse i overensstemmelse med nummereringssystemet i bilag VII til direktiv 2007/46/EF.

En medlemsstat må ikke tildele samme nummer til en anden køretøjstype.

10.   Ved anvendelse af stk. 9 udsteder den typegodkendende myndighed en EF-typegodkendelsesattest i overensstemmelse med den model, som findes i del B i bilag V.

11.   Tilladte afvigelser, jf. tillæg 2 til bilag I, finder anvendelse i henhold til artikel 12, stk. 2, i direktiv 2007/46/EF.

Artikel 5

Største tilladte totalmasse ved registrering/ibrugtagning

1.   I forbindelse med registrering og ibrugtagning af køretøjer, der er typegodkendt i henhold til denne forordning, skal de nationale myndigheder for hver variant og version inden for en køretøjstype bestemme alle følgende masser, der er tilladt for national trafik eller international trafik i henhold til direktiv 96/53/EF:

| a) | den største tilladte totalmasse ved registrering/ibrugtagning |
| --- | --- |

a)

den største tilladte totalmasse ved registrering/ibrugtagning

| b) | det største tilladte akseltryk ved registrering/ibrugtagning |
| --- | --- |

b)

det største tilladte akseltryk ved registrering/ibrugtagning

| c) | den største tilladte masse på en akselgruppe ved registrering/ibrugtagning |
| --- | --- |

c)

den største tilladte masse på en akselgruppe ved registrering/ibrugtagning

| d) | den største tilladte tilkoblede masse ved registrering/ibrugtagning |
| --- | --- |

d)

den største tilladte tilkoblede masse ved registrering/ibrugtagning

| e) | vogntogets største tilladte totalmasse ved registrering/ibrugtagning. |
| --- | --- |

e)

vogntogets største tilladte totalmasse ved registrering/ibrugtagning.

Nationale myndigheder fastsætter fremgangsmåden for bestemmelse af de største tilladte masser ved registrering/ibrugtagning som omhandlet i første afsnit. De udpeger den kompetente myndighed, der er ansvarlig for fastsættelsen af de pågældende masser, og fastsætter de oplysninger, der skal gives til den kompetente myndighed.

2.   De største tilladte masser ved registrering/ibrugtagning i overensstemmelse med den procedure, der er omhandlet i stk. 1, må ikke overstige de største tilladte masser, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1.

3.   Fabrikanten høres af den kompetente myndighed for så vidt angår massens fordeling på akslerne eller akselgruppen for at sikre velfungerende systemer i køretøjet, herunder især bremse- og styresystemet.

4.   Ved fastsættelse af de største tilladte masser ved registrering/ibrugtagning skal de nationale myndigheder sikre, at kravene i de retsakter, der er opført i bilag IV og bilag XI til direktiv 2007/46/EF, fortsat er opfyldt.

5.   Når nationale myndigheder konkluderer, at bestemmelserne i en af de retsakter, der er opført i bilag IV og bilag XI til direktiv 2007/46/EF, med undtagelse af denne forordning, ikke længere er opfyldt, skal de kræve, at der udføres nye prøvninger, og at der meddeles en ny typegodkendelse, eller i givet fald en forlængelse af denne, af den godkendende myndighed, der har meddelt den oprindelige typegodkendelse i henhold til den pågældende retsakt.

Artikel 6

Undtagelser

1.   Uden at dette berører artikel 4, stk. 3, i direktiv 96/53/EF, kan der meddeles EF-typegodkendelse for køretøjer, hvis dimensioner overskrider kravene i nærværende forordning, hvis de er bestemt til transport af udelelige laster. I sådanne tilfælde skal det klart fremgå af typegodkendelsesattesten og typeattesten, at køretøjet er beregnet til transport af udelelige laster.

2.   Medlemsstaterne kan udstede godkendelser i henhold til artikel 23 og 24 i direktiv 2007/46/EF for køretøjer, der overstiger de største tilladte dimensioner, der er fastsat i punkt 1.1. i del B, C og D i bilag I til nærværende forordning.

Typegodkendelser i henhold til artikel 23 i direktiv 2007/46/EF er undergivet de kvantitative lofter, som er fastsat i afsnit 3 i del A i bilag XII til nævnte direktiv.

Artikel 7

Overgangsbestemmelser

1.   De nationale myndigheder skal tillade salg og ibrugtagning af køretøjer, som er typegodkendt før den dato, som er angivet i artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 661/2009, og fortsat meddele udvidelse af godkendelser meddelt i henhold til bestemmelserne i direktiv 92/21/EØF og direktiv 97/27/EF.

2.   Som undtagelse fra stk. 1 ophører EF-typegodkendelser, der tildeles i henhold til artikel 7 i direktiv 97/27/EF, med at være gyldige på den dato, der er omhandlet i artikel 19, stk. 1, i forordning (EF) nr. 661/2009.

Medlemsstaterne kan dog registrere og tillade salg eller ibrugtagning af restseriekøretøjer, hvis EF-typegodkendelse ikke længere er gyldig, hvis fabrikanten anmoder herom, i overensstemmelse med artikel 27 i direktiv 2007/46/EF.

3.   Fra den 10. januar 2012 skal fabrikanterne levere typeattester, der er i overensstemmelse med denne forordning.

Indtil 9. januar 2014 angiver de køretøjets reelle masse i punkt 52 i typeattesten, medmindre dette angives i en af typeattestens andre punkter.

Artikel 8

Ændring af direktiv 2007/46/EF

Bilag I, III, IX, XVI og XVI til direktiv 2007/46/EF ændres som angivet i bilag VI til denne forordning.

Bilag XII til direktiv 2007/46/EF erstattes af bilag VII til denne forordning.

Artikel 9

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse på nye køretøjstyper, for hvilke der er meddelt typegodkendelse fra den 1. november 2012.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. december 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 200 af 31.7.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1.

2

(3)  EFT L 129 af 14.5.1992, s. 1.

3

(4)  EUT L 233 af 25.8.1997, s. 1.

4

(5)  EUT L 235 af 17.9.1996, s. 59.

5

(6)  (KOM(2011) 144).

6

(7)  EUT L 227 af 28.8.2010, s. 1.

7

(8)  EUT L 351 af 20.12.2008, s. 44.

8

(9)  EUT L 255 af 29.9.2010, s. 1.

9

(10)  EUT L 183 af 11.7.2008, s. 41.

10

(11)  EUT L 124 af 13.5.2011, s. 11.

11

---

BILAGSFORTEGNELSE

| Bilag I | DEL A | : | Tekniske krav til køretøjer i klasse M1 og N1 |
| --- | --- | --- | --- |
| DEL B | : | Tekniske krav til køretøjer i klasse M2 og M3 |
| DEL C | : | Tekniske krav til køretøjer i klasse N2 og N3 |
| DEL D | : | Tekniske krav til køretøjer i klasse O |

Bilag I

DEL A

:

Tekniske krav til køretøjer i klasse M1 og N1

DEL B

:

Tekniske krav til køretøjer i klasse M2 og M3

DEL C

:

Tekniske krav til køretøjer i klasse N2 og N3

DEL D

:

Tekniske krav til køretøjer i klasse O

| Tillæg 1 | Liste over anordninger og udstyr, der ikke skal tages i betragtning ved beregningen af de største dimensioner |
| --- | --- |
| Tillæg 2 | Tilladte afvigelser fra typegodkendelse og produktionens overensstemmelse |
| Tillæg 3 | Tal vedrørende manøvreevne |

Tillæg 1

Liste over anordninger og udstyr, der ikke skal tages i betragtning ved beregningen af de største dimensioner

Tillæg 2

Tilladte afvigelser fra typegodkendelse og produktionens overensstemmelse

Tillæg 3

Tal vedrørende manøvreevne

Bilag II

Terrængående (off-road) køretøjers stigeevne

Bilag III

Betingelser for anerkendelse af affjedring som svarende til luftaffjedring

Bilag IV

Tekniske krav for montering af løftbare eller belastbare aksler på køretøjer

Bilag V

| DEL A | : | Oplysningsskema |
| --- | --- | --- |
| DEL B | : | EF-typegodkendelsesattest |

DEL A

:

Oplysningsskema

DEL B

:

EF-typegodkendelsesattest

Bilag VI

Ændringer til bilag I, III, IX og XVI til direktiv 2007/46/EF

Bilag VII

Bilag XII til direktiv 2007/46/EF

BILAG I

TEKNISKE KRAV

DEL A

Køretøjer i klasse M1 og N1

1.   Største tilladte dimensioner

| 1.1. | Dimensionerne må ikke overstige følgende værdier:






  1.1.1. | Længde: 12,00 m |
| --- | --- | --- |

1.1.

Dimensionerne må ikke overstige følgende værdier:

1.1.1.

Længde: 12,00 m

| 1.1.2. | Bredde:








  a) | : | M1 | : | 2,55 m |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | N1 | : | 2,55 m |
| c) | : | N1 | : | 2,60 m for køretøjer monteret med karosseri med isolerede vægge, mindst 45 mm tykke, som nævnt i bilag 2 i del C i bilag II til direktiv 2007/46/EF |

1.1.2.

Bredde:

a)

:

M1

:

2,55 m

b)

:

N1

:

2,55 m

c)

:

N1

:

2,60 m for køretøjer monteret med karosseri med isolerede vægge, mindst 45 mm tykke, som nævnt i bilag 2 i del C i bilag II til direktiv 2007/46/EF

| 1.1.3. | Højde: 4,00 m |
| --- | --- |

1.1.3.

Højde: 4,00 m

| 1.2. | Ved måling af længde, bredde og højde skal køretøjet have massen i køreklar stand og være placeret på en flad, vandret overflade med dækkene oppumpede til det af fabrikanten foreskrevne tryk. |
| --- | --- |

1.2.

Ved måling af længde, bredde og højde skal køretøjet have massen i køreklar stand og være placeret på en flad, vandret overflade med dækkene oppumpede til det af fabrikanten foreskrevne tryk.

| 1.3. | Kun de apparater og det udstyr, der er omhandlet i tillæg 1 til nærværende bilag, tages ikke med i betragtning ved bestemmelsen af længde, bredde og højde. |
| --- | --- |

1.3.

Kun de apparater og det udstyr, der er omhandlet i tillæg 1 til nærværende bilag, tages ikke med i betragtning ved bestemmelsen af længde, bredde og højde.

2.   Massens fordeling

2.1.   Summen af akslernes største teknisk tilladte akseltryk må ikke være mindre end køretøjets største teknisk tilladte totalmasse.

2.2.   Køretøjets største teknisk tilladte totalmasse må ikke være mindre end køretøjets masse i køreklar stand plus passagerernes masse plus ekstraudstyrets masse plus koblingens masse, hvis disse ikke indgår i massen i køreklar stand.

2.3.   Når et køretøj er lastet til den største teknisk tilladte totalmasse, må akseltrykket på hver aksel ikke overstige det største teknisk tilladte akseltryk på den pågældende aksel.

2.4.   Når et køretøj er lastet til den største teknisk tilladte totalmasse, må akseltrykket på forakslen under ingen omstændigheder være mindre end 30 % af køretøjets største teknisk tilladte totalmasse.

2.4.1.   Når et køretøj er lastet til den største teknisk tilladte totalmasse og den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet, må akseltrykket på forakslen under ingen omstændigheder være mindre end 20 % af køretøjets største teknisk tilladte totalmasse.

2.5.   Hvis køretøjet er udstyret med udtagelige sæder, skal kontrollen alene udføres med det maksimale antal sæder monteret.

2.6.   Ved kontrol af kravene i punkt 2.2, 2.3 og 2.4:

| a) | Sæderne skal være justeret som beskrevet i punkt 2.6.1. |
| --- | --- |

a)

Sæderne skal være justeret som beskrevet i punkt 2.6.1.

| b) | Passagerernes masse, nyttelastens masse og ekstraudstyrets masse skal være fordelt som foreskrevet i punkt 2.6.2 til 2.6.4.2.3. |
| --- | --- |

b)

Passagerernes masse, nyttelastens masse og ekstraudstyrets masse skal være fordelt som foreskrevet i punkt 2.6.2 til 2.6.4.2.3.

2.6.1.   Sædeindstillinger

2.6.1.1.   Sæder flyttes til deres bageste position, hvor dette er muligt.

2.6.1.2.   Hvis der er andre muligheder for at indstille sædet (lodret, sidelæns, ryglæn m.v.), indstilles sædet i den stilling, som fabrikanten har angivet.

2.6.1.3.   Fjedrende sæder skal fastholdes i den kørestilling, som fabrikanten har angivet.

2.6.2.   Fordeling af passagerernes masse

2.6.2.1.   Hver passagers masse skal være 75 kg.

2.6.2.2.   Hver passagers masse skal være placeret på sædets referencepunkt (sædets R-punkt)

2.6.2.3.   For køretøjer til særlig brug finder kravet i punkt 2.6.2.2 tilsvarende anvendelse (f.eks. massen for en tilskadekommen person, der ligger på båre i tilfælde af en ambulance).

2.6.3.   Fordeling af ekstraudstyrets masse

2.6.3.1.   Ekstraudstyrets masse fordeles i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer.

2.6.4   Fordeling af nyttelastens masse

2.6.4.1.   Køretøjer i M1

| 2.6.4.1.1. | For køretøjer i M1 fordeles nyttelastens masse i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer efter aftale med den tekniske tjeneste. |
| --- | --- |

2.6.4.1.1.

For køretøjer i M1 fordeles nyttelastens masse i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer efter aftale med den tekniske tjeneste.

| 2.6.4.1.2. | For campingbiler skal den mindste masse af nyttelasten (PM) opfylde følgende krav:



  hvor






  »n« | er det maksimale antal passagerer plus føreren, og |
| --- | --- | --- |
| »L« | er køretøjets samlede længde i meter |

2.6.4.1.2.

For campingbiler skal den mindste masse af nyttelasten (PM) opfylde følgende krav:

Formula

hvor

»n«

er det maksimale antal passagerer plus føreren, og

»L«

er køretøjets samlede længde i meter

2.6.4.2.   Køretøjer i N1

| 2.6.4.2.1. | For køretøjer med karrosseri fordeles nyttelastens masse ensartet i ladrummet. |
| --- | --- |

2.6.4.2.1.

For køretøjer med karrosseri fordeles nyttelastens masse ensartet i ladrummet.

| 2.6.4.2.2. | For køretøjer uden karosseri (f.eks. køretøjer med kun chassis og kabine) angiver fabrikanten de tilladte yderpunkter for nyttelastens masses tyngdepunkt tillagt massen af udstyr beregnet til at rumme lasten (karrosseri, tank osv.), f.eks. fra 0,50 m til 1,30 m foran den første bagaksel) |
| --- | --- |

2.6.4.2.2.

For køretøjer uden karosseri (f.eks. køretøjer med kun chassis og kabine) angiver fabrikanten de tilladte yderpunkter for nyttelastens masses tyngdepunkt tillagt massen af udstyr beregnet til at rumme lasten (karrosseri, tank osv.), f.eks. fra 0,50 m til 1,30 m foran den første bagaksel)

| 2.6.4.2.3. | For køretøjer, der er bestemt til at blive udstyret med sættevognskobling, skal fabrikanten anføre den minimale og maksimale fremplacering. |
| --- | --- |

2.6.4.2.3.

For køretøjer, der er bestemt til at blive udstyret med sættevognskobling, skal fabrikanten anføre den minimale og maksimale fremplacering.

2.7.   Yderligere krav, hvor køretøjet kan trække et påhængskøretøj

2.7.1.   De krav, der er omhandlet i punkt 2.2, 2.3 og 2.4, finder anvendelse under hensyntagen til koblingens masse og den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet.

2.7.2.   Uanset kravene i punkt 2.4 kan den det største teknisk tilladte akseltryk på bagakslen(-erne) overskrides med højst 15 %.

2.7.2.1.   Hvor det største teknisk tilladte akseltryk på bagakslen(-erne) overskrides med højst 15 %, finder kravene i punkt 5.2 i bilag II til Kommissionens forordning (EU) nr. 458/2011 (1) anvendelse.

2.7.2.2.   I de medlemsstater, hvor trafiklovgivningen tillader det, kan fabrikanten i form af passende dokumentation, f.eks. i instruktionsbogen eller vedligeholdelsesvejledningen, angive, at køretøjets største teknisk tilladte totalmasse kan overskrides med højst 10 % eller 100 kg, alt efter hvilken værdi der er den laveste.

Dette er dog kun tilladt, når køretøjet trækker et påhængskøretøj under de betingelser, der er specificeret i punkt 2.7.2.1, forudsat at driftshastigheden er begrænset til 100 km/h eller mindre.

3.   Tilkoblet totalmasse og belastning på koblingspunktet

3.1.   For den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse gælder der følgende krav:

3.1.1.   Påhængskøretøj udstyret med driftsbremsesystem

| 3.1.1.1. | Den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse for køretøjet skal være den laveste af følgende værdier:






  a) | den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse, baseret på køretøjets konstruktion og koblingens styrke |
| --- | --- | --- |

3.1.1.1.

Den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse for køretøjet skal være den laveste af følgende værdier:

a)

den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse, baseret på køretøjets konstruktion og koblingens styrke

| b) | det trækkende køretøjs største teknisk tilladte totalmasse |
| --- | --- |

b)

det trækkende køretøjs største teknisk tilladte totalmasse

| c) | 1,5 gange det trækkende køretøjs største teknisk tilladte totalmasse i tilfælde af terrængående køretøjer som defineret i bilag II til direktiv 2007/46/EF |
| --- | --- |

c)

1,5 gange det trækkende køretøjs største teknisk tilladte totalmasse i tilfælde af terrængående køretøjer som defineret i bilag II til direktiv 2007/46/EF

| 3.1.1.2. | Den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse må dog under ingen omstændigheder overstige 3 500 kg. |
| --- | --- |

3.1.1.2.

Den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse må dog under ingen omstændigheder overstige 3 500 kg.

3.1.2.   Påhængskøretøj uden driftsbremsesystem

| 3.1.2.1. | Den tilladte tilkoblede masse skal være den laveste af følgende værdier:






  a) | den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse, baseret på køretøjets konstruktion og koblingens styrke |
| --- | --- | --- |

3.1.2.1.

Den tilladte tilkoblede masse skal være den laveste af følgende værdier:

a)

den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse, baseret på køretøjets konstruktion og koblingens styrke

| b) | halvdelen af det trækkende køretøjs masse i køreklar stand. |
| --- | --- |

b)

halvdelen af det trækkende køretøjs masse i køreklar stand.

| 3.1.2.2. | Den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse må under ingen omstændigheder overstige 750 kg. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse må under ingen omstændigheder overstige 750 kg.

3.2.   Den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet må ikke være mindre end 4 % af den største tilladte tilkoblede totalmasse og ikke under 25 kg.

3.3.   Fabrikanten skal i instruktionsbogen angive den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet, fastgøringspunkterne for koblingen på det trækkende køretøj og koblingspunktets største tilladte overhæng bagtil.

3.4.   Den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse må ikke defineres ved henvisning til antallet af passagerer.

4.   Vogntogets totalmasse

Vogntogets største teknisk tilladte totalmasse må ikke overstige summen af den største teknisk tilladte totalmasse og den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse.

Formula

5.   Største stigning ved igangsætning

| 5.1. | Det trækkende køretøj skal være i stand til at igangsætte vogntoget fem gange inden for 5 minutter på en stigning på mindst 12 %. |
| --- | --- |

5.1.

Det trækkende køretøj skal være i stand til at igangsætte vogntoget fem gange inden for 5 minutter på en stigning på mindst 12 %.

| 5.2. | For at foretage den prøvning, der er beskrevet i punkt 5.1, skal det trækkende køretøj og påhængskøretøjet være lastet svarende til vogntogets største teknisk tilladte totalmasse. |
| --- | --- |

5.2.

For at foretage den prøvning, der er beskrevet i punkt 5.1, skal det trækkende køretøj og påhængskøretøjet være lastet svarende til vogntogets største teknisk tilladte totalmasse.

DEL B

Køretøjer i klasse M2 og M3

1.   Største tilladte dimensioner

| 1.1. | Dimensionerne må ikke overstige følgende værdier:






  1.1.1. | Længde






  a) | Køretøj med to aksler og én sektion: 13,50 m |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

Dimensionerne må ikke overstige følgende værdier:

1.1.1.

Længde

a)

Køretøj med to aksler og én sektion: 13,50 m

| b) | Køretøj med tre eller flere aksler og én sektion: 15,00 m |
| --- | --- |

b)

Køretøj med tre eller flere aksler og én sektion: 15,00 m

| c) | Leddelt køretøj: 18,75 m |
| --- | --- |

c)

Leddelt køretøj: 18,75 m

| 1.1.2. | Bredde: 2,55 m |
| --- | --- |

1.1.2.

Bredde: 2,55 m

| 1.1.3. | Højde: 4,00 m |
| --- | --- |

1.1.3.

Højde: 4,00 m

| 1.2. | Ved måling af længde, bredde og højde skal køretøjet have massen i køreklar stand og være placeret på en flad, vandret overflade med dækkene oppumpede til det af fabrikanten foreskrevne tryk. |
| --- | --- |

1.2.

Ved måling af længde, bredde og højde skal køretøjet have massen i køreklar stand og være placeret på en flad, vandret overflade med dækkene oppumpede til det af fabrikanten foreskrevne tryk.

| 1.3. | Kun de apparater og det udstyr, der er omhandlet i tillæg 1 til nærværende bilag, tages ikke med i betragtning ved bestemmelsen af længde, bredde og højde. |
| --- | --- |

1.3.

Kun de apparater og det udstyr, der er omhandlet i tillæg 1 til nærværende bilag, tages ikke med i betragtning ved bestemmelsen af længde, bredde og højde.

2.   Massens fordeling for køretøjer med karrosseri

2.1.   Beregningsmetode

Notationer:

| »M« | den største teknisk tilladte totalmasse |
| --- | --- |
| »TM« | den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse |
| »MC« | vogntogets største teknisk tilladte totalmasse |
| »mi« | det største teknisk tilladte akseltryk på enkeltakslen »i«, hvor »i« varierer fra 1 til køretøjets samlede antal aksler |
| »mc« | den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet |
| »μj« | den største teknisk tilladte masse på en akselgruppe »j«, hvor »j« varierer fra 1 til det samlede antal akselgrupper |

»M«

den største teknisk tilladte totalmasse

»TM«

den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse

»MC«

vogntogets største teknisk tilladte totalmasse

»mi«

det største teknisk tilladte akseltryk på enkeltakslen »i«, hvor »i« varierer fra 1 til køretøjets samlede antal aksler

»mc«

den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet

»μj«

den største teknisk tilladte masse på en akselgruppe »j«, hvor »j« varierer fra 1 til det samlede antal akselgrupper

2.1.1.   Der skal foretages passende beregninger for at sikre, at nedenstående krav er opfyldt for hver teknisk køretøjskonfiguration inden for typen.

2.1.2.   For køretøjer, der er udstyret med belastbare aksler, skal nedenstående beregninger foretages med akslernes affjedring belastet i normal køreklar konfiguration.

2.2.   Generelle krav

2.2.1.   Summen af det største teknisk tilladte akseltryk på enkeltakslerne plus summen af den største teknisk tilladte masse på akselgrupperne må ikke være mindre end køretøjets største teknisk tilladte totalmasse.

Formula

2.2.2.   Køretøjets masse i køreklar stand plus ekstraudstyrets masse, passagerernes masse, masserne »WP« og »B« som omhandlet i punkt 2.2.3 plus massen af koblingen, hvis denne ikke indgår i massen i køreklar stand, plus den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet må ikke overstige den største teknisk tilladte totalmasse.

2.2.3.   Vægtfordeling

2.2.3.1.   Notationer:

| »P« | antal siddepladser (ikke fører og besætning) |
| --- | --- |
| »Q« | én passagers masse i kg |
| »Qc« | ét besætningsmedlems masse i kg |
| »S1« | areal af område for stående passagerer i m2 |
| »SP« | antal stående passagerer som angivet af fabrikanten |
| »Ssp« | nominelt areal for én stående passager i m2 |
| »WP« | antallet af kørestolspladser ganget med 250 kg, der udgør massen af kørestol + bruger |
| »V« | samlet bagageplads i m3, herunder af bagagerum, bagagehylder og skiboks |
| »B« | største tilladte masse for bagage i kg som angivet af fabrikanten, herunder største tilladte totalmasse (B«), der må transporteres i en eventuel skiboks. |

»P«

antal siddepladser (ikke fører og besætning)

»Q«

én passagers masse i kg

»Qc«

ét besætningsmedlems masse i kg

»S1«

areal af område for stående passagerer i m2

»SP«

antal stående passagerer som angivet af fabrikanten

»Ssp«

nominelt areal for én stående passager i m2

»WP«

antallet af kørestolspladser ganget med 250 kg, der udgør massen af kørestol + bruger

»V«

samlet bagageplads i m3, herunder af bagagerum, bagagehylder og skiboks

»B«

største tilladte masse for bagage i kg som angivet af fabrikanten, herunder største tilladte totalmasse (B«), der må transporteres i en eventuel skiboks.

2.2.3.2.   Massen Q og Qc for passagerer, der sidder i sæder, skal være placeret på sædets referencepunkt (sædets »R-punkt«).

2.2.3.3.   Massen svarende til antallet af stående passagerer SP, hver med en masse Q, skal være jævnt fordelt over det areal S1, der er beregnet til stående passagerer.

2.2.3.4.   Hvis det er relevant, massen WP jævnt fordelt over hver kørestolsplads.

2.2.3.5.   En masse svarende til B (kg) fordeles jævnt i bagagerummene.

2.2.3.6.   En masse svarende til B« (kg) skal være placeret i skiboksens tyngdepunkt.

2.2.3.7.   Den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet skal være placeret på koblingspunktet, hvis overhæng bagtil er angivet af fabrikanten.

2.2.3.8.   Værdierne for Q og Ssp

| Køretøjskategori | Q (kg) | Ssp (m2) |
| --- | --- | --- |
| Kategori I og kategori A | 68 | 0,125 m2 |
| Kategori II | 71 | 0,15 m2 |
| Kategori III og kategori B | 71 | Ikke relevant |

Køretøjskategori

Q (kg)

Ssp (m2)

Kategori I og kategori A

68

0,125 m2

Kategori II

71

0,15 m2

Kategori III og kategori B

71

Ikke relevant

Hver besætningsmedlems masse skal være 75 kg.

2.2.3.9   Antallet af stående passagerer må ikke overstige værdien S1/Ssp, hvor Ssp er det nominelle areal, der er afsat til én stående passager, jf. tabellen i punkt 2.2.3.8.

2.2.3.10.   Den største tilladte masse for bagage må ikke være mindre end: Formula

2.2.4.   Beregninger

2.2.4.1   Kravene i punkt 2.2.2 skal verificeres i alle konfigurationer for den indvendige indretning.

2.2.4.2.   Under de betingelser, der er specificeret i punkt 2.2.3, må akseltrykket på hver enkeltaksel ikke overstige det største teknisk tilladte akseltryk på den pågældende aksel eller den største teknisk tilladte masse på akselgruppen.

2.2.4.3.   For køretøjer udstyret med et variabelt antal siddepladser, et område beregnet til stående passagerer (S1) og udstyr til medføring af kørestole, bestemmes kravene i punkterne 2.2.2 og 2.2.4.2 for hver af følgende situationer, hvis de er relevante for det pågældende køretøj:

| a) | med alle mulige sæder besat, med det resterende område beregnet til stående passagerer fyldt op (op til den af fabrikanten anførte maksimumskapacitet for stående passagerer, hvis denne nås) og, hvis der er yderligere plads, med kørestole på eventuelle kørestolspladser |
| --- | --- |

a)

med alle mulige sæder besat, med det resterende område beregnet til stående passagerer fyldt op (op til den af fabrikanten anførte maksimumskapacitet for stående passagerer, hvis denne nås) og, hvis der er yderligere plads, med kørestole på eventuelle kørestolspladser

| b) | med alle mulige ståpladser besat (op til den af fabrikanten anførte maksimumskapacitet for stående passagerer), med de resterende til rådighed værende siddepladser besat og, hvis der er yderligere plads, med eventuelle kørestolspladser besat |
| --- | --- |

b)

med alle mulige ståpladser besat (op til den af fabrikanten anførte maksimumskapacitet for stående passagerer), med de resterende til rådighed værende siddepladser besat og, hvis der er yderligere plads, med eventuelle kørestolspladser besat

| c) | med kørestole på alle mulige kørestolspladser, med det resterende område beregnet til stående passagerer fyldt op (op til den af fabrikanten anførte maksimumskapacitet for stående passagerer, hvis denne nås) og med de resterende siddepladser besat. |
| --- | --- |

c)

med kørestole på alle mulige kørestolspladser, med det resterende område beregnet til stående passagerer fyldt op (op til den af fabrikanten anførte maksimumskapacitet for stående passagerer, hvis denne nås) og med de resterende siddepladser besat.

2.2.5.   Når køretøjet er lastet som angivet i punkt 2.2.2, må den masse, der svarer til akseltrykket på forreste styrende aksel(-ler) under ingen omstændigheder være mindre end 20 % af den største teknisk tilladte totalmasse »M«.

2.2.6.   Når et køretøj skal typegodkendes i mere end én klasse, gælder bestemmelserne i punkt 2 for hver klasse.

3.   Trækkapacitet

| 3.1. | Vogntogets største teknisk tilladte totalmasse må ikke overstige summen af den største teknisk tilladte totalmasse og den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse. |
| --- | --- |

3.1.

Vogntogets største teknisk tilladte totalmasse må ikke overstige summen af den største teknisk tilladte totalmasse og den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse.

Formula

| 3.2. | Den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse må ikke overstige 3 500 kg. |
| --- | --- |

3.2.

Den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse må ikke overstige 3 500 kg.

4.   Den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet

| 4.1. | Den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet skal være mindst 4 % af den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse eller 25 kg, alt efter hvad der er størst. |
| --- | --- |

4.1.

Den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet skal være mindst 4 % af den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse eller 25 kg, alt efter hvad der er størst.

| 4.2. | Fabrikanten skal i instruktionsbogen angive betingelserne for fastgøring af koblingen til motorkøretøjet. |
| --- | --- |

4.2.

Fabrikanten skal i instruktionsbogen angive betingelserne for fastgøring af koblingen til motorkøretøjet.

| 4.2.1. | Hvor det er relevant, omfatter de betingelser, der er omhandlet i punkt 4.2, den største teknisk tilladte belastning på det trækkende køretøjs koblingspunkt, den største teknisk tilladte masse på koblingsanordningen, koblingens fastgørelsespunkter og koblingens største tilladte overhæng bagtil. |
| --- | --- |

4.2.1.

Hvor det er relevant, omfatter de betingelser, der er omhandlet i punkt 4.2, den største teknisk tilladte belastning på det trækkende køretøjs koblingspunkt, den største teknisk tilladte masse på koblingsanordningen, koblingens fastgørelsespunkter og koblingens største tilladte overhæng bagtil.

5.   Startevne ved stigning

| 5.1. | Køretøjer, der er beregnet til at trække et påhængskøretøj, skal kunne igangsætte fem gange inden for fem minutter på en stigning på mindst 12 %. |
| --- | --- |

5.1.

Køretøjer, der er beregnet til at trække et påhængskøretøj, skal kunne igangsætte fem gange inden for fem minutter på en stigning på mindst 12 %.

| 5.2. | For at foretage den prøvning, der er beskrevet i punkt 5.1, skal det trækkende køretøj og påhængskøretøjet være lastet svarende til vogntogets største teknisk tilladte totalmasse. |
| --- | --- |

5.2.

For at foretage den prøvning, der er beskrevet i punkt 5.1, skal det trækkende køretøj og påhængskøretøjet være lastet svarende til vogntogets største teknisk tilladte totalmasse.

6.   Motoreffekt

| 6.1. | Motoren skal have en motoreffekt på mindst 5 kW/ton af vogntogets største teknisk tilladte totalmasse eller det enkelte køretøjs største teknisk tilladte totalmasse, hvis køretøjet ikke er konstrueret til at trække et påhængskøretøj. |
| --- | --- |

6.1.

Motoren skal have en motoreffekt på mindst 5 kW/ton af vogntogets største teknisk tilladte totalmasse eller det enkelte køretøjs største teknisk tilladte totalmasse, hvis køretøjet ikke er konstrueret til at trække et påhængskøretøj.

| 6.2. | Motoreffekten måles i overensstemmelse med Rådets direktiv 80/1269/EØF (2) eller Regulativ nr. 85 (3) fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE). |
| --- | --- |

6.2.

Motoreffekten måles i overensstemmelse med Rådets direktiv 80/1269/EØF (2) eller Regulativ nr. 85 (3) fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE).

7.   Manøvredygtighed

| 7.1. | Køretøjet skal kunne manøvrere i begge sider af en cirkulær bane på 360 ° som vist i fig. 1 i tillæg 3 til dette bilag, uden at nogen af dets yderste punkter overskrider den ydre cirkel henholdsvis den indre cirkel. |
| --- | --- |

7.1.

Køretøjet skal kunne manøvrere i begge sider af en cirkulær bane på 360 ° som vist i fig. 1 i tillæg 3 til dette bilag, uden at nogen af dets yderste punkter overskrider den ydre cirkel henholdsvis den indre cirkel.

| 7.1.1. | Prøvningen udføres med køretøjet både ulastet (dvs. med massen i køreklar stand) og lastet til dets største teknisk tilladte totalmasse. |
| --- | --- |

7.1.1.

Prøvningen udføres med køretøjet både ulastet (dvs. med massen i køreklar stand) og lastet til dets største teknisk tilladte totalmasse.

| 7.1.2. | For så vidt angår punkt 7.1 tages de dele, der må rage uden for køretøjets bredde som omhandlet i tillæg 1 til nærværende bilag, ikke i betragtning. |
| --- | --- |

7.1.2.

For så vidt angår punkt 7.1 tages de dele, der må rage uden for køretøjets bredde som omhandlet i tillæg 1 til nærværende bilag, ikke i betragtning.

| 7.2. | For køretøjer monteret med en belastbar aksel, finder kravet i punkt 7.1 også anvendelse, når den/de belastbare aksel/aksler er i brug. |
| --- | --- |

7.2.

For køretøjer monteret med en belastbar aksel, finder kravet i punkt 7.1 også anvendelse, når den/de belastbare aksel/aksler er i brug.

| 7.3. | Kravene i punkt 7.1 kontrolleres som følger:






  7.3.1. | Køretøjet skal kunne manøvrere inden for et cirkulært område, der defineres af to koncentriske cirkler, hvoraf den yderste cirkel har en radius på 12,50 m, og den inderste cirkel en radius på 5,30 m. |
| --- | --- | --- |

7.3.

Kravene i punkt 7.1 kontrolleres som følger:

7.3.1.

Køretøjet skal kunne manøvrere inden for et cirkulært område, der defineres af to koncentriske cirkler, hvoraf den yderste cirkel har en radius på 12,50 m, og den inderste cirkel en radius på 5,30 m.

| 7.3.2. | Motorkøretøjets forreste yderste punkt skal følge den ydre cirkels kontur (se figur 1 i tillæg 3 til dette bilag). |
| --- | --- |

7.3.2.

Motorkøretøjets forreste yderste punkt skal følge den ydre cirkels kontur (se figur 1 i tillæg 3 til dette bilag).

8.   Udsvingsradius bagtil

8.1.   Køretøj med en enkelt sektion

8.1.1.   Køretøjet prøves i overensstemmelse med drive-in-prøvningsmetoden, der beskrives i punkt 8.1.2.

8.1.2.   Drive-in-prøvningsmetoden

Når køretøjet holder stille, etableres der ved at markere en linje på jorden et lodret plan, der som tangent berører den side af køretøjet, som vender udad fra cirklen.

Køretøjet bevæges i en lige linje ind i det i figur 1 beskrevne cirkulære område med forhjulene drejet, således at det forreste yderste punkt følger den yderste cirkels kontur (se figur 2a i tillæg 3 til dette bilag).

8.1.3.   Køretøjets masse skal være massen i køreklar stand.

8.1.4.   Den største udsvingsradius bagtil må ikke overstige 0,60 m.

8.2.   Køretøjer med to eller flere sektioner

8.2.1.   Kravene i punkt 8.1 finder tilsvarende anvendelse, for så vidt angår køretøjer med to eller flere sektioner.

I dette tilfælde bringes de to eller flere stive sektioner på linje med planet som vist i figur 2 b i tillæg 3 til dette bilag.

DEL C

Køretøjer i klasse N2 og N3

1.   Største tilladte dimensioner

| 1.1. | Dimensionerne må ikke overstige følgende værdier:






  1.1.1. | Længde: 12,00 m |
| --- | --- | --- |

1.1.

Dimensionerne må ikke overstige følgende værdier:

1.1.1.

Længde: 12,00 m

| 1.1.2. | Bredde:






  a) | 2,55 m for alle køretøjer |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Bredde:

a)

2,55 m for alle køretøjer

| b) | 2,60 m for køretøjer monteret med karosseri med isolerede vægge, mindst 45 mm tykke, som omhandlet i tillæg 2 til bilag II til direktiv 2007/46/EF |
| --- | --- |

b)

2,60 m for køretøjer monteret med karosseri med isolerede vægge, mindst 45 mm tykke, som omhandlet i tillæg 2 til bilag II til direktiv 2007/46/EF

| 1.1.3. | c) Højde: 4,00 m |
| --- | --- |

1.1.3.

c) Højde: 4,00 m

| 1.2. | Ved måling af længde, bredde og højde skal køretøjet have massen i køreklar stand og være placeret på en flad, vandret overflade med dækkene oppumpede til det af fabrikanten foreskrevne tryk. |
| --- | --- |

1.2.

Ved måling af længde, bredde og højde skal køretøjet have massen i køreklar stand og være placeret på en flad, vandret overflade med dækkene oppumpede til det af fabrikanten foreskrevne tryk.

| 1.3. | Kun de apparater og det udstyr, der er omhandlet i tillæg 1 til nærværende bilag, tages ikke med i betragtning ved bestemmelsen af længde, bredde og højde. |
| --- | --- |

1.3.

Kun de apparater og det udstyr, der er omhandlet i tillæg 1 til nærværende bilag, tages ikke med i betragtning ved bestemmelsen af længde, bredde og højde.

2.   Massens fordeling for køretøjer med karrosseri

2.1.   Beregningsmetode

Notationer

| »M« | den største teknisk tilladte totalmasse |
| --- | --- |
| »TM« | den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse |
| »MC« | den største teknisk tilladte totalmasse af vogntoget |
| »mi« | det største teknisk tilladte akseltryk på enkeltaksel »i«, hvor »i« varierer fra 1 til køretøjets samlede antal aksler |
| »mc« | den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet |
| »μj« | den største teknisk tilladte masse på en akselgruppe »j«, hvor »j« varierer fra 1 til det samlede antal akselgrupper |

»M«

den største teknisk tilladte totalmasse

»TM«

den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse

»MC«

den største teknisk tilladte totalmasse af vogntoget

»mi«

det største teknisk tilladte akseltryk på enkeltaksel »i«, hvor »i« varierer fra 1 til køretøjets samlede antal aksler

»mc«

den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet

»μj«

den største teknisk tilladte masse på en akselgruppe »j«, hvor »j« varierer fra 1 til det samlede antal akselgrupper

| 2.1.1. | Der skal foretages passende beregninger for at sikre, at kravene i 2.2 og 2.3 er opfyldt for hver teknisk konfiguration inden for typen. |
| --- | --- |

2.1.1.

Der skal foretages passende beregninger for at sikre, at kravene i 2.2 og 2.3 er opfyldt for hver teknisk konfiguration inden for typen.

| 2.1.2. | For køretøjer, der er udstyret med belastbare aksler, udføres de beregninger, der er foreskrevet i punkt 2.2 og 2.3, med de belastbare akslers affjedring i normal køreklar konfiguration. |
| --- | --- |

2.1.2.

For køretøjer, der er udstyret med belastbare aksler, udføres de beregninger, der er foreskrevet i punkt 2.2 og 2.3, med de belastbare akslers affjedring i normal køreklar konfiguration.

| 2.1.3. | For køretøjer, der er udstyret med løftbare aksler, udføres de beregninger, der er foreskrevet i punkt 2.2 og 2.3, med sænkede aksler. |
| --- | --- |

2.1.3.

For køretøjer, der er udstyret med løftbare aksler, udføres de beregninger, der er foreskrevet i punkt 2.2 og 2.3, med sænkede aksler.

2.2.   Generelle krav

| 2.2.1. | Summen af det største teknisk tilladte akseltryk på enkeltakslerne plus summen af den største teknisk tilladte masse på akselgrupperne må ikke være mindre end køretøjets største teknisk tilladte totalmasse. |
| --- | --- |

2.2.1.

Summen af det største teknisk tilladte akseltryk på enkeltakslerne plus summen af den største teknisk tilladte masse på akselgrupperne må ikke være mindre end køretøjets største teknisk tilladte totalmasse.

Formula

| 2.2.2. | For hver akselgruppe, der er angivet ved »j«, må summen af det største teknisk tilladte akseltryk på akslerne ikke være mindre end den største teknisk tilladte masse på akselgruppen.
  Endvidere må hvert af akseltrykkene mi ikke være mindre end den del af μj, der hviler på aksel »i« som angivet i massefordelingen for denne akselgruppe. |
| --- | --- |

2.2.2.

For hver akselgruppe, der er angivet ved »j«, må summen af det største teknisk tilladte akseltryk på akslerne ikke være mindre end den største teknisk tilladte masse på akselgruppen.

Endvidere må hvert af akseltrykkene mi ikke være mindre end den del af μj, der hviler på aksel »i« som angivet i massefordelingen for denne akselgruppe.

2.3.   Specifikke krav

| 2.3.1. | Køretøjets masse i køreklar stand plus ekstraudstyrets masse plus passagerernes masse plus koblingens masse, hvis denne ikke indgår i massen i køreklar stand, plus den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet må ikke overstige køretøjets største teknisk tilladte totalmasse. |
| --- | --- |

2.3.1.

Køretøjets masse i køreklar stand plus ekstraudstyrets masse plus passagerernes masse plus koblingens masse, hvis denne ikke indgår i massen i køreklar stand, plus den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet må ikke overstige køretøjets største teknisk tilladte totalmasse.

| 2.3.2. | Når et køretøj er lastet til den største teknisk tilladte totalmasse, må den masse, der er fordelt på en aksel »i« ikke overstige massen mi på denne aksel, og massen på akselgruppen »j« må ikke overstige massen μj. |
| --- | --- |

2.3.2.

Når et køretøj er lastet til den største teknisk tilladte totalmasse, må den masse, der er fordelt på en aksel »i« ikke overstige massen mi på denne aksel, og massen på akselgruppen »j« må ikke overstige massen μj.

| 2.3.3. | Kravene i punkt 2.3.2 overholdes ved følgende lastkonfigurationer:






  2.3.3.1. | Ensartet fordeling af nyttelastens masse:
  Køretøjets masse skal være massen i køreklar stand plus ekstraudstyrets masse plus passagerernes masse på sædernes referencepunkter plus koblingens masse (hvis den ikke indgår i massen i køreklar stand), plus den største tilladte belastning på koblingspunktet plus nyttelastens masse ensartet fordelt på lastefladen. |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

Kravene i punkt 2.3.2 overholdes ved følgende lastkonfigurationer:

2.3.3.1.

Ensartet fordeling af nyttelastens masse:

Køretøjets masse skal være massen i køreklar stand plus ekstraudstyrets masse plus passagerernes masse på sædernes referencepunkter plus koblingens masse (hvis den ikke indgår i massen i køreklar stand), plus den største tilladte belastning på koblingspunktet plus nyttelastens masse ensartet fordelt på lastefladen.

| 2.3.3.2. | Uensartet fordeling af nyttelastens masse:
  Køretøjets masse skal være massen i køreklar stand plus ekstraudstyrets masse plus passagerernes masse på sædernes referencepunkter plus koblingens masse (hvis den ikke indgår i massen i køreklar stand), plus den største tilladte belastning på koblingspunktet plus nyttelastens masse ensartet fordelt på lastefladen efter fabrikantens anvisninger.
  Til dette formål angiver fabrikanten de tilladte yderste positioner for tyngdepunktet for nyttelastens og/eller karosseriets og/eller udstyrets eller den indvendige indretnings masse (f.eks. fra 0,50 m til 1,30 m foran den første bagaksel). |
| --- | --- |

2.3.3.2.

Uensartet fordeling af nyttelastens masse:

Køretøjets masse skal være massen i køreklar stand plus ekstraudstyrets masse plus passagerernes masse på sædernes referencepunkter plus koblingens masse (hvis den ikke indgår i massen i køreklar stand), plus den største tilladte belastning på koblingspunktet plus nyttelastens masse ensartet fordelt på lastefladen efter fabrikantens anvisninger.

Til dette formål angiver fabrikanten de tilladte yderste positioner for tyngdepunktet for nyttelastens og/eller karosseriets og/eller udstyrets eller den indvendige indretnings masse (f.eks. fra 0,50 m til 1,30 m foran den første bagaksel).

| 2.3.3.3. | kombination af ensartet og uensartet distribution:
  Kravene i punkt 2.3.3.1 og 2.3.3.2 skal være opfyldt samtidigt.
  Eksempel: en lastbil med tippelad (fordelt last), der er udstyret med en supplerende kran (lokaliseret belastning). |
| --- | --- |

2.3.3.3.

kombination af ensartet og uensartet distribution:

Kravene i punkt 2.3.3.1 og 2.3.3.2 skal være opfyldt samtidigt.

Eksempel: en lastbil med tippelad (fordelt last), der er udstyret med en supplerende kran (lokaliseret belastning).

| 2.3.3.4. | Masse overført af sættevognskoblinger (trækkende køretøj til sættevogn):
  Køretøjets masse skal være massen i køreklar stand plus ekstraudstyrets masse plus passagerernes masse på sædernes referencepunkter plus koblingens masse, hvis denne ikke indgår i massen i køreklar stand, plus den største tilladte belastning på sættevognskoblingen anbragt efter fabrikantens anvisninger (minimal og maksimal fremplacering). |
| --- | --- |

2.3.3.4.

Masse overført af sættevognskoblinger (trækkende køretøj til sættevogn):

Køretøjets masse skal være massen i køreklar stand plus ekstraudstyrets masse plus passagerernes masse på sædernes referencepunkter plus koblingens masse, hvis denne ikke indgår i massen i køreklar stand, plus den største tilladte belastning på sættevognskoblingen anbragt efter fabrikantens anvisninger (minimal og maksimal fremplacering).

| 2.3.3.5. | Kravene i punkt 2.3.3.1 skal altid være opfyldt, hvis køretøjet er udstyret med et plant lastareal. |
| --- | --- |

2.3.3.5.

Kravene i punkt 2.3.3.1 skal altid være opfyldt, hvis køretøjet er udstyret med et plant lastareal.

| 2.3.4. | Når køretøjet er lastet til dets største teknisk tilladte totalmasse plus koblingens masse, hvis denne ikke indgår i massen i køreklar stand, plus den største tilladte belastning på koblingspunktet, på en sådan måde, at den største tilladte masse på den bageste akselgruppe (μ), eller det største tilladte akseltryk bagakslen (m) er nået, må akseltrykket på den/de forreste styrende aksel(aksler) må ikke være mindre end 20 % af køretøjets største teknisk tilladte totalmasse. |
| --- | --- |

2.3.4.

Når køretøjet er lastet til dets største teknisk tilladte totalmasse plus koblingens masse, hvis denne ikke indgår i massen i køreklar stand, plus den største tilladte belastning på koblingspunktet, på en sådan måde, at den største tilladte masse på den bageste akselgruppe (μ), eller det største tilladte akseltryk bagakslen (m) er nået, må akseltrykket på den/de forreste styrende aksel(aksler) må ikke være mindre end 20 % af køretøjets største teknisk tilladte totalmasse.

| 2.3.5. | For køretøjer til særlig brug i klasse N2 og N3 skal den tekniske tjeneste kontrollere overholdelsen af kravene i afsnit 2 efter aftale med fabrikanten, idet der tages hensyn til den specifikke udformning af køretøjet (f.eks. mobile kraner). |
| --- | --- |

2.3.5.

For køretøjer til særlig brug i klasse N2 og N3 skal den tekniske tjeneste kontrollere overholdelsen af kravene i afsnit 2 efter aftale med fabrikanten, idet der tages hensyn til den specifikke udformning af køretøjet (f.eks. mobile kraner).

3.   Trækkapacitet

| 3.1. | Vogntogets største teknisk tilladte totalmasse må ikke overstige summen af den største teknisk tilladte totalmasse og den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse. |
| --- | --- |

3.1.

Vogntogets største teknisk tilladte totalmasse må ikke overstige summen af den største teknisk tilladte totalmasse og den største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse.

Formula

4.   Største stigning ved igangsætning og stigeevne

| 4.1. | Et motorkøretøj, der trækker et påhængskøretøj, og som er lastet til sin største teknisk tilladte vogntogsmasse, skal inden for fem minutter kunne sætte vogntoget i gang fem gange ved en stigning på mindst 12 %. |
| --- | --- |

4.1.

Et motorkøretøj, der trækker et påhængskøretøj, og som er lastet til sin største teknisk tilladte vogntogsmasse, skal inden for fem minutter kunne sætte vogntoget i gang fem gange ved en stigning på mindst 12 %.

| 4.2. | Hvad angår stigeevne prøves alle terrængående køretøjer for overensstemmelse med de tekniske krav i bilag II. |
| --- | --- |

4.2.

Hvad angår stigeevne prøves alle terrængående køretøjer for overensstemmelse med de tekniske krav i bilag II.

| 4.2.1. | Kravene i afsnit 5 i tillæg 1 til bilag II til direktiv 2007/46/EF finder ligeledes anvendelse. |
| --- | --- |

4.2.1.

Kravene i afsnit 5 i tillæg 1 til bilag II til direktiv 2007/46/EF finder ligeledes anvendelse.

5.   Motoreffekt

| 5.1. | Motorkøretøjer skal have en motoreffekt på mindst 5 kW/ton af vogntogets største teknisk tilladte totalmasse. |
| --- | --- |

5.1.

Motorkøretøjer skal have en motoreffekt på mindst 5 kW/ton af vogntogets største teknisk tilladte totalmasse.

| 5.1.1. | For sættevognstrækkere eller et trækkende køretøjer til sættevogne, som er bestemt til transport af udelelige laster, skal motoreffekten være mindst 2 kW/ton af vogntogets største teknisk tilladte totalmasse. |
| --- | --- |

5.1.1.

For sættevognstrækkere eller et trækkende køretøjer til sættevogne, som er bestemt til transport af udelelige laster, skal motoreffekten være mindst 2 kW/ton af vogntogets største teknisk tilladte totalmasse.

| 5.2. | Motoreffekten måles i overensstemmelse med direktiv 80/1269/EØF eller FN/ECE-regulativ nr. 85. |
| --- | --- |

5.2.

Motoreffekten måles i overensstemmelse med direktiv 80/1269/EØF eller FN/ECE-regulativ nr. 85.

6.   Manøvredygtighed

| 6.1. | Køretøjet skal kunne manøvrere i begge sider af en cirkulær bane på 360 ° som vist i fig. 1 i tillæg 3 til dette bilag, uden at nogen af dets yderste punkter overskrider den ydre cirkel henholdsvis den indre cirkel. |
| --- | --- |

6.1.

Køretøjet skal kunne manøvrere i begge sider af en cirkulær bane på 360 ° som vist i fig. 1 i tillæg 3 til dette bilag, uden at nogen af dets yderste punkter overskrider den ydre cirkel henholdsvis den indre cirkel.

| 6.1.1. | Prøvningen udføres med køretøjet både ulastet (dvs. med massen i køreklar stand) og lastet til dets største teknisk tilladte totalmasse. |
| --- | --- |

6.1.1.

Prøvningen udføres med køretøjet både ulastet (dvs. med massen i køreklar stand) og lastet til dets største teknisk tilladte totalmasse.

| 6.1.2. | For så vidt angår punkt 6.1 tages de dele, der må rage uden for køretøjets bredde som omhandlet i tillæg 1 til nærværende bilag, ikke i betragtning. |
| --- | --- |

6.1.2.

For så vidt angår punkt 6.1 tages de dele, der må rage uden for køretøjets bredde som omhandlet i tillæg 1 til nærværende bilag, ikke i betragtning.

| 6.2. | For køretøjer, der er udstyret med akselløfteanordning, finder kravet i punkt 6.1 ligeledes anvendelse med den/de løftbare aksel(-ler) i løftet position, og når den/de belastbare aksel(-ler) er i brug. |
| --- | --- |

6.2.

For køretøjer, der er udstyret med akselløfteanordning, finder kravet i punkt 6.1 ligeledes anvendelse med den/de løftbare aksel(-ler) i løftet position, og når den/de belastbare aksel(-ler) er i brug.

| 6.3. | Kravene i punkt 6.1 kontrolleres som følger:






  6.3.1. | Køretøjet skal kunne manøvrere inden for et cirkulært område, der defineres af to koncentriske cirkler, hvoraf den yderste cirkel har en radius på 12,50 m, og den inderste cirkel en radius på 5,30 m. |
| --- | --- | --- |

6.3.

Kravene i punkt 6.1 kontrolleres som følger:

6.3.1.

Køretøjet skal kunne manøvrere inden for et cirkulært område, der defineres af to koncentriske cirkler, hvoraf den yderste cirkel har en radius på 12,50 m, og den inderste cirkel en radius på 5,30 m.

| 6.3.2. | Motorkøretøjets forreste yderste punkt skal følge den ydre cirkels kontur (se figur 1 i tillæg 3 til dette bilag). |
| --- | --- |

6.3.2.

Motorkøretøjets forreste yderste punkt skal følge den ydre cirkels kontur (se figur 1 i tillæg 3 til dette bilag).

7.   Største udsvingsradius bagtil

7.1.   Køretøjet prøves efter steady-state-prøvningsmetoden, der er beskrevet i punkt 7.1.1.

7.1.1.   Steady-state-prøvningsmetode

| 7.1.1.2. | Køretøjet skal holde stille, og dets forreste styrende hjul skal være således rettet, at hvis køretøjet bevæger sig, beskriver dets yderste punkt en cirkel med en radius på 12,50 m.
  Når køretøjet holder stille, etableres der ved at markere en linje på jorden et lodret plan, der som tangent berører den side af køretøjet, som vender udad fra cirklen.
  Køretøjet bevæges fremad således, at det forreste yderste punkt følger konturen af den ydre cirkel med 12,50 m radius. |
| --- | --- |

7.1.1.2.

Køretøjet skal holde stille, og dets forreste styrende hjul skal være således rettet, at hvis køretøjet bevæger sig, beskriver dets yderste punkt en cirkel med en radius på 12,50 m.

Når køretøjet holder stille, etableres der ved at markere en linje på jorden et lodret plan, der som tangent berører den side af køretøjet, som vender udad fra cirklen.

Køretøjet bevæges fremad således, at det forreste yderste punkt følger konturen af den ydre cirkel med 12,50 m radius.

7.2.   Den største udsvingsradius bagtil må ikke overstige: (Se figur 3 i tillæg 3 til dette bilag)

| a) | 0,80 m |
| --- | --- |

a)

0,80 m

| b) | 1,00 m, hvis køretøjet er monteret med akselløfteanordning, og akslen er løftet fri af jorden |
| --- | --- |

b)

1,00 m, hvis køretøjet er monteret med akselløfteanordning, og akslen er løftet fri af jorden

| c) | 1,00 m, hvis den bageste aksel er en styret aksel. |
| --- | --- |

c)

1,00 m, hvis den bageste aksel er en styret aksel.

DEL D

Køretøjer i klasse O

1.   Største tilladte dimensioner

| 1.1. | Dimensionerne må ikke overstige følgende værdier:






  1.1.1. | Længde






  a) | Påhængskøretøjer: 12,00 m inkl. trækstang |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

Dimensionerne må ikke overstige følgende værdier:

1.1.1.

Længde

a)

Påhængskøretøjer: 12,00 m inkl. trækstang

| b) | Sættevogn: 12,00 m plus overhæng fortil |
| --- | --- |

b)

Sættevogn: 12,00 m plus overhæng fortil

| 1.1.2. | Bredde






  a) | 2,55 m for alle køretøjer |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Bredde

a)

2,55 m for alle køretøjer

| b) | 2,60 m for køretøjer monteret med karosseri med isolerede vægge, mindst 45 mm tykke, som omhandlet i tillæg 2 til bilag II til direktiv 2007/46/EF |
| --- | --- |

b)

2,60 m for køretøjer monteret med karosseri med isolerede vægge, mindst 45 mm tykke, som omhandlet i tillæg 2 til bilag II til direktiv 2007/46/EF

| 1.1.3. | Højde: 4,00 m |
| --- | --- |

1.1.3.

Højde: 4,00 m

| 1.1.4. | Radius hovedbolt — forende sættevogn: 2,04 m |
| --- | --- |

1.1.4.

Radius hovedbolt — forende sættevogn: 2,04 m

| 1.2. | Ved måling af længde, bredde og højde skal køretøjet have massen i køreklar stand og være placeret på en flad, vandret overflade med dækkene oppumpede til det af fabrikanten foreskrevne tryk. |
| --- | --- |

1.2.

Ved måling af længde, bredde og højde skal køretøjet have massen i køreklar stand og være placeret på en flad, vandret overflade med dækkene oppumpede til det af fabrikanten foreskrevne tryk.

| 1.3. | Måling af længde, bredde, højde og radius hovedbolt — forende sættevogn gennemføres, hvor lastefladen eller referenceoverfladen som omhandlet i punkt 1.2.1., andet afsnit, i bilag 7 til FN/ECE-regulativ nr. 55 er vandret.
  Justerbare trækstænger skal være vandrette og være på linje med køretøjets midterlinje. De indstilles til den mest forlængede horisontale indstilling. |
| --- | --- |

1.3.

Måling af længde, bredde, højde og radius hovedbolt — forende sættevogn gennemføres, hvor lastefladen eller referenceoverfladen som omhandlet i punkt 1.2.1., andet afsnit, i bilag 7 til FN/ECE-regulativ nr. 55 er vandret.

Justerbare trækstænger skal være vandrette og være på linje med køretøjets midterlinje. De indstilles til den mest forlængede horisontale indstilling.

| 1.4. | Kun de apparater og det udstyr, der er omhandlet i tillæg 1 til dette bilag, tages ikke med i betragtning ved bestemmelsen af de i punkt 1.1 omhandlede dimensioner. |
| --- | --- |

1.4.

Kun de apparater og det udstyr, der er omhandlet i tillæg 1 til dette bilag, tages ikke med i betragtning ved bestemmelsen af de i punkt 1.1 omhandlede dimensioner.

2.   Massens fordeling for køretøjer med karrosseri

2.1.   Beregningsmetode

Notationer

| »M« | den største teknisk tilladte totalmasse |
| --- | --- |
| »m0« | den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet |
| »mi« | det største teknisk tilladte akseltryk på aksel »i«, hvor »i« varierer fra 1 til køretøjets samlede antal aksler |
| »mc« | den største teknisk tilladte belastning på det bageste koblingspunkt |
| »μj« | den største teknisk tilladte masse på en akselgruppe »j«, hvor »j« varierer fra 1 til det samlede antal akselgrupper |

»M«

den største teknisk tilladte totalmasse

»m0«

den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet

»mi«

det største teknisk tilladte akseltryk på aksel »i«, hvor »i« varierer fra 1 til køretøjets samlede antal aksler

»mc«

den største teknisk tilladte belastning på det bageste koblingspunkt

»μj«

den største teknisk tilladte masse på en akselgruppe »j«, hvor »j« varierer fra 1 til det samlede antal akselgrupper

2.1.1.   Der skal foretages passende beregninger for at sikre, at kravene i punkt 2.2 og 2.3 er opfyldt for hver teknisk konfiguration inden for typen.

2.1.2.   For køretøjer, der er udstyret med belastbare aksler, udføres de beregninger, der er foreskrevet i punkt 2.2 og 2.3, med de belastbare akslers affjedring i normal køreklar konfiguration.

2.1.3.   For køretøjer, der er udstyret med løftbare aksler, udføres de beregninger, der er foreskrevet i punkt 2.2 og 2.3, med sænkede aksler.

2.2.   Generelle krav

2.2.1.   Summen af den største teknisk tilladte belastning på det forreste koblingspunkt plus det største teknisk tilladte akseltryk på de enkelte aksler eller den største teknisk tilladte masse på akselgruppen plus den største teknisk tilladte belastning på det bageste koblingspunkt må ikke være mindre end køretøjets største teknisk tilladte totalmasse.

Formula

2.2.2.   For hver akselgruppe, der er angivet ved »j«, må summen af akseltrykkene mi ikke være mindre end massen μj.

Endvidere må hvert af akseltrykkene mi ikke være mindre end den del af μj, der hviler på aksel »i« som angivet i massefordelingen for denne akselgruppe.

2.3.   Specifikke krav

2.3.1.   Køretøjets masse i køreklar stand plus ekstraudstyrets masse plus den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet(-erne) må ikke overstige køretøjets teknisk tilladte totalmasse.

2.3.2.   Når et køretøj er lastet til sin største teknisk tilladte totalmasse, må den masse, der er fordelt på en enkeltaksel »i« ikke overstige massen mi på denne aksel eller massen μj på akselgruppen eller den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet m0.

2.3.3.   Kravene i punkt 2.3.2 skal overholdes ved følgende lastkonfigurationer:

2.3.3.1.   Ensartet fordeling af nyttelastens masse

Køretøjets masse skal være køretøjets masse i køreklar stand plus ekstraudstyrets masse plus nyttelastens masse ensartet fordelt på lastarealet.

2.3.3.2.   Uensartet fordeling af nyttelastens masse

Køretøjets masse skal være køretøjets masse i køreklar stand plus ekstraudstyrets masse plus nyttelastens masse fordelt efter fabrikantens anvisninger.

Til dette formål angiver fabrikanten de tilladte yderste positioner for tyngdepunktet for nyttelastens og/eller karosseriets og/eller udstyrets eller den indvendige indretnings masse (f.eks. fra 0,50 m til 1,30 m foran den første bagaksel).

2.3.3.3   Kombination af ensartet og uensartet distribution:

Kravene i punkt 2.3.3.1 og 2.3.3.2 skal være opfyldt samtidigt.

2.3.3.4.   Kravene i punkt 2.3.3.1 skal altid være opfyldt, hvis køretøjet er udstyret med et plant lastareal.

2.3.4.   Særlige krav til campingvogne

2.3.4.1   Den minimale masse af lyttelasten (PM) skal opfylde følgende krav:

Formula

hvor:

| »n« | er det maksimale antal køjer, og |
| --- | --- |
| »L« | er den samlede kropslængde som defineret i punkt 6.1.2. i ISO-standard 7237: 1981. |

»n«

er det maksimale antal køjer, og

»L«

er den samlede kropslængde som defineret i punkt 6.1.2. i ISO-standard 7237: 1981.

3.   Krav til manøvreevne

| 3.1. | Påhængskøretøjer og sættevogne skal være konstrueret således, at de, når de er tilkoblet et trækkende køretøj, skal kunne beskrive en hel cirkel på 360° inden for et område, der afgrænses af to koncentriske cirkler, af hvilke den ydre cirkel har en radius på 12,50 m, og den indre cirkel har en radius på 5,30 m, uden at nogen af det trækkende køretøjs yderste punkter overskrider den ydre cirkel, eller nogen af påhængskøretøjets eller sættevognens yderste punkter overskrider den indre cirkel. |
| --- | --- |

3.1.

Påhængskøretøjer og sættevogne skal være konstrueret således, at de, når de er tilkoblet et trækkende køretøj, skal kunne beskrive en hel cirkel på 360° inden for et område, der afgrænses af to koncentriske cirkler, af hvilke den ydre cirkel har en radius på 12,50 m, og den indre cirkel har en radius på 5,30 m, uden at nogen af det trækkende køretøjs yderste punkter overskrider den ydre cirkel, eller nogen af påhængskøretøjets eller sættevognens yderste punkter overskrider den indre cirkel.

| 3.2. | En sættevogn anses for at opfylde kravene i punkt 3.1, hvis dens referenceakselafstand »RWB« opfylder følgende krav:



  hvor:






  »RWB« | er afstanden mellem hovedboltens akse og centerlinjen for de ikke-styrende aksler. |
| --- | --- | --- |
| »W« | er sættevognens bredde. |

3.2.

En sættevogn anses for at opfylde kravene i punkt 3.1, hvis dens referenceakselafstand »RWB« opfylder følgende krav:

Formula

hvor:

»RWB«

er afstanden mellem hovedboltens akse og centerlinjen for de ikke-styrende aksler.

»W«

er sættevognens bredde.

| 3.3. | Hvis en eller flere af de ikke-styrende aksler har en løfteanordning, skal referenceakselafstanden med akslen sænket eller akslen løftet — alt efter hvad der er længst — tages i betragtning. |
| --- | --- |

3.3.

Hvis en eller flere af de ikke-styrende aksler har en løfteanordning, skal referenceakselafstanden med akslen sænket eller akslen løftet — alt efter hvad der er længst — tages i betragtning.

---

(1)  EUT L 124 af 13.5.2011, s. 11.

(2)  EFT L 375 af 31.12.1980, s. 46.

(3)  EUT L 326 af 24.11.2006, s. 55.

Tillæg 1

Liste over anordninger og udstyr, der ikke skal tages i betragtning ved beregningen af de største dimensioner

| 1. | Med forbehold af yderligere begrænsninger i følgende tabeller skal de anordninger og det udstyr, der er angivet i tabel I, II og III, ikke tages i betragtning ved bestemmelsen af de største dimensioner, hvis følgende krav er opfyldt:






  a) | Når flere anordninger er monteret fortil, må disses samlede fremspring ikke overstige 250 mm. |
| --- | --- | --- |

1.

Med forbehold af yderligere begrænsninger i følgende tabeller skal de anordninger og det udstyr, der er angivet i tabel I, II og III, ikke tages i betragtning ved bestemmelsen af de største dimensioner, hvis følgende krav er opfyldt:

a)

Når flere anordninger er monteret fortil, må disses samlede fremspring ikke overstige 250 mm.

| b) | Det samlede fremspring for anordninger og udstyr plus køretøjets længde må ikke overstige 750 mm. |
| --- | --- |

b)

Det samlede fremspring for anordninger og udstyr plus køretøjets længde må ikke overstige 750 mm.

| c) | Med undtagelse af førerspejle må den samlede fremhvælvning af anordninger og udstyr plus køretøjets bredde ikke overstige 100 mm. |
| --- | --- |

c)

Med undtagelse af førerspejle må den samlede fremhvælvning af anordninger og udstyr plus køretøjets bredde ikke overstige 100 mm.

| 2. | Kravene i litra a) og b), i stk. 1, finder ikke anvendelse på anordninger til indirekte udsyn. |
| --- | --- |

2.

Kravene i litra a) og b), i stk. 1, finder ikke anvendelse på anordninger til indirekte udsyn.

Tabel I

Køretøjets længde

| Punkt | Køretøjsklasser |
| --- | --- |
| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1. | Anordninger til indirekte udsyn som defineret i punkt 2.1 i FN/ECE-regulativ nr. 46 (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Forrudevisker/-vasker | x | x | x | x | x | x | | | | |
| 3. | Udvendige solskærme | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — |
| 4. | Systemer til frontal beskyttelse, typegodkendt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 78/2009 (2) | x | | | x | | | | | | |
| 5. | Trinbræt og håndgreb | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Koblinger (hvis aftagelige) | x | x | x | x | x | x | — | — | — | — |
| 7. | Yderligere koblinger ved bagende af påhængskøretøj (aftagelige) | — | — | — | — | — | — | x | x | x | x |
| 8. | Cykelstativer (aftagelige eller indfoldelige) | x | | | x | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Læssebagsmække, læsseramper og tilsvarende udstyr (når de er i ikke-udfoldet position og ikke rager mere end 300 mm ud), forudsat at køretøjets lasteevne derved ikke forøges. | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 10. | Syns- og detektionshjælp, herunder radarer | — | x | x | — | x | x | x | x | x | x |
| 11. | Fjedrende buffere og lignende udstyr | — | — | — | — | x | x | x | x | x | x |
| 12. | Toldforseglingsanordninger og beskyttelsen af disse | — | — | — | x | x | x | x | x | x | x |
| 13. | Anordninger til fastgørelse af presenning og beskyttelsen af disse | — | — | — | x | x | x | x | x | x | x |
| 14. | Længdestop for aftagelige opbygninger | — | — | — | — | x | x | x | x | x | x |
| 15. | Trolley-bomme for elektrisk drevne køretøjer | — | — | x | — | — | — | — | — | — | — |
| 16. | Mærkningsplader foran eller bagpå | — | x | x | — | x | x | x | x | x | X |
| 17. | Tilladte ekstralygter som defineret i afsnit 2 i FN/ECE-regulativ nr. 48 (3). | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 18. | Sammenfoldelige anordninger og udstyr, der har til formål at nedbringe luftmodstand, forudsat at de ikke rager mere end 500 mm ud bagtil fra køretøjets yderste punkt i længderetningen, og de ikke øger længden af lastefladen.
  Sådanne anordninger skal være udformet således, at de, når køretøjet holder stille, kan foldes sammen på en sådan måde, at den største tilladte længde ikke overskrides, og de ikke forringer køretøjets evne til at benyttes til intermodal transport. | — | x | x | — | x | x | — | — | x | x |

Punkt

Køretøjsklasser

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Anordninger til indirekte udsyn som defineret i punkt 2.1 i FN/ECE-regulativ nr. 46 (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Forrudevisker/-vasker

x

x

x

x

x

x

3.

Udvendige solskærme

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

4.

Systemer til frontal beskyttelse, typegodkendt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 78/2009 (2)

x

x

5.

Trinbræt og håndgreb

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Koblinger (hvis aftagelige)

x

x

x

x

x

x

—

—

—

—

7.

Yderligere koblinger ved bagende af påhængskøretøj (aftagelige)

—

—

—

—

—

—

x

x

x

x

8.

Cykelstativer (aftagelige eller indfoldelige)

x

x

—

—

—

—

—

—

9.

Læssebagsmække, læsseramper og tilsvarende udstyr (når de er i ikke-udfoldet position og ikke rager mere end 300 mm ud), forudsat at køretøjets lasteevne derved ikke forøges.

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10.

Syns- og detektionshjælp, herunder radarer

—

x

x

—

x

x

x

x

x

x

11.

Fjedrende buffere og lignende udstyr

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

12.

Toldforseglingsanordninger og beskyttelsen af disse

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

13.

Anordninger til fastgørelse af presenning og beskyttelsen af disse

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

14.

Længdestop for aftagelige opbygninger

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

15.

Trolley-bomme for elektrisk drevne køretøjer

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

16.

Mærkningsplader foran eller bagpå

—

x

x

—

x

x

x

x

x

X

17.

Tilladte ekstralygter som defineret i afsnit 2 i FN/ECE-regulativ nr. 48 (3).

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

18.

Sammenfoldelige anordninger og udstyr, der har til formål at nedbringe luftmodstand, forudsat at de ikke rager mere end 500 mm ud bagtil fra køretøjets yderste punkt i længderetningen, og de ikke øger længden af lastefladen.

Sådanne anordninger skal være udformet således, at de, når køretøjet holder stille, kan foldes sammen på en sådan måde, at den største tilladte længde ikke overskrides, og de ikke forringer køretøjets evne til at benyttes til intermodal transport.

—

x

x

—

x

x

—

—

x

x

Tabel II

Køretøjets bredde

| Punkt | Køretøjsklasser |
| --- | --- |
| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1. | Anordninger til indirekte udsyn som defineret i punkt 2.1 i FN/ECE-regulativ nr. 46 | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Den udadbøjede del af dæksiden over stedet, hvor dækket rører vejbanen | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 3. | Indikator for dæksprængning | — | — | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Dæktrykmålere | — | — | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5. | Sidemarkeringslygter | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Lygter | | | | | | | | | | |
| | 6.1. | Endemarkeringslygter |

Punkt

Køretøjsklasser

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Anordninger til indirekte udsyn som defineret i punkt 2.1 i FN/ECE-regulativ nr. 46

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Den udadbøjede del af dæksiden over stedet, hvor dækket rører vejbanen

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

3.

Indikator for dæksprængning

—

—

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Dæktrykmålere

—

—

x

x

x

x

x

x

x

x

5.

Sidemarkeringslygter

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Lygter

6.1.

Endemarkeringslygter

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.2. | Siderefleksanordninger |
| --- | --- |

6.2.

Siderefleksanordninger

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.3. | Retningsviserblinklygter |
| --- | --- |

6.3.

Retningsviserblinklygter

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.4. | Baglygter |
| --- | --- |

6.4.

Baglygter

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

| 6.5. | Lysanordninger til indstigningsdøre |
| --- | --- |

6.5.

Lysanordninger til indstigningsdøre

—

x

x

—

—

—

—

—

—

—

7.

Læsseramper, læssebagsmække og tilsvarende udstyr (ikke udfoldet, og forudsat at de højst rager 10 mm ud fra køretøjets sider, samt at rampernes hjørner, der vender fremad eller bagud, er afrundede med en radius på mindst 5 mm; kanterne skal være afrundet med en radius på mindst 2,5 mm.

—

x

x

—

x

x

x

x

x

x

8.

Indfoldelige sidestyringsanordninger på busser, der er beregnet til brug på styrede systemer, hvis disse ikke er foldet ind.

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

9.

Optrækkelige trin når de foldet ud, og køretøjet holder stille.

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10.

Syns- og detektionshjælp, herunder radarer

—

x

x

x

x

x

x

x

x

11.

Anordninger og udstyr, som er specielt konstrueret til at reducere luftmodstand, forudsat at det ikke rager mere end 50 mm ud på hver side i forhold til den yderste bredde, og de ikke forøger lasteevnen.

Sådanne anordninger skal være udformet således, at de, når køretøjet holder stille, kan foldes sammen på en sådan måde, at den største tilladte bredde ikke overskrides, og de ikke forringer køretøjets evne til at benyttes til intermodal transport.

Når anordninger og udstyr er i brug, må køretøjets bredde ikke overstige 2 650 mm.

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

12.

Toldforseglingsanordninger og beskyttelsen af disse

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

13.

Anordninger til fastgørelse af presenning og beskyttelsen af disse, som ikke rager mere end 20 mm ud, hvis de ikke er mere end 2,0 m fra jorden, og højst 50 mm ud, hvis de er mere end 2,0 m fra jorden. Kanterne skal være afrundet med en radius på mindst 2,5 mm.

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

14.

De udragende, bøjelige dele af et stænkafskærmningssystem som omhandlet i Kommissionens forordning (EU) nr. 109/2011 (4).

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

15.

Fleksible stænkskærme, der ikke er omfattet af punkt 14.

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

16.

Snekæder

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

17.

Sikkerhedsrækværk på biltransportkøretøjer.

Kun for køretøjer, der er konstrueret og fremstillet til transport af mindst to andre køretøjer, hvis sikkerhedsrækværk er mere end 2,0 m, men ikke mere end 3,70 m fra jorden, og ikke rager mere end 50 mm ud fra det yderste punkt på køretøjets side.

Køretøjets bredde må ikke overstige 2 650 mm.

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

Tabel III

Køretøjets højde

| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Radio- eller radionavigationsantenne | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Strømaftagere eller trolley-bomme i hævet position. | — | — | x | — | — | — | — | — | — | — |

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Radio- eller radionavigationsantenne

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Strømaftagere eller trolley-bomme i hævet position.

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

---

(1)  EUT L 177 af 10.7.2010, s. 211.

(2)  EUT L 35 af 4.2.2009, s. 1.

(3)  EUT L 135 af 23.5.2008, s. 1.

(4)  EUT L 34 af 9.2.2011, s. 2.

Tillæg 2

Tilladte afvigelser fra typegodkendelse og produktionens overensstemmelse

1.   Dimensioner

| 1.1. | Måling af den samlede længde, bredde og højde foretages i henhold til punkt 1.2 i del A til D i dette bilag. |
| --- | --- |

1.1.

Måling af den samlede længde, bredde og højde foretages i henhold til punkt 1.2 i del A til D i dette bilag.

| 1.2. | Forudsat at de grænser, der er fastsat i punkt 1.1 i del A til D i dette bilag, ikke overskrides, kan de aktuelle dimensioner afvige med mere end 3 % fra dem, der er angivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

1.2.

Forudsat at de grænser, der er fastsat i punkt 1.1 i del A til D i dette bilag, ikke overskrides, kan de aktuelle dimensioner afvige med mere end 3 % fra dem, der er angivet af fabrikanten.

2.   Køretøjets masse i køreklar stand og køretøjets reelle masse

| 2.1. | Massen i køreklar stand skal kontrolleres ud fra den reelle masse ved vejning af køretøjet og fratræk af massen af det monterede ekstraudstyr. Til sådanne formål skal vejeinstrumentet være i overensstemmelse med kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/23/EF (1). |
| --- | --- |

2.1.

Massen i køreklar stand skal kontrolleres ud fra den reelle masse ved vejning af køretøjet og fratræk af massen af det monterede ekstraudstyr. Til sådanne formål skal vejeinstrumentet være i overensstemmelse med kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/23/EF (1).

| 2.2. | Massen i køreklar stand, bestemt i overensstemmelse med kravene i punkt 2.1, kan afvige fra den nominelle værdi, som er angivet i punkt 2.6, litra b), i bilag I eller i del 1, afsnit A eller B i bilag III til direktiv 2007/46/EF eller i den relevante rubrik i typeattesten, med højst:






  a) | 3 % for så vidt angår tilladte øvre og nedre afvigelser (= negative og positive afvigelse omkring angivet værdi), hvad angår køretøjer i klasse M, N og O med undtagelse af køretøjer til særlig brug |
| --- | --- | --- |

2.2.

Massen i køreklar stand, bestemt i overensstemmelse med kravene i punkt 2.1, kan afvige fra den nominelle værdi, som er angivet i punkt 2.6, litra b), i bilag I eller i del 1, afsnit A eller B i bilag III til direktiv 2007/46/EF eller i den relevante rubrik i typeattesten, med højst:

a)

3 % for så vidt angår tilladte øvre og nedre afvigelser (= negative og positive afvigelse omkring angivet værdi), hvad angår køretøjer i klasse M, N og O med undtagelse af køretøjer til særlig brug

| b) | 5 % for så vidt angår tilladte øvre og nedre afvigelser (= negative og positive afvigelse omkring den angivne værdi), hvad angår køretøjer til særlig brug |
| --- | --- |

b)

5 % for så vidt angår tilladte øvre og nedre afvigelser (= negative og positive afvigelse omkring den angivne værdi), hvad angår køretøjer til særlig brug

| c) | 5 % for så vidt angår tilladte øvre og nedre afvigelser (= negative og positive afvigelse omkring angivet værdi) ved anvendelsen af artikel 12, stk. 2, i direktiv 2007/46/EF. |
| --- | --- |

c)

5 % for så vidt angår tilladte øvre og nedre afvigelser (= negative og positive afvigelse omkring angivet værdi) ved anvendelsen af artikel 12, stk. 2, i direktiv 2007/46/EF.

---

(1)  EUT L 122 af 16.5.2009, s. 6.

Tillæg 3

Tal vedrørende krav til manøvreevne

Figur 1

Manøvreevne — cirkel
  Formula
  Formula

Image

Figur 2

Drive-in-metode til køretøjer i klasse M2 og M3

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Figur 3

Steady-state-prøvningsmetode til køretøjer i klasse N2 og N3

Image

BILAG II

TERRÆNGÅENDE (OFF-ROAD) KØRETØJERS STIGEEVNE

1.   Generelt

1.1.   I dette bilag fastsættes de tekniske krav til efterprøvning af stigeevnen for et køretøj, for at dette kan klassificeres som terrængående køretøj i overensstemmelse med punkt 4 i del A i bilag II til direktiv 2007/46/EF.

1.2.   Den tekniske tjeneste skal undersøge, om det færdigopbyggede eller etapevis færdigopbyggede køretøj eller trækkende køretøj til sættevogn skal betragtes som et terrængående køretøj i overensstemmelse med kravene i bilag II til direktiv 2007/46/EF.

1.3.   For delvis opbyggede køretøjer skal denne undersøgelse kun foretages efter anmodning fra fabrikanten.

2.   Prøvningsbetingelser

2.1.   Køretøjets tilstand

| 2.1.1. | Køretøjet anbringes under de af fabrikanten anbefalede betingelser og udstyres med det udstyr, der er omhandlet i bilag I til direktiv 2007/46/EF. |
| --- | --- |

2.1.1.

Køretøjet anbringes under de af fabrikanten anbefalede betingelser og udstyres med det udstyr, der er omhandlet i bilag I til direktiv 2007/46/EF.

| 2.1.2. | Justeringen af bremserne, koblingen (eller tilsvarende), motoren og gearkassen skal være i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger for anvendelse uden for normale veje. |
| --- | --- |

2.1.2.

Justeringen af bremserne, koblingen (eller tilsvarende), motoren og gearkassen skal være i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger for anvendelse uden for normale veje.

| 2.1.3. | Dækkene skal være dem, der er anbefalet til off-road-anvendelse. De skal have en tråddybde på mindst 90 % af slidbanetykkelsen på et nyt dæk. Dæktrykket justeres til den af dækfabrikanten anbefalede værdi. |
| --- | --- |

2.1.3.

Dækkene skal være dem, der er anbefalet til off-road-anvendelse. De skal have en tråddybde på mindst 90 % af slidbanetykkelsen på et nyt dæk. Dæktrykket justeres til den af dækfabrikanten anbefalede værdi.

| 2.1.4. | Køretøjet skal være lastet til den højeste teknisk tilladte totalmasse med en vægtfordeling svarende til fordelingen af den højeste teknisk tilladte totalmasse på akslerne som angivet af fabrikanten.
  F.eks. skal et køretøj på 7,5 tons med et største tilladt akseltryk på forakslen på 4 tons og et største tilladt akseltryk på bagakslen på 6 tons prøves med en masse på 3 tons (40 %) på forakslen og 4,5 tons (60 %) på bagakslen. |
| --- | --- |

2.1.4.

Køretøjet skal være lastet til den højeste teknisk tilladte totalmasse med en vægtfordeling svarende til fordelingen af den højeste teknisk tilladte totalmasse på akslerne som angivet af fabrikanten.

F.eks. skal et køretøj på 7,5 tons med et største tilladt akseltryk på forakslen på 4 tons og et største tilladt akseltryk på bagakslen på 6 tons prøves med en masse på 3 tons (40 %) på forakslen og 4,5 tons (60 %) på bagakslen.

2.2.   Prøvningsbetingelser

| 2.2.1. | Prøvebanens overflade skal være tør og være fremstillet af asfalt eller beton. |
| --- | --- |

2.2.1.

Prøvebanens overflade skal være tør og være fremstillet af asfalt eller beton.

| 2.2.2. | Dens stigning skal være procentvist kontinuerlig med 25 % med en tolerance på + 3 % (θ = 14 grader). |
| --- | --- |

2.2.2.

Dens stigning skal være procentvist kontinuerlig med 25 % med en tolerance på + 3 % (θ = 14 grader).

| 2.2.3. | Efter aftale med fabrikanten kan prøvningen udføres på en stigning, der er større end 25 %. Prøvningen udføres med maksimal masse reduceret i forhold til prøvningsbetingelserne.
  Disse betingelser skal rapporteres. |
| --- | --- |

2.2.3.

Efter aftale med fabrikanten kan prøvningen udføres på en stigning, der er større end 25 %. Prøvningen udføres med maksimal masse reduceret i forhold til prøvningsbetingelserne.

Disse betingelser skal rapporteres.

| 2.2.4. | Banens overflade skal have en god friktionskoefficient.
  Overfladens friktion (Skid Resistance Index - »SRI«) måles i overensstemmelse med DS/CEN/TS 13036-2: 2010 Vej- og flyvepladsbelægning — Overfladekarakteristik — Prøvningsmetoder — Del 2: Bestemmelse af en vejbelægnings friktion ved hjælp af dynamiske målesystemer.
  Gennemsnitsværdien for SRI rapporteres. |
| --- | --- |

2.2.4.

Banens overflade skal have en god friktionskoefficient.

Overfladens friktion (Skid Resistance Index - »SRI«) måles i overensstemmelse med DS/CEN/TS 13036-2: 2010 Vej- og flyvepladsbelægning — Overfladekarakteristik — Prøvningsmetoder — Del 2: Bestemmelse af en vejbelægnings friktion ved hjælp af dynamiske målesystemer.

Gennemsnitsværdien for SRI rapporteres.

3.   Prøvningsprocedure

3.1.   Køretøjet placeres først på en vandret flade.

3.2.   Hjultrækket indstilles til off-road-anvendelse. De indkoblede gear skal kunne sikre en konstant hastighed.

3.3.   Kravene i afsnit 5 i tillæg 1 til bilag II til direktiv 2007/46/EF finder anvendelse.

BILAG III

BETINGELSER FOR ANERKENDELSE AF AFFJEDRING SOM SVARENDE TIL LUFTAFFJEDRING

1.   I dette bilag fastsættes de tekniske betingelser vedrørende anerkendelse af en affjedring som svarende til luftaffjedring for så vidt angår køretøjers drivaksel(-aksler).

2.   For at en affjedring kan anerkendes som svarende til luftaffjedring, skal den opfylde følgende krav:

| 2.1. | Under uhindret, transient vertikal lavfrekvent svingning i den affjedrede masse oven over en drivaksel eller akselgruppe skal den målte svingningsfrekvens og dæmpning, når affjedringen er udsat for maksimal belastning, holde sig inden for de grænser, der er fastsat i punkt 2.3-2.6. |
| --- | --- |

2.1.

Under uhindret, transient vertikal lavfrekvent svingning i den affjedrede masse oven over en drivaksel eller akselgruppe skal den målte svingningsfrekvens og dæmpning, når affjedringen er udsat for maksimal belastning, holde sig inden for de grænser, der er fastsat i punkt 2.3-2.6.

| 2.2. | Hver aksel skal være forsynet med hydrauliske dæmpere. På akselgrupper skal dæmperne placeres således, at akselgruppernes svingninger mindskes mest muligt. |
| --- | --- |

2.2.

Hver aksel skal være forsynet med hydrauliske dæmpere. På akselgrupper skal dæmperne placeres således, at akselgruppernes svingninger mindskes mest muligt.

| 2.3. | Det gennemsnitlige dæmpningsforhold Dm skal være over 20 % af den kritiske dæmpning for affjedringen i normal tilstand med påmonterede og funktionsdygtige hydrauliske dæmpere. |
| --- | --- |

2.3.

Det gennemsnitlige dæmpningsforhold Dm skal være over 20 % af den kritiske dæmpning for affjedringen i normal tilstand med påmonterede og funktionsdygtige hydrauliske dæmpere.

| 2.4. | Affjedringssystemets dæmpningsforhold, Dr, dvs. når alle hydrauliske dæmpere er fjernet eller sat ud af funktion, må ikke overstige 50 % af Dm. |
| --- | --- |

2.4.

Affjedringssystemets dæmpningsforhold, Dr, dvs. når alle hydrauliske dæmpere er fjernet eller sat ud af funktion, må ikke overstige 50 % af Dm.

| 2.5. | Svingningsfrekvensen for den affjedrede masse oven over drivakslen eller akselgruppen ved uhindret, transient vertikal svingning må ikke overstige 2,0 Hz. |
| --- | --- |

2.5.

Svingningsfrekvensen for den affjedrede masse oven over drivakslen eller akselgruppen ved uhindret, transient vertikal svingning må ikke overstige 2,0 Hz.

| 2.6. | Prøvemetoderne til måling af frekvens og dæmpning er beskrevet i punkt 3. |
| --- | --- |

2.6.

Prøvemetoderne til måling af frekvens og dæmpning er beskrevet i punkt 3.

3.   Prøvningsprocedure

3.1.   Frekvens og dæmpning

| 3.1.1. | Den affjedrede masses frie svingning udtrykkes ved følgende ligning:



  Hvor: | »M« er den affjedrede masse (kg) |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Den affjedrede masses frie svingning udtrykkes ved følgende ligning:

Formula

Hvor:

»M« er den affjedrede masse (kg)

| | »Z« er den affjedrede masses vertikale forskydning (m) |
| --- | --- |

»Z« er den affjedrede masses vertikale forskydning (m)

| | »C« er samlede dæmpningskoefficient (N.s/m), og |
| --- | --- |

»C« er samlede dæmpningskoefficient (N.s/m), og

| | »K« er samlet vertikale stivhed mellem vejoverfladen og den affjedrede masse (N/m). |
| --- | --- |

»K« er samlet vertikale stivhed mellem vejoverfladen og den affjedrede masse (N/m).

| 3.1.2. | Den affjedrede masses frie svingning (»F« Hz) udtrykkes ved følgende ligning: |
| --- | --- |

3.1.2.

Den affjedrede masses frie svingning (»F« Hz) udtrykkes ved følgende ligning:

Formula

| 3.1.3. | Dæmpningen er kritisk, når C = Co,
  hvor:



  Dæmpningsforholdet, udtrykt som en brøkdel af den kritiske dæmpning, er C/Co. |
| --- | --- |

3.1.3.

Dæmpningen er kritisk, når C = Co,

hvor:

Formula

Dæmpningsforholdet, udtrykt som en brøkdel af den kritiske dæmpning, er C/Co.

| 3.1.4. | Under den affjedrede masses uhindrede transiente svingning vil massens vertikale bevægelse følge en dæmpet sinusformet kurve (figur 2). Svingningsfrekvensen kan bestemmes ved at måle tiden for så mange svingningscykler, som kan iagttages. Dæmpningen kan bestemmes ved at måle højden af de på hinanden følgende udsving i samme retning. |
| --- | --- |

3.1.4.

Under den affjedrede masses uhindrede transiente svingning vil massens vertikale bevægelse følge en dæmpet sinusformet kurve (figur 2). Svingningsfrekvensen kan bestemmes ved at måle tiden for så mange svingningscykler, som kan iagttages. Dæmpningen kan bestemmes ved at måle højden af de på hinanden følgende udsving i samme retning.

| 3.1.5. | Hvis størrelsen af udsvingene i første og anden svingningscyklus kaldes A1 og A2, er dæmpningsforholdet D:



  hvor »ln« er den naturlige logaritme af amplitudeforholdet. |
| --- | --- |

3.1.5.

Hvis størrelsen af udsvingene i første og anden svingningscyklus kaldes A1 og A2, er dæmpningsforholdet D:

Formula

hvor »ln« er den naturlige logaritme af amplitudeforholdet.

3.2.   Prøvningsprocedure

For ved en afprøvning at finde frem til affjedringssystemets dæmpningsforhold Dm, dvs. dets dæmpningsforhold Dr med afmonterede dæmpere, og til dets svingningsfrekvens F, skal det lastede køretøj enten:

| a) | ved lav hastighed (5 ± 1 km/h) køres ned over et 80 mm højt trin med den i figur 1 viste profil. Den transiente svingning, der skal undersøges med hensyn til frekvens og dæmpning, optræder umiddelbart efter, at hjulene på drivakslen har passeret trinnet |
| --- | --- |

a)

ved lav hastighed (5 ± 1 km/h) køres ned over et 80 mm højt trin med den i figur 1 viste profil. Den transiente svingning, der skal undersøges med hensyn til frekvens og dæmpning, optræder umiddelbart efter, at hjulene på drivakslen har passeret trinnet

| b) | trykkes ned ved et tryk på chassiset, således at drivakseltrykket er 1,5 gange dets maksimale statiske værdi. Trykket på køretøjet fjernes pludselig, og den efterfølgende svingning undersøges |
| --- | --- |

b)

trykkes ned ved et tryk på chassiset, således at drivakseltrykket er 1,5 gange dets maksimale statiske værdi. Trykket på køretøjet fjernes pludselig, og den efterfølgende svingning undersøges

| c) | løftes op ved chassiset, således at den affjedrede masse løftes 80 mm op over drivakslen. Der gives pludselig slip på det løftede køretøj, og den efterfølgende svingning undersøges |
| --- | --- |

c)

løftes op ved chassiset, således at den affjedrede masse løftes 80 mm op over drivakslen. Der gives pludselig slip på det løftede køretøj, og den efterfølgende svingning undersøges

| d) | underkastes andre procedurer, såfremt fabrikanten over for den tekniske tjeneste har godtgjort, at de er ækvivalente. |
| --- | --- |

d)

underkastes andre procedurer, såfremt fabrikanten over for den tekniske tjeneste har godtgjort, at de er ækvivalente.

3.3.   Prøvningsudstyr og lasteforhold

| 3.3.1 | Køretøjet skal være udstyret med en transducer til måling af vertikal forskydning, der påmonteres mellem drivaksel og chassis direkte over drivakslen. På baggrund af udsvinget måles tidsintervallet mellem første og andet kompressions-højdepunkt.
  I forbindelse med en tandembogie bør der påmonteres transducere til måling af den vertikale forskydning mellem hver drivaksel og chassiset direkte over drivakslen. |
| --- | --- |

3.3.1

Køretøjet skal være udstyret med en transducer til måling af vertikal forskydning, der påmonteres mellem drivaksel og chassis direkte over drivakslen. På baggrund af udsvinget måles tidsintervallet mellem første og andet kompressions-højdepunkt.

I forbindelse med en tandembogie bør der påmonteres transducere til måling af den vertikale forskydning mellem hver drivaksel og chassiset direkte over drivakslen.

| 3.3.2. | Dæktrykket skal være det af fabrikanten foreskrevne. |
| --- | --- |

3.3.2.

Dæktrykket skal være det af fabrikanten foreskrevne.

| 3.3.3 | Prøvningen til påvisning af affjedringernes ækvivalens udføres med det højeste teknisk tilladte akseltryk eller den største teknisk tilladte masse på akselgruppen, og ækvivalensen skal anses for at dække alle lavere akseltryk. |
| --- | --- |

3.3.3

Prøvningen til påvisning af affjedringernes ækvivalens udføres med det højeste teknisk tilladte akseltryk eller den største teknisk tilladte masse på akselgruppen, og ækvivalensen skal anses for at dække alle lavere akseltryk.

Figur 1

Trin beregnet til affjedringsprøver

Image

Figur 2

Transient dæmpervirkning

Image

BILAG IV

TEKNISKE KRAV TIL INSTALLATION AF LØFTBARE ELLER BELASTBARE AKSLER PÅ KØRETØJER

| 1. | Hvis et køretøj er forsynet med en eller løftbare eller belastbare aksler, skal det sikres, at de største tilladte masser ved registrering/ibrugtagning for enkeltaksler og akselgrupper ikke overskrides under normale kørselsforhold. Med henblik herpå skal den/de løftbare eller belastbare aksel(-ler) automatisk sænkes til jorden eller belastes, hvis den eller de nærmeste aksler i akselgruppen eller motorkøretøjets forreste aksel er belastet op til det eller de største tilladte akseltryk ved registrering/ibrugtagning.
  Når en aksel er i forhøjet position, sikres det, at massen på den/de styrende aksel(-ler) fortsat er tilstrækkelig til at garantere sikker kørsel af køretøjet under alle omstændigheder. I dette øjemed skal køretøjsfabrikanten i tilfælde af delvis opbyggede køretøjer angive det mindste akseltryk på den/de styrende aksel(-ler). |
| --- | --- |

1.

Hvis et køretøj er forsynet med en eller løftbare eller belastbare aksler, skal det sikres, at de største tilladte masser ved registrering/ibrugtagning for enkeltaksler og akselgrupper ikke overskrides under normale kørselsforhold. Med henblik herpå skal den/de løftbare eller belastbare aksel(-ler) automatisk sænkes til jorden eller belastes, hvis den eller de nærmeste aksler i akselgruppen eller motorkøretøjets forreste aksel er belastet op til det eller de største tilladte akseltryk ved registrering/ibrugtagning.

Når en aksel er i forhøjet position, sikres det, at massen på den/de styrende aksel(-ler) fortsat er tilstrækkelig til at garantere sikker kørsel af køretøjet under alle omstændigheder. I dette øjemed skal køretøjsfabrikanten i tilfælde af delvis opbyggede køretøjer angive det mindste akseltryk på den/de styrende aksel(-ler).

| 2. | Akselløfteanordninger på køretøjer, som er omfattet af dette direktiv, skal være konstrueret og monteret således, at de er beskyttet mod forkert brug eller ulovlige ændringer. |
| --- | --- |

2.

Akselløfteanordninger på køretøjer, som er omfattet af dette direktiv, skal være konstrueret og monteret således, at de er beskyttet mod forkert brug eller ulovlige ændringer.

| 3. | Krav til start af køretøjer på glatte overflader og forbedring af deres manøvreevne |
| --- | --- |

3.

Krav til start af køretøjer på glatte overflader og forbedring af deres manøvreevne

| 3.1. | Som en undtagelse fra kravene i punkt 1, og for at gøre det lettere at starte motorkøretøjer eller vogntog på glat vejbane og for at forbedre dækkenes vejgreb på sådanne overflader, skal akselløfteanordningen også kunne aktivere et motorkøretøjs eller en sættevogns løftbare eller belastbare aksel(-ler) for at øge akseltrykket på motorkøretøjets drivaksel på følgende betingelser:






  a) | akseltrykket på hver af motorkøretøjets aksler kan overstige det største tilladte akseltryk med op til 30 %, forudsat at det ikke overstiger den værdi, fabrikanten har fastsat herfor |
| --- | --- | --- |

3.1.

Som en undtagelse fra kravene i punkt 1, og for at gøre det lettere at starte motorkøretøjer eller vogntog på glat vejbane og for at forbedre dækkenes vejgreb på sådanne overflader, skal akselløfteanordningen også kunne aktivere et motorkøretøjs eller en sættevogns løftbare eller belastbare aksel(-ler) for at øge akseltrykket på motorkøretøjets drivaksel på følgende betingelser:

a)

akseltrykket på hver af motorkøretøjets aksler kan overstige det største tilladte akseltryk med op til 30 %, forudsat at det ikke overstiger den værdi, fabrikanten har fastsat herfor

| b) | det resterende akseltryk på forakslen(-lerne) skal være over nul (dvs. at et køretøj med en belastbar bagaksel med stort overhæng bagtil ikke må tippe op) |
| --- | --- |

b)

det resterende akseltryk på forakslen(-lerne) skal være over nul (dvs. at et køretøj med en belastbar bagaksel med stort overhæng bagtil ikke må tippe op)

| c) | den/de løftbare eller belastbare aksel(-ler) må kun aktiveres med en særlig kontrol |
| --- | --- |

c)

den/de løftbare eller belastbare aksel(-ler) må kun aktiveres med en særlig kontrol

| d) | efter motorkøretøjets igangsætning skal akslen automatisk sænkes til jorden eller belastes, før køretøjet er nået op på en hastighed af 30 km/h. |
| --- | --- |

d)

efter motorkøretøjets igangsætning skal akslen automatisk sænkes til jorden eller belastes, før køretøjet er nået op på en hastighed af 30 km/h.

BILAG V

DEL A

OPLYSNINGSSKEMA

MODEL, DER SKAL ANVENDES

Oplysningsskema nr. ... vedrørende EF-typegodkendelse af et motorkøretøj og påhængskøretøjer dertil for så vidt angår dets masse og dimensioner.

Nedennævnte oplysninger skal indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i en passende målestok på A4-ark eller foldet til dette format. Eventuelle fotografier skal ligeledes være tilstrækkeligt detaljerede.

0.   GENERELT

0.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...

0.2.   Type: ...

0.2.1.   Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ...

0.4.   Køretøjets klasse (1): ...

0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...

0.8.   Navn og adresse på samlefabrik(ker): ...

0.9.   Navn og adresse på fabrikantens repræsentant (i givet fald): ...

1.   KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER

1.1.   Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: ...

1.2.   Målskitse for hele køretøjet: ...

1.3.   Antal aksler og hjul: ...

1.3.1.   Antal aksler med tvillingmontering samt anbringelse: ...

1.3.2.   Antal styrende aksler samt anbringelse: ...

1.3.3.   Drivaksler (antal, placering, indbyrdes forbindelse): ...

1.4.   Chassis (hvis et sådant forefindes) (tegning): ...

1.7.   Førerhus (frembygget eller normalt) (2): ...

1.9.   Angiv, om det trækkende køretøj er beregnet til at trække sættevogne eller andre påhængskøretøjer, samt om påhængskøretøjet er en sættevogn, en påhængsvogn med trækstang, en kærre eller et påhængskøretøj med stiv trækstang: ...

1.10.   Angiv om køretøjet er specielt konstrueret til temperaturkontrolleret transport af gods: ...

2.   MASSE OG DIMENSIONER (4)
   (5)
   (6)

(i kg og mm) (Der henvises i givet fald til tegninger)

2.1.   Akselafstand(e) (ved fuld last)
   (7): ...

2.1.1.   Køretøjer med to aksler: ...

2.1.2.   Køretøjer med tre eller flere aksler

2.1.2.1.   Akselafstand (hvis flerakslet) mellem på hinanden følgende aksler, fra forreste til bageste aksel: ...

2.1.2.2.   Samlet akselafstand (hvis flerakslet): ...

2.2.   Sættevognskobling

2.2.1.   For sættevogne

2.2.1.1.   Afstand mellem hovedboltens akse og sættevognens bageste punkt: ...

2.2.1.2.   Største afstand mellem hovedboltens akse og sættevognens forreste punkt: ...

2.2.1.3.   Sættevogns referenceakselafstand (jf. punkt 3.2 i del D i bilag I til forordning (EF) nr. 1230/2012...

2.2.2.   For trækkende køretøjer til sættevogn

2.2.2.1.   Afstand mellem bagaksel og sættevognskoblingens akse (største og mindste; for delvis opbyggede køretøjer anføres tilladte værdier) (8): ...

2.3.   Sporvidde(-r) og akselbredde(-r)

2.3.1.   Sporvidde for hver styret aksel (9): ...

2.3.2.   Sporvidde for alle andre aksler (9): ...

2.4.   Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål)

2.4.1.   For chassis uden karrosseri

2.4.1.1.   Længde (10): ...

2.4.1.1.1.   Største tilladte længde: ...

2.4.1.1.2.   Mindste tilladte længde: ...

2.4.1.1.3.   For påhængskøretøjer, største tilladte længde af trækstangen (11): ...

2.4.1.2.   Bredde (12): ...

2.4.1.2.1.   Største tilladte bredde: ...

2.4.1.2.2.   Mindste tilladte bredde: ...

2.4.1.3.   Højde (13) (ved ophæng med niveauregulering angives normal køreposition): ...

2.4.1.4.   Overhæng fortil (14): ...

2.4.1.4.1.   Frigangsvinkel fortil (15)
   (16): ... grader

2.4.1.5.   Overhæng bagtil (17): ...

2.4.1.5.1.   Frigangsvinkel bagtil (18)
   (16): ... grader

2.4.1.5.2.   Koblingspunktets mindste og største tilladte overhæng (19): ...

2.4.1.6.   Frihøjde (som defineret i punkt 3.1.1 og 3.2.1 i tillæg 1 til bilag II til direktiv 2007/46/EF)

2.4.1.6.1.   Mellem akslerne: ...

2.4.1.6.2.   Under forakslen(-akslerne): ...

2.4.1.6.3.   Under bagakslen(-akslerne): ...

2.4.1.8.   Placering af tyngdepunktet for karrosseriet og/eller det indvendige udstyr og/eller udstyret og/eller nyttelastens masse (største og mindste): ...

2.4.2.   For chassis med karrosseri

2.4.2.1.   Længde (10): ...

2.4.2.1.1.   Lastefladens længde: ...

2.4.2.2.   Bredde (12): ...

2.4.2.2.1.   Vægtykkelse (for køretøjer, der specielt er konstrueret til temperaturkontrolleret transport af gods): ...

2.4.2.3.   Højde (13) (ved ophæng med niveauregulering angives normal køreposition): ...

2.4.2.4.   Overhæng fortil (14): ...

2.4.2.4.1.   Frigangsvinkel fortil (15)
   (16): ... grader

2.4.2.5.   Overhæng bagtil (17): ...

2.4.2.5.1.   Frigangsvinkel bagtil (18)
   (16): ... grader

2.4.2.5.2.   Koblingspunktets mindste og største tilladte overhæng (19): ...

2.4.2.6.   Frihøjde (som defineret i punkt 3.1.1 og 3.2.1 i tillæg 1 til bilag II til direktiv 2007/46/EF) (16)

2.4.2.6.1.   Mellem akslerne: ...

2.4.2.6.2.   Under forakslen(-akslerne): ...

2.4.2.6.3.   Under bagakslen(-akslerne): ...

2.4.2.8.   Tilladte placeringer af tyngdepunktet for nyttelastens masse (ved uensartet fordeling af lasten): ...

2.4.3.   For karrosseri godkendt uden chassis (køretøjer i klasse M2 og M3)

2.4.3.1.   Længde (10): ...

2.4.3.2.   Bredde (12): ...

2.4.3.3.   Højde (13) på den eller de typer af chassiser, som det er beregnet til (ved ophæng med niveauregulering, angives normal køreposition): ...

2.5.   Mindste akseltryk på den/de styrende aksel(-ler) for delvis opbyggede køretøjer: ...

2.6.   Massen i køreklar stand
   (20)

a)   største og mindste for hver variant: ...

2.6.1.   Denne masses fordeling på akslerne og, for sættevogn, kærre eller påhængskøretøj med stiv trækstang, belastningen på koblingspunktet: ...

a)   største og mindste for hver variant: ...

2.6.2.   Ekstraudstyrets masse (se definition nr. 5 i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1230/2012 ...

2.8.   Teknisk tilladt totalmasse
   (21): ...

2.8.1.   Denne masses fordeling på akslerne og, for sættevogn, kærre eller påhængskøretøj med stiv trækstang, belastningen på koblingspunktet: ...

2.9.   Teknisk tilladt akseltryk pr. aksel:...

2.10.   Teknisk tilladt akseltryk pr. akselgruppe: ...

2.11.   Største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse for det trækkende køretøj

for så vidt angår:

2.11.1.   Påhængskøretøj med trækstang: ...

2.11.2.   Sættevogn: ...

2.11.3.   Kærre: ...

2.11.4.   Påhængskøretøj med stiv trækstang: ...

2.11.4.1.   Største forhold mellem koblingsoverhæng (22) og akselafstand: ...

2.11.4.2.   Største V-værdi: ... kN.

2.11.5   Største teknisk tilladt totalmasse af vogntog: ...

2.11.6.   Største tilladte masse af påhængskøretøj uden bremser: ...

2.12.   Største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet:

2.12.1.   for et trækkende køretøj: ...

2.12.2.   for sættevogn, kærre eller påhængskøretøj med stiv trækstang: ...

2.12.3.   Største tilladte masse af tilkoblingsanordningen (hvis den ikke monteres af fabrikanten): ...

2.16.   Den påregnede største tilladte totalmasse ved registrering/ibrugtagning (ikke obligatorisk)

2.16.1.   Påregnede største tilladte totalmasse ved registrering/ibrugtagning (23): ...

2.16.2.   Største tilladte akseltryk pr. aksel ved registrering/ibrugtagning, og for sættevogn og kærre påregnet tilladt belastning på koblingspunktet som oplyst af fabrikanten, hvis den er mindre end den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet (23): ...

2.16.3.   Største tilladte masse på hver akselgruppe ved registrering/ibrugtagning (23): ...

2.16.4.   Største tilladte tilkoblede masse ved registrering/ibrugtagning (23): ...

2.16.5.   Største tilladte masse for vogntoget ved registrering/ibrugtagning (23): ...

3.   MOTOR (24)

3.1.   Motorfabrikant: ...

3.2.   Forbrændingsmotor

3.2.1.8.   Største nettoeffekt (25): ... kW ved ... min–1 (opgivet af fabrikanten) ...

| Bemærkning: | Ved anvendelsen af denne forordning er det tilladt at henvise til den motor, der har den laveste effekt. |
| --- | --- |

Bemærkning:

Ved anvendelsen af denne forordning er det tilladt at henvise til den motor, der har den laveste effekt.

3.3.   Elmotor

3.3.1.1.   Maksimal timeeffekt: ... kW

3.4.   Motor eller motorkombination

3.4.1.   Hybridt el-køretøj: ja/nej (27)

3.4.5.4.   Maksimal effekt: ... kW

4.   TRANSMISSION (28)

4.1.   Tegning af transmissionssystemet
   (16): ...

5.   AKSLER

5.1.   Beskrivelse af hver enkelt aksel: ...

5.2.   Mærke: ...

5.3.   Type: ...

5.4.   Placering af løftbare aksler: ...

5.5.   Placering af belastbare aksler: ...

6.   HJULOPHÆNG

6.1.   Tegning af ophængssystemet: ...

6.2.   Type og konstruktion af ophæng for hver aksel, akselgruppe eller hjul:

6.2.3.   Luftaffjedring af drivaksel(-aksler): ja/nej (27)

6.2.3.1.   Affjedring af drivaksel(-aksler) svarende til luftaffjedring: ja/nej (27)

6.2.3.2.   Frekvens for og dæmpning af svingningerne i den affjedrede masse: ...

6.2.4.   Luftaffjedring af aksel/aksler, der ikke er drivaksel: ja/nej (27)

6.2.4.1.   Affjedring af aksel/aksler, der ikke er drivaksel, svarende til luftaffjedring: ja/nej (27)

6.2.4.2.   Frekvens for og dæmpning af svingningerne i den affjedrede masse: ...

6.3.   Fordeling af massen mellem aksler, der er en del af en gruppe af aksler (om nødvendigt relevante grafer): ...

6.6.   Dæk og hjul

6.6.1.   Dæk/hjul-kombination(-er) (29)

| a) | for dæk anføres:






  i) | dimensionsbetegnelsen: ... |
| --- | --- | --- |

a)

for dæk anføres:

i)

dimensionsbetegnelsen: ...

| ii) | belastningsindeks: ... |
| --- | --- |

ii)

belastningsindeks: ...

| iii) | symbol for hastighedskategori ... |
| --- | --- |

iii)

symbol for hastighedskategori ...

6.6.1.1.   Aksler

6.6.1.1.1.   Aksel 1: ...

6.6.1.1.2.   Aksel 2: ...

osv.

9.   KAROSSERI

9.1.   Karrosseriets art (anføres ved hjælp af koderne i del C i bilag II): ...

9.10.3.   Sæder

9.10.3.1.   Antal placeringsmuligheder for sæderne (30): ...

9.10.3.1.1.   Placering og arrangement: ...

9.10.3.5.   Koordinater for eller tegning af R-punktet (31)

9.10.3.5.1.   Førersædet: ...

9.10.3.5.2.   Alle andre siddepladser: ...

9.25   Anordninger, der er beregnet til at reducere aerodynamisk luftmodstand

9.25.1.   Type og beskrivelse af anordningen

11.   FORBINDELSER MELLEM TRÆKKENDE KØRETØJ OG PÅHÆNGSKØRETØJ OG SÆTTEVOGN

11.1.   Kategori og type af den eller de tilkoblingsanordninger, som er monteret eller skal monteres: ...

11.2.   Den monterede tilkoblingsanordnings D-, U-, S- og V-værdi eller mindstekrav til D-, U-, S- og V-værdier for den tilkoblingsanordning, der skal monteres: ... daN

13.   SÆRLIGE FORSKRIFTER FOR BUSSER

13.1.   Køretøjets kategori: Kategori I/kategori II/kategori III/kategori A/kategori B (27)

13.2.   Areal til passagerer (m2)

13.2.1.   I alt (S0): ...

13.2.2.   Øverste dæk (S0a) (27): ...

13.2.3.   Underste dæk (S0b) (27): ...

13.2.4.   Til stående passagerer (S1): ...

13.3.   Antal passagerer (siddende og stående)

13.3.1.   I alt (N): ...

13.3.2.   Øverste dæk (Na) (27): ...

13.3.3.   Underste dæk (Nb) (27): ...

13.4.   Antal siddende passagerer

13.4.1.   I alt (A): ...

13.4.2.   Øverste dæk (Aa) (27): ...

13.4.3.   Underste dæk (Ab) (27): ...

13.4.4.   Antal kørestolspladser for køretøjer i klasse M2 og M3: ...

13.7.   Rumfang af bagagerum (m3): ...

13.12.   Tegning med dimensioner, der viser den indvendige indretning med hensyn til siddepladser, område til ståpladser, kørestolsbrugere og bagagerumsklap herunder stativer og eventuel skiboks.

Forklarende noter

| (b) | Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøj, komponent eller separat teknisk enhed, der er omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med »?« (f.eks. ABC??123??). |
| --- | --- |

(b)

Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøj, komponent eller separat teknisk enhed, der er omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med »?« (f.eks. ABC??123??).

| (g3) | — | term nr. 6.20. |
| --- | --- | --- |

(g3)

—

term nr. 6.20.

| (g14) | — | term nr. 6.9. |
| --- | --- | --- |

(g14)

—

term nr. 6.9.

| (l) | Denne værdi skal afrundes til nærmeste tiendedel millimeter. |
| --- | --- |

(l)

Denne værdi skal afrundes til nærmeste tiendedel millimeter.

| (o) | Bestemmes efter forskrifterne i Rådets direktiv 80/1268/EØF (33). |
| --- | --- |

(o)

Bestemmes efter forskrifterne i Rådets direktiv 80/1268/EØF (33).

DEL B

EF-typegodkendelsesattest

EKSEMPEL

Format: A4 (210 × 297 mm)

EF-TYPEGODKENDELSESATTEST

Meddelelse vedrørende:

| — | EF-typegodkendelse (1) |
| --- | --- |

—

EF-typegodkendelse (1)

af en køretøjstype for så vidt angår dens masse og dimensioner

| — | udvidelse af EF-typegodkendelse (1) |
| --- | --- |

—

udvidelse af EF-typegodkendelse (1)

| — | afslag på EF-typegodkendelse (1) |
| --- | --- |

—

afslag på EF-typegodkendelse (1)

| — | inddragelse af EF-typegodkendelse(1) |
| --- | --- |

—

inddragelse af EF-typegodkendelse(1)

i henhold til forordning (EU) nr. .../...

EF-typegodkendelsesnummer:

Begrundelse for udvidelse:

AFSNIT I

0.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse):

0.2.   Type:

0.2.1.   Eventuel(le) handelsbetegnelse(r):

0.4.   Køretøjets klasse (2):

0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse:

0.8.   Navn og adresse på samlefabrik(ker):

0.9.   Navn og adresse på fabrikantens bemyndigede repræsentant (i givet fald):

AFSNIT II

1.   Supplerende oplysninger (eventuelt): se Addendum

2.   Den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningerne:

3.   Prøvningsrapportens dato:

4.   Prøvningsrapportens nummer:

5.   Eventuelle bemærkninger:

6.   Sted:

7.   Dato:

8.   Underskrift:

| Bilag | : | 1) | Informationspakke (alle sider skal være stemplet af den typegodkendende myndighed). |
| --- | --- | --- | --- |

Bilag

:

1)

Informationspakke (alle sider skal være stemplet af den typegodkendende myndighed).

| 2) | Prøvningsrapport. |
| --- | --- |

2)

Prøvningsrapport.

| 3) | For køretøjer monteret med et ophæng, der anerkendes som svarende til luftaffjedring, vedlægges prøvningsrapporten og den tekniske beskrivelse af ophænget. |
| --- | --- |

3)

For køretøjer monteret med et ophæng, der anerkendes som svarende til luftaffjedring, vedlægges prøvningsrapporten og den tekniske beskrivelse af ophænget.

---

(1)  Angivelse i henhold til definitionerne i bilag II, del A.

(2)  »Frembygget førerhus« som defineret i punkt 2.7 i bilag I til Rådets direktiv 74/297/EØF ().

(3)  EFT L 165 af 20.6.1974, s. 16.

(4)  Ved udførelse i en version med normalt førerhus og en version med førerhus med sovekabine oplyses dimensioner og masse for begge udførelser.

(5)  ISO-standard 612:1978 — Road vehicles — Dimensions of motor vehicles and towed vehicles — terms and definitions.

(6)  Ekstraudstyr, der påvirker køretøjets dimensioner, skal angives.

(7)

| (g1) | — | term nr. 6.4. |
| --- | --- | --- |

(g1)

—

term nr. 6.4.

(8)

| (g2) | — | term nr. 6.19.2. |
| --- | --- | --- |

(g2)

—

term nr. 6.19.2.

(9)

| (g4) | — | term nr. 6.5. |
| --- | --- | --- |

(g4)

—

term nr. 6.5.

(10)

| (g5) | — | term nr. 6.1 og for køretøjer i andre klasser end M1.
  Hvis der er tale om påhængskøretøjer, angives længden som omhandlet i punkt 6.1.2 i ISO-standard 612:1978. |
| --- | --- | --- |

(g5)

—

term nr. 6.1 og for køretøjer i andre klasser end M1.

Hvis der er tale om påhængskøretøjer, angives længden som omhandlet i punkt 6.1.2 i ISO-standard 612:1978.

(11)

| (g6) | — | term nr. 6.17. |
| --- | --- | --- |

(g6)

—

term nr. 6.17.

(12)

| (g7) | — | term nr. 6.2 og for køretøjer i andre klasser end M1. |
| --- | --- | --- |

(g7)

—

term nr. 6.2 og for køretøjer i andre klasser end M1.

(13)

| (g8) | — | term nr. 6.3 og for køretøjer i andre klasser end M1. |
| --- | --- | --- |

(g8)

—

term nr. 6.3 og for køretøjer i andre klasser end M1.

(14)

| (g9) | — | term nr. 6.6. |
| --- | --- | --- |

(g9)

—

term nr. 6.6.

(15)

| (g10) | — | term nr. 6.10. |
| --- | --- | --- |

(g10)

—

term nr. 6.10.

(16)  Kun for så vidt angår definitionen af terrængående (off-road) køretøjer.

(17)

| (g11) | — | term nr. 6.7. |
| --- | --- | --- |

(g11)

—

term nr. 6.7.

(18)

| (g10) | — | term nr. 6.10. |
| --- | --- | --- |

(g10)

—

term nr. 6.10.

(19)

| (g13) | — | term nr. 6.18.1. |
| --- | --- | --- |

(g13)

—

term nr. 6.18.1.

(20)  Førerens masse sættes til 75 kg.

Væskebeholdersystemerne (undtagen beholdere til spildevand, der skal forblive tomme) fyldes til 100 % af den af fabrikanten specificerede kapacitet.

Det er ikke nødvendigt at give de i punkt 2.6. a) og 2.6.1. a) nævnte oplysninger for køretøjer i klasse N2, N3, M2, M3, O3 og O4.

(21)  For påhængsvogne og sættevogne — og for køretøjer med tilkoblet påhængsvogn eller sættevogn — hvor tilkoblingsanordningen belastes med en signifikant kraft i lodret retning, indgår denne belastning efter division med tyngdeaccelerationen i den teknisk tilladte totalmasse.

(22)  »Koblingsoverhæng« er den vandrette afstand mellem koblingen for kærrer og bagakslens(-akslernes) midterlinje.

(23)  Angivet på en sådan måde, at den faktiske værdi for hver af køretøjets tekniske konfigurationer klart fremgår.

(24)  For køretøjer, som kan køre på enten benzin, diesel osv., eventuelt kombineret med andet brændstof, gentages punkterne.

For ikke-konventionelle motorer og systemer skal fabrikanten give nærmere oplysninger svarende til dem, der er nævnt her.

(25)  Bestemmes efter forskrifterne i Rådets direktiv 80/1269/EØF ().

(26)  EFT L 375 af 31.12.1980, s. 46.

(27)  Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder er gældende).

(28)  De foreskrevne oplysninger skal gives for hver påtænkt variant.

(29)  For dæk af kategori Z bestemt til montering på køretøjer med maksimalhastighed over 300 km/h gives tilsvarende oplysninger.

(30)  Det anførte antal siddepladser skal gælde for køretøjer i bevægelse. Der kan anføres et interval, hvis der er tale om en modulopdelt indretning.

(31)  »R-punktet« eller »sædets referencepunkt« er et punkt, der er fastlagt af fabrikanten for hver siddeplads ved hjælp af det tredimensionale referencesystem som foreskrevet i bilag III til direktiv 77/649/EØF ().

(32)  EUT L 267 af 19.10.1977, s. 1.

(33)  EFT L 375 af 31.12.1980, s. 36.

Addendum

til EF-typegodkendelsesattest nr. ...

Bemærkninger

| 1. | Køretøjet er typegodkendt i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, i denne forordning (dvs. at køretøjets største dimensioner overskrider de maksimale dimensioner, der er nævnt i del A, B, C eller D i bilag I): ... ja/nej (1) |
| --- | --- |

1.

Køretøjet er typegodkendt i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, i denne forordning (dvs. at køretøjets største dimensioner overskrider de maksimale dimensioner, der er nævnt i del A, B, C eller D i bilag I): ... ja/nej (1)

| 2. | Køretøjet er monteret med luftaffjedring: ... ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.

Køretøjet er monteret med luftaffjedring: ... ja/nej (1)

| 3. | Køretøjet er monteret med affjedring, der er anerkendt som svarende til luftaffjedring: ... ja/nej (1) |
| --- | --- |

3.

Køretøjet er monteret med affjedring, der er anerkendt som svarende til luftaffjedring: ... ja/nej (1)

| 4. | Køretøjet opfylder forskrifterne for terrængående køretøjer: ... ja/nej (1) |
| --- | --- |

4.

Køretøjet opfylder forskrifterne for terrængående køretøjer: ... ja/nej (1)

Forklaring:

| (2) | Som defineret i bilag II, afsnit A. |
| --- | --- |

(2)

Som defineret i bilag II, afsnit A.

---

(1)  Det ikke gældende overstreges.

BILAG VI

Ændringer til bilag I, III, IX og XVI til direktiv 2007/46/EF

I direktiv 2007/46/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag I foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 0.5 affattes således:
  0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...« |
| --- | --- | --- |

1)

I bilag I foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 0.5 affattes således:

0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...«

| b) | Punkt 1.9 affattes således:
  1.9.   Angiv, om det trækkende køretøj er beregnet til at trække sættevogne eller andre påhængskøretøjer, samt om påhængskøretøjet er en sættevogn, en påhængsvogn med trækstang, en kærre eller et påhængskøretøj med stiv trækstang: ...« |
| --- | --- |

b)

Punkt 1.9 affattes således:

1.9.   Angiv, om det trækkende køretøj er beregnet til at trække sættevogne eller andre påhængskøretøjer, samt om påhængskøretøjet er en sættevogn, en påhængsvogn med trækstang, en kærre eller et påhængskøretøj med stiv trækstang: ...«

| c) | Følgende indsættes som punkt 1.10:
  1.10.   Angiv om køretøjet er specielt konstrueret til temperaturkontrolleret transport af gods: ...« |
| --- | --- |

c)

Følgende indsættes som punkt 1.10:

1.10.   Angiv om køretøjet er specielt konstrueret til temperaturkontrolleret transport af gods: ...«

| d) | Punkt 2 affattes således:
  »2.   MASSE OG DIMENSIONER (f) (g) (7)
  (i kg og mm) (der henvises i givet fald til tegning)« |
| --- | --- |

d)

Punkt 2 affattes således:

»2.   MASSE OG DIMENSIONER (f) (g) (7)

(i kg og mm) (der henvises i givet fald til tegning)«

| e) | Punkt 2.1.1.1, 2.1.1.1.1 og 2.1.1.1.2 affattes således:
  »2.1.2.   Køretøjer med tre eller flere aksler
  2.1.2.1.   Akselafstand (hvis flerakslet) mellem på hinanden følgende aksler, fra forreste til bageste aksel: ...
  2.1.2.2.   Samlet akselafstand (hvis flerakslet): ...« |
| --- | --- |

e)

Punkt 2.1.1.1, 2.1.1.1.1 og 2.1.1.1.2 affattes således:

»2.1.2.   Køretøjer med tre eller flere aksler

2.1.2.1.   Akselafstand (hvis flerakslet) mellem på hinanden følgende aksler, fra forreste til bageste aksel: ...

2.1.2.2.   Samlet akselafstand (hvis flerakslet): ...«

| f) | Punkt 2.5 og 2.5.1 affattes således:
  2.5.   Mindste akseltryk på den/de styrende aksel(-ler) for delvis opbyggede køretøjer:

  ...« |
| --- | --- |

f)

Punkt 2.5 og 2.5.1 affattes således:

2.5.   Mindste akseltryk på den/de styrende aksel(-ler) for delvis opbyggede køretøjer:

...«

| g) | Punkt 2.6 og 2.6.1 affattes således:
  »2.6.   Massen i køreklar stand (h)






  a) | mindste og største for hver variant: ... |
| --- | --- | --- |

g)

Punkt 2.6 og 2.6.1 affattes således:

»2.6.   Massen i køreklar stand (h)

a)

mindste og største for hver variant: ...

| b) | masse for hver version (skema skal vedlægges): ... |
| --- | --- |

b)

masse for hver version (skema skal vedlægges): ...

2.6.1.   Denne masses fordeling på akslerne og for sættevogn, kærre eller påhængskøretøj med stiv trækstang, belastningen på koblingspunktet: ...

| a) | mindste og største for hver variant: ... |
| --- | --- |

a)

mindste og største for hver variant: ...

| b) | masse for hver version (skema skal vedlægges): ...« |
| --- | --- |

b)

masse for hver version (skema skal vedlægges): ...«

| h) | Følgende indsættes som punkt 2.6.2:
  2.6.2.   Ekstraudstyrets masse (se definition nr. 5 i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1230/2012 (1)) ... |
| --- | --- |

h)

Følgende indsættes som punkt 2.6.2:

2.6.2.   Ekstraudstyrets masse (se definition nr. 5 i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1230/2012 (1)) ...

| i) | Punkt 2.10 affattes således:
  2.10.   Teknisk tilladt masse på hver akselgruppe: ...« |
| --- | --- |

i)

Punkt 2.10 affattes således:

2.10.   Teknisk tilladt masse på hver akselgruppe: ...«

| j) | Punkt 2.11 affattes således:
  »2.11.   Største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse for det trækkende køretøj

  for så vidt angår:« |
| --- | --- |

j)

Punkt 2.11 affattes således:

»2.11.   Største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse for det trækkende køretøj

for så vidt angår:«

| k) | Punkt 2.11.4 affattes således:
  2.11.4.   Påhængskøretøj med stiv trækstang: ...« |
| --- | --- |

k)

Punkt 2.11.4 affattes således:

2.11.4.   Påhængskøretøj med stiv trækstang: ...«

| l) | Punkt 2.11.5 affattes således:
  2.11.5.   Teknisk tilladelig totalmasse af vogntog(3): ...« |
| --- | --- |

l)

Punkt 2.11.5 affattes således:

2.11.5.   Teknisk tilladelig totalmasse af vogntog(3): ...«

| m) | Punkt 2.12, 2.12.1 og 2.12.2 affattes således:
  »2.12.   Største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet:

  2.12.1.   for et trækkende køretøj: ...
  2.12.2.   for sættevogn, kærre eller påhængskøretøj med stiv trækstang: ...« |
| --- | --- |

m)

Punkt 2.12, 2.12.1 og 2.12.2 affattes således:

»2.12.   Største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet:

2.12.1.   for et trækkende køretøj: ...

2.12.2.   for sættevogn, kærre eller påhængskøretøj med stiv trækstang: ...«

| n) | Punkt 2.16-2.16.5 affattes således:
  »2.16.   Største tilladte masser ved registrering/ibrugtagning (ikke obligatorisk)

  2.16.1.   Største tilladte totalmasse ved registrering/ibrugtagning: ...
  2.16.2.   Største tilladte akseltryk pr. aksel ved registrering/ibrugtagning, og for sættevogn og kærre, påregnet tilladt belastning på koblingspunktet som oplyst af fabrikanten, hvis den er mindre end den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet: ...
  2.16.3.   Største tilladte masse på hver akselgruppe ved registrering/ibrugtagning: ...
  2.16.4.   Største tilladte tilkoblede masse ved registrering/ibrugtagning: ...
  2.16.5.   Største tilladte totalmasse for vogntoget ved registrering/ibrugtagning: ...« |
| --- | --- |

n)

Punkt 2.16-2.16.5 affattes således:

»2.16.   Største tilladte masser ved registrering/ibrugtagning (ikke obligatorisk)

2.16.1.   Største tilladte totalmasse ved registrering/ibrugtagning: ...

2.16.2.   Største tilladte akseltryk pr. aksel ved registrering/ibrugtagning, og for sættevogn og kærre, påregnet tilladt belastning på koblingspunktet som oplyst af fabrikanten, hvis den er mindre end den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet: ...

2.16.3.   Største tilladte masse på hver akselgruppe ved registrering/ibrugtagning: ...

2.16.4.   Største tilladte tilkoblede masse ved registrering/ibrugtagning: ...

2.16.5.   Største tilladte totalmasse for vogntoget ved registrering/ibrugtagning: ...«

| o) | Følgende indsættes som punkt 13.12:
  13.12.   Tegning med dimensioner, der viser den indvendige indretning med hensyn til siddepladser, område til ståpladser, kørestolsbrugere og bagagerumsklap herunder stativer og eventuel skiboks.« |
| --- | --- |

o)

Følgende indsættes som punkt 13.12:

13.12.   Tegning med dimensioner, der viser den indvendige indretning med hensyn til siddepladser, område til ståpladser, kørestolsbrugere og bagagerumsklap herunder stativer og eventuel skiboks.«

| p) | I de forklarende noter foretages følgende ændringer:






  i) | Følgende indsættes som note (7):






  »(7) | Ekstraudstyr, der påvirker køretøjets dimensioner, skal angives.« |
| --- | --- | --- | --- |

p)

I de forklarende noter foretages følgende ændringer:

i)

Følgende indsættes som note (7):

»(7)

Ekstraudstyr, der påvirker køretøjets dimensioner, skal angives.«

| ii) | Note (h) affattes således:






  »(h) | Førerens masse sættes til 75 kg.
  Væskebeholdersystemerne (undtagen beholdere til spildevand, der skal forblive tomme) fyldes til 100 % af den af fabrikanten specificerede kapacitet.
  Det er ikke nødvendigt at give de i punkt 2.6. b) og 2.6.1. b) nævnte oplysninger for køretøjer i klasse N2 N3, M2, M3, O3 og O4.« |
| --- | --- | --- |

ii)

Note (h) affattes således:

»(h)

Førerens masse sættes til 75 kg.

Væskebeholdersystemerne (undtagen beholdere til spildevand, der skal forblive tomme) fyldes til 100 % af den af fabrikanten specificerede kapacitet.

Det er ikke nødvendigt at give de i punkt 2.6. b) og 2.6.1. b) nævnte oplysninger for køretøjer i klasse N2 N3, M2, M3, O3 og O4.«

| 2) | Del I i bilag III ændres således:






  a) | I afsnit A foretages følgende ændringer:






  i) | Punkt 0.5 affattes således:
  0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...« |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Del I i bilag III ændres således:

a)

I afsnit A foretages følgende ændringer:

i)

Punkt 0.5 affattes således:

0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...«

| ii) | Som punkt 1.9 og 1.10 indsættes:
  1.9.   Angiv, om det trækkende køretøj er beregnet til at trække sættevogne eller andre påhængskøretøjer, samt om påhængskøretøjet er en sættevogn, en påhængsvogn med trækstang, en kærre eller et påhængskøretøj med stiv trækstang: ...
  1.10.   Angiv om køretøjet er specielt konstrueret til temperaturkontrolleret transport af gods: ...« |
| --- | --- |

ii)

Som punkt 1.9 og 1.10 indsættes:

1.9.   Angiv, om det trækkende køretøj er beregnet til at trække sættevogne eller andre påhængskøretøjer, samt om påhængskøretøjet er en sættevogn, en påhængsvogn med trækstang, en kærre eller et påhængskøretøj med stiv trækstang: ...

1.10.   Angiv om køretøjet er specielt konstrueret til temperaturkontrolleret transport af gods: ...«

| iii) | Punkt 2 affattes således:
  »2.   MASSE OG DIMENSIONER (f) (g) (7)
  (i kg og mm) (Der henvises i givet fald til tegninger)« |
| --- | --- |

iii)

Punkt 2 affattes således:

»2.   MASSE OG DIMENSIONER (f) (g) (7)

(i kg og mm) (Der henvises i givet fald til tegninger)«

| iv) | Følgende indsættes som punkt 2.5:
  2.5.   Mindste akseltryk på den/de styrende aksel/aksler for delvis opbyggede køretøjer: ...« |
| --- | --- |

iv)

Følgende indsættes som punkt 2.5:

2.5.   Mindste akseltryk på den/de styrende aksel/aksler for delvis opbyggede køretøjer: ...«

| v) | Punkt 2.6 og 2.6.1 affattes således:
  »2.6.   Massen i køreklar stand (h)






  a) | mindste og største for hver variant: ... |
| --- | --- | --- |

v)

Punkt 2.6 og 2.6.1 affattes således:

»2.6.   Massen i køreklar stand (h)

a)

mindste og største for hver variant: ...

| b) | masse for hver version (skema skal vedlægges): ... |
| --- | --- |

b)

masse for hver version (skema skal vedlægges): ...

2.6.1.   Denne masses fordeling på akslerne og, for sættevogn, påhængskøretøj med stiv trækstang og kærre, belastningen på koblingspunktet:

| a) | mindste og største for hver variant: ... |
| --- | --- |

a)

mindste og største for hver variant: ...

| b) | masse for hver version (skema skal vedlægges): ...« |
| --- | --- |

b)

masse for hver version (skema skal vedlægges): ...«

| vi) | Følgende indsættes som punkt 2.6.2:
  2.6.2.   Ekstraudstyrets masse (se definition nr. 5 i artikel 2 i Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012: ...« |
| --- | --- |

vi)

Følgende indsættes som punkt 2.6.2:

2.6.2.   Ekstraudstyrets masse (se definition nr. 5 i artikel 2 i Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012: ...«

| vii) | Punkt 2.10 affattes således:
  2.10.   Teknisk tilladt masse på hver akselgruppe: ...« |
| --- | --- |

vii)

Punkt 2.10 affattes således:

2.10.   Teknisk tilladt masse på hver akselgruppe: ...«

| viii) | Punkt 2.11 affattes således:
  »2.11.   Største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse for det trækkende køretøj

  for så vidt angår:« |
| --- | --- |

viii)

Punkt 2.11 affattes således:

»2.11.   Største teknisk tilladte tilkoblede totalmasse for det trækkende køretøj

for så vidt angår:«

| ix) | Punkt 2.11.4 affattes således:
  2.11.4.   Påhængskøretøj med stiv trækstang: ...« |
| --- | --- |

ix)

Punkt 2.11.4 affattes således:

2.11.4.   Påhængskøretøj med stiv trækstang: ...«

| x) | Punkt 2.11.5 affattes således:
  2.11.5.   Teknisk tilladelig totalmasse af vogntog(3): ...« |
| --- | --- |

x)

Punkt 2.11.5 affattes således:

2.11.5.   Teknisk tilladelig totalmasse af vogntog(3): ...«

| xi) | Punkt 2.12, 2.12.1 og 2.12.2 affattes således:
  »2.12.   Største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet:

  2.12.1.   for et trækkende køretøj: ...
  2.12.2.   for sættevogn, kærre eller påhængskøretøj med stiv trækstang: ...« |
| --- | --- |

xi)

Punkt 2.12, 2.12.1 og 2.12.2 affattes således:

»2.12.   Største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet:

2.12.1.   for et trækkende køretøj: ...

2.12.2.   for sættevogn, kærre eller påhængskøretøj med stiv trækstang: ...«

| xii) | Punkt 2.16-2.16.5 affattes således:
  »2.16.   Største tilladte masser ved registrering/ibrugtagning (ikke obligatorisk)

  2.16.1.   Største tilladte totalmasse ved registrering/ibrugtagning: ...
  2.16.2.   Største tilladte akseltryk pr. aksel ved registrering/ibrugtagning, og for sættevogn og kærre, påregnet tilladt belastning på koblingspunktet som oplyst af fabrikanten, hvis den er mindre end den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet: ...
  2.16.3.   Største tilladte masse på hver akselgruppe ved registrering/ibrugtagning: ...
  2.16.4.   Største tilladte tilkoblede masse ved registrering/ibrugtagning: ...
  2.16.5.   Største tilladte totalmasse for vogntoget ved registrering/ibrugtagning: ...« |
| --- | --- |

xii)

Punkt 2.16-2.16.5 affattes således:

»2.16.   Største tilladte masser ved registrering/ibrugtagning (ikke obligatorisk)

2.16.1.   Største tilladte totalmasse ved registrering/ibrugtagning: ...

2.16.2.   Største tilladte akseltryk pr. aksel ved registrering/ibrugtagning, og for sættevogn og kærre, påregnet tilladt belastning på koblingspunktet som oplyst af fabrikanten, hvis den er mindre end den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet: ...

2.16.3.   Største tilladte masse på hver akselgruppe ved registrering/ibrugtagning: ...

2.16.4.   Største tilladte tilkoblede masse ved registrering/ibrugtagning: ...

2.16.5.   Største tilladte totalmasse for vogntoget ved registrering/ibrugtagning: ...«

| b) | I afsnit B foretages følgende ændringer:






  i) | Punkt 0.5 affattes således:
  0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...« |
| --- | --- | --- |

b)

I afsnit B foretages følgende ændringer:

i)

Punkt 0.5 affattes således:

0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...«

| ii) | Som punkt 1.9 og 1.10 indsættes:
  1.9.   Angiv, om det trækkende køretøj er beregnet til at trække sættevogne eller andre påhængskøretøjer, samt om påhængskøretøjet er en sættevogn, en påhængsvogn med trækstang, en kærre eller et påhængskøretøj med stiv trækstang: ...
  1.10.   Angiv om køretøjet er specielt konstrueret til temperaturkontrolleret transport af gods: ...« |
| --- | --- |

ii)

Som punkt 1.9 og 1.10 indsættes:

1.9.   Angiv, om det trækkende køretøj er beregnet til at trække sættevogne eller andre påhængskøretøjer, samt om påhængskøretøjet er en sættevogn, en påhængsvogn med trækstang, en kærre eller et påhængskøretøj med stiv trækstang: ...

1.10.   Angiv om køretøjet er specielt konstrueret til temperaturkontrolleret transport af gods: ...«

| iii) | Punkt 2 affattes således:
  »2.   MASSE OG DIMENSIONER (f) (g) (7)
  (i kg og mm) (Der henvises i givet fald til tegninger)« |
| --- | --- |

iii)

Punkt 2 affattes således:

»2.   MASSE OG DIMENSIONER (f) (g) (7)

(i kg og mm) (Der henvises i givet fald til tegninger)«

| iv) | Punkt 2.6 og 2.6.1 affattes således:
  »2.6.   Massen i køreklar stand (h)






  a) | mindste og største for hver variant: ... |
| --- | --- | --- |

iv)

Punkt 2.6 og 2.6.1 affattes således:

»2.6.   Massen i køreklar stand (h)

a)

mindste og største for hver variant: ...

| b) | masse for hver version (skema skal vedlægges): ... |
| --- | --- |

b)

masse for hver version (skema skal vedlægges): ...

2.6.1.   Denne masses fordeling på akslerne og, for sættevogn, påhængskøretøj med stiv trækstang og kærre, belastningen på koblingspunktet: ...

| a) | mindste og største for hver variant: ... |
| --- | --- |

a)

mindste og største for hver variant: ...

| b) | masse for hver version (skema skal vedlægges): ...« |
| --- | --- |

b)

masse for hver version (skema skal vedlægges): ...«

| v) | Følgende indsættes som punkt 2.6.2:
  2.6.2.   Ekstraudstyrets masse (se definition nr. 5 i artikel 2 i Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012: ...« |
| --- | --- |

v)

Følgende indsættes som punkt 2.6.2:

2.6.2.   Ekstraudstyrets masse (se definition nr. 5 i artikel 2 i Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012: ...«

| vi) | Punkt 2.10 affattes således:
  2.10.   Teknisk tilladt masse på hver akselgruppe: ...« |
| --- | --- |

vi)

Punkt 2.10 affattes således:

2.10.   Teknisk tilladt masse på hver akselgruppe: ...«

| vii) | Punkt 2.12 og 2.12.2 affattes således:
  »2.12.   Største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet:

  2.12.2.   for sættevogn, kærre eller påhængskøretøj med stiv trækstang: ...« |
| --- | --- |

vii)

Punkt 2.12 og 2.12.2 affattes således:

»2.12.   Største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet:

2.12.2.   for sættevogn, kærre eller påhængskøretøj med stiv trækstang: ...«

| viii) | Punkt 2.16-2.16.3 affattes således:
  »2.16.   Største tilladte masser ved registrering/ibrugtagning (ikke obligatorisk)

  2.16.1.   Største tilladte totalmasse ved registrering/ibrugtagning: ...
  2.16.2.   Største tilladte akseltryk pr. aksel ved registrering/ibrugtagning, og for sættevogn og kærre, påregnet tilladt belastning på koblingspunktet som oplyst af fabrikanten, hvis den er mindre end den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet: ...
  2.16.3.   Største tilladte masse på hver akselgruppe ved registrering/ibrugtagning: ...« |
| --- | --- |

viii)

Punkt 2.16-2.16.3 affattes således:

»2.16.   Største tilladte masser ved registrering/ibrugtagning (ikke obligatorisk)

2.16.1.   Største tilladte totalmasse ved registrering/ibrugtagning: ...

2.16.2.   Største tilladte akseltryk pr. aksel ved registrering/ibrugtagning, og for sættevogn og kærre, påregnet tilladt belastning på koblingspunktet som oplyst af fabrikanten, hvis den er mindre end den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet: ...

2.16.3.   Største tilladte masse på hver akselgruppe ved registrering/ibrugtagning: ...«

| ix) | Punkt 2.16.5 udgår. |
| --- | --- |

ix)

Punkt 2.16.5 udgår.

| 3. | I bilag IX foretages følgende ændringer:






  a) | I »Model A1 — side 1 — Færdigopbyggede køretøjer — EF-typeattest«, affattes rubrik 0.5 således:
  0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...« |
| --- | --- | --- |

3.

I bilag IX foretages følgende ændringer:

a)

I »Model A1 — side 1 — Færdigopbyggede køretøjer — EF-typeattest«, affattes rubrik 0.5 således:

0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...«

| b) | I »Model A2 — side 1 — Køretøjer typegodkendt i små serier – [Årstal] – [Løbenummer] — EF-typeattest« affattes rubrik 0.5 således:
  0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...« |
| --- | --- |

b)

I »Model A2 — side 1 — Køretøjer typegodkendt i små serier – [Årstal] – [Løbenummer] — EF-typeattest« affattes rubrik 0.5 således:

0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...«

| c) | I »Model B — side 1 — Etapevis Færdigopbyggede køretøjer — EF-typeattest« affattes rubrik 0.5 således:
  0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...« |
| --- | --- |

c)

I »Model B — side 1 — Etapevis Færdigopbyggede køretøjer — EF-typeattest« affattes rubrik 0.5 således:

0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...«

| d) | I »Model C1 — side 1 — Delvis opbyggede køretøjer — EF-typeattest«, affattes rubrik 0.5 således:
  0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...« |
| --- | --- |

d)

I »Model C1 — side 1 — Delvis opbyggede køretøjer — EF-typeattest«, affattes rubrik 0.5 således:

0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...«

| e) | I »Model C2 — side 1 — Delvis opbyggede køretøjer typegodkendt i små serier – [Årstal] – [Løbenummer] — EF-typeattest« affattes rubrik 0.5 således:
  0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...« |
| --- | --- |

e)

I »Model C2 — side 1 — Delvis opbyggede køretøjer typegodkendt i små serier – [Årstal] – [Løbenummer] — EF-typeattest« affattes rubrik 0.5 således:

0.5.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...«

| f) | I »Side 2 — Køretøjsklasse M1 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13 således:
  13.   Masse i køreklar stand: ...kg« |
| --- | --- |

f)

I »Side 2 — Køretøjsklasse M1 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13 således:

13.   Masse i køreklar stand: ...kg«

| g) | I »Side 2 — Køretøjsklasse M1 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:
  13.2.   Køretøjets reelle masse: ...kg« |
| --- | --- |

g)

I »Side 2 — Køretøjsklasse M1 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:

13.2.   Køretøjets reelle masse: ...kg«

| h) | I »Side 2 — Køretøjsklasse M2 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13 således:
  13.   Masse i køreklar stand: ...kg« |
| --- | --- |

h)

I »Side 2 — Køretøjsklasse M2 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13 således:

13.   Masse i køreklar stand: ...kg«

| i) | I »Side 2 — Køretøjsklasse M2 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:
  13.2.   Køretøjets reelle masse: ...kg« |
| --- | --- |

i)

I »Side 2 — Køretøjsklasse M2 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:

13.2.   Køretøjets reelle masse: ...kg«

| j) | I »Side 2 — Køretøjsklasse M3 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13 således:
  13.   Masse i køreklar stand: ...kg« |
| --- | --- |

j)

I »Side 2 — Køretøjsklasse M3 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13 således:

13.   Masse i køreklar stand: ...kg«

| k) | I »Side 2 — Køretøjsklasse M3 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:
  13.2.   Køretøjets reelle masse: ...kg« |
| --- | --- |

k)

I »Side 2 — Køretøjsklasse M3 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:

13.2.   Køretøjets reelle masse: ...kg«

| l) | I »Side 2 — Køretøjsklasse N1 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13 således:
  13.   Masse i køreklar stand: ...kg« |
| --- | --- |

l)

I »Side 2 — Køretøjsklasse N1 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13 således:

13.   Masse i køreklar stand: ...kg«

| m) | I »Side 2 — Køretøjsklasse N1 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:
  13.2.   Køretøjets reelle masse: ...kg« |
| --- | --- |

m)

I »Side 2 — Køretøjsklasse N1 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:

13.2.   Køretøjets reelle masse: ...kg«

| n) | I »Side 2 — Køretøjsklasse N2 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13 således:
  13.   Masse i køreklar stand: ...kg« |
| --- | --- |

n)

I »Side 2 — Køretøjsklasse N2 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13 således:

13.   Masse i køreklar stand: ...kg«

| o) | I »Side 2 — Køretøjsklasse N2 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:
  13.2.   Køretøjets reelle masse: ...kg« |
| --- | --- |

o)

I »Side 2 — Køretøjsklasse N2 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:

13.2.   Køretøjets reelle masse: ...kg«

| p) | I »Side 2 — Køretøjsklasse N3 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13. således:
  13.   Masse i køreklar stand: ...kg« |
| --- | --- |

p)

I »Side 2 — Køretøjsklasse N3 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13. således:

13.   Masse i køreklar stand: ...kg«

| q) | I »Side 2 — Køretøjsklasse N3 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:
  13.2.   Køretøjets reelle masse: ...kg« |
| --- | --- |

q)

I »Side 2 — Køretøjsklasse N3 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:

13.2.   Køretøjets reelle masse: ...kg«

| r) | I »Side 2 — Køretøjsklasse O1 og O2 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13. således:
  13.   Masse i køreklar stand: ...kg« |
| --- | --- |

r)

I »Side 2 — Køretøjsklasse O1 og O2 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13. således:

13.   Masse i køreklar stand: ...kg«

| s) | I »Side 2 — Køretøjsklasse O1 og O2 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:
  13.2.   Køretøjets reelle masse: ...kg« |
| --- | --- |

s)

I »Side 2 — Køretøjsklasse O1 og O2 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:

13.2.   Køretøjets reelle masse: ...kg«

| t) | I »side 2 — Køretøjsklasse O3 og O4 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13 således:
  13.   Masse i køreklar stand: ...kg« |
| --- | --- |

t)

I »side 2 — Køretøjsklasse O3 og O4 (færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer)« affattes rubrik 13 således:

13.   Masse i køreklar stand: ...kg«

| u) | I »Side 2 — Køretøjsklasse M1 (delvis opbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:
  13.2.   Masse i køreklar stand: ...kg« |
| --- | --- |

u)

I »Side 2 — Køretøjsklasse M1 (delvis opbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13.2:

13.2.   Masse i køreklar stand: ...kg«

| v) | I »Side 2 — Køretøjsklasse M1 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14 således:
  14.   Køretøjets reelle masse: ...kg« |
| --- | --- |

v)

I »Side 2 — Køretøjsklasse M1 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14 således:

14.   Køretøjets reelle masse: ...kg«

| w) | I »Side 2 — Køretøjsklasse M2 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14 således:
  14.   Køretøjets reelle masse: ...kg« |
| --- | --- |

w)

I »Side 2 — Køretøjsklasse M2 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14 således:

14.   Køretøjets reelle masse: ...kg«

| x) | I »Side 2 — Køretøjsklasse M3 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14 således:
  14.   Køretøjets reelle masse: ...kg« |
| --- | --- |

x)

I »Side 2 — Køretøjsklasse M3 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14 således:

14.   Køretøjets reelle masse: ...kg«

| y) | I »Side 2 — Køretøjsklasse N1 (delvis opbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13:
  13.   Masse i køreklar stand: ...kg« |
| --- | --- |

y)

I »Side 2 — Køretøjsklasse N1 (delvis opbyggede køretøjer)« indsættes følgende som rubrik 13:

13.   Masse i køreklar stand: ...kg«

| z) | I »Side 2 — Køretøjsklasse N1 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14 således:
  14.   Køretøjets reelle masse: ...kg« |
| --- | --- |

z)

I »Side 2 — Køretøjsklasse N1 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14 således:

14.   Køretøjets reelle masse: ...kg«

| aa) | I »Side 2 — Køretøjsklasse N2 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14 således:
  14.   Køretøjets reelle masse: ...kg« |
| --- | --- |

aa)

I »Side 2 — Køretøjsklasse N2 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14 således:

14.   Køretøjets reelle masse: ...kg«

| ab) | I »Side 2 — Køretøjsklasse N3 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14 således:
  14.   Køretøjets reelle masse: ...kg« |
| --- | --- |

ab)

I »Side 2 — Køretøjsklasse N3 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14 således:

14.   Køretøjets reelle masse: ...kg«

| ac) | I »Side 2 — Køretøjsklasse O1 og O2 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14. således:
  14.   Køretøjets reelle masse: ...kg« |
| --- | --- |

ac)

I »Side 2 — Køretøjsklasse O1 og O2 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14. således:

14.   Køretøjets reelle masse: ...kg«

| ad) | I »Side 2 — Køretøjsklasse O3 og O4 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14. således:
  14.   Køretøjets reelle masse: ...kg« |
| --- | --- |

ad)

I »Side 2 — Køretøjsklasse O3 og O4 (delvis opbyggede køretøjer)« affattes rubrik 14. således:

14.   Køretøjets reelle masse: ...kg«

| ae) | Under »Forklarende noter til bilag IX« udgår note (f). |
| --- | --- |

ae)

Under »Forklarende noter til bilag IX« udgår note (f).

| 4. | I bilag XVI foretages følgende ændringer:






  a) | Følgende indsættes som rubrik 44 i listen over retsakter:
  »44.   Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012« |
| --- | --- | --- |

4.

I bilag XVI foretages følgende ændringer:

a)

Følgende indsættes som rubrik 44 i listen over retsakter:

»44.   Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012«

| b) | Følgende indsættes som rubrik 44 i tillæg 2: | Retsakt | Bilag og punkt | Særlige betingelser |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| »44. | Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012 | Afsnit 7 og 8 i del B i bilag I | a) | Kontrol af overholdelsen af kravene om manøvredygtighed, herunder for køretøjer monteret med løftbare eller belastbare aksler. |

b)

Følgende indsættes som rubrik 44 i tillæg 2:

Retsakt

Bilag og punkt

Særlige betingelser

»44.

Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012

Afsnit 7 og 8 i del B i bilag I

a)

Kontrol af overholdelsen af kravene om manøvredygtighed, herunder for køretøjer monteret med løftbare eller belastbare aksler.

Afsnit 6 og 7 i del C i bilag I

| b) | Måling af største udsving bagtil.« |
| --- | --- |

b)

Måling af største udsving bagtil.«

---

(1)  EUT L 353 af 21.12.2012, s. 31.«

BILAG VII

»BILAG XII

GRÆNSER FOR SMÅ SERIER OG RESTKØRETØJER

A.   GRÆNSER FOR SMÅ SERIER

| 1. | Det antal enheder af en type af køretøjer, der registreres, sælges eller ibrugtages pr. år i Unionen i henhold til artikel 22, må ikke overstige det tal, der nedenfor er angivet for den pågældende klasse af køretøjer:






  Klasse | Enheder |
| --- | --- | --- |
| M1 | 1 000 |
| M2, M3 | 0 |
| N1 | 0 |
| N2, N3 | 0 |
| O1, O2 | 0 |
| O3, O4 | 0 |

1.

Det antal enheder af en type af køretøjer, der registreres, sælges eller ibrugtages pr. år i Unionen i henhold til artikel 22, må ikke overstige det tal, der nedenfor er angivet for den pågældende klasse af køretøjer:

Klasse

Enheder

M1

1 000

M2, M3

0

N1

0

N2, N3

0

O1, O2

0

O3, O4

0

| 2. | Det antal enheder af en type af køretøjer, der registreres, sælges eller ibrugtages pr. år i én medlemsstat i henhold til artikel 23, fastsættes af den pågældende medlemsstat, men må ikke overstige det tal, der nedenfor er angivet for den pågældende klasse af køretøjer:






  Klasse | Enheder |
| --- | --- | --- |
| M1 | 75 |
| M2, M3 | 250 |
| N1 | 500 |
| N2, N3 | 250 |
| O1, O2 | 500 |
| O3, O4 | 250 |

2.

Det antal enheder af en type af køretøjer, der registreres, sælges eller ibrugtages pr. år i én medlemsstat i henhold til artikel 23, fastsættes af den pågældende medlemsstat, men må ikke overstige det tal, der nedenfor er angivet for den pågældende klasse af køretøjer:

Klasse

Enheder

M1

75

M2, M3

250

N1

500

N2, N3

250

O1, O2

500

O3, O4

250

| 3. | Det antal enheder af en type af køretøjer, der registreres, sælges eller ibrugtages pr. år i én medlemsstat i henhold til artikel 6, stk. 2, i Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012 fastsættes af den pågældende medlemsstat, men må ikke overstige det tal, der nedenfor er angivet for den pågældende klasse af køretøjer:






  Klasse | Enheder |
| --- | --- | --- |
| M2, M3 | 1 000 |
| N2, N3 | 1 200 |
| O3, O4 | 2 000 |

3.

Det antal enheder af en type af køretøjer, der registreres, sælges eller ibrugtages pr. år i én medlemsstat i henhold til artikel 6, stk. 2, i Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012 fastsættes af den pågældende medlemsstat, men må ikke overstige det tal, der nedenfor er angivet for den pågældende klasse af køretøjer:

Klasse

Enheder

M2, M3

1 000

N2, N3

1 200

O3, O4

2 000

B.   GRÆNSER FOR RESTKØRETØJER

Det antal færdigopbyggede og etapevis færdigopbyggede køretøjer, der må tages i brug i hver medlemsstat i henhold til den procedure, der er fastsat i proceduren for restkøretøjer, skal begrænses af den enkelte medlemsstat på en af følgende måder:

| 1. | må antallet af køretøjer af en eller flere typer for køretøjer i klasse M1 ikke overstige 10 % og for alle andre klasser 30 % af alle berørte typer, der blev taget i brug det foregående år i den pågældende medlemsstat.
  Såfremt 10 % henholdsvis 30 % udgør under 100 køretøjer, kan medlemsstaten tillade, at højst 100 køretøjer tages i brug. |
| --- | --- |

1.

må antallet af køretøjer af en eller flere typer for køretøjer i klasse M1 ikke overstige 10 % og for alle andre klasser 30 % af alle berørte typer, der blev taget i brug det foregående år i den pågældende medlemsstat.

Såfremt 10 % henholdsvis 30 % udgør under 100 køretøjer, kan medlemsstaten tillade, at højst 100 køretøjer tages i brug.

| 2. | må køretøjer af en given type kun bestå af dem, for hvilke der på eller efter produktionsdatoen var udstedt en gyldig overensstemmelseserklæring, som var gyldig i mindst tre måneder efter udstedelsen, men som senere er blevet ugyldig som følge af, at en retsakt er trådt i kraft.« |
| --- | --- |

2.

må køretøjer af en given type kun bestå af dem, for hvilke der på eller efter produktionsdatoen var udstedt en gyldig overensstemmelseserklæring, som var gyldig i mindst tre måneder efter udstedelsen, men som senere er blevet ugyldig som følge af, at en retsakt er trådt i kraft.«

---

DIREKTIVER

| 21.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 353/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 353/80

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2012/46/EU

af 6. december 2012

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/68/EF af 16. december 1997 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (1), særlig artikel 14, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/26/EF af 21. april 2004 om ændring af direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (2) blev der indført nye emissionstrin, III A, III B og IV, i direktiv 97/68/EF for at sikre bedre miljøbeskyttelse og beskytte menneskers sundhed. Prøvningsmetoderne er blevet ændret i overensstemmelse hermed, først ved direktiv 2004/26/EF og senere ved Kommissionens direktiv 2010/26/EU af 31. marts 2010 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (3). |
| --- | --- |

(1)

Med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/26/EF af 21. april 2004 om ændring af direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (2) blev der indført nye emissionstrin, III A, III B og IV, i direktiv 97/68/EF for at sikre bedre miljøbeskyttelse og beskytte menneskers sundhed. Prøvningsmetoderne er blevet ændret i overensstemmelse hermed, først ved direktiv 2004/26/EF og senere ved Kommissionens direktiv 2010/26/EU af 31. marts 2010 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (3).

| (2) | Trin IV-grænseværdierne vil blive obligatoriske for typegodkendelser, der meddeles fra den 1. januar 2013 for motorer i kategori Q, og fra den 1. oktober 2013 for motorer i kategori R. På grundlag erfaringerne med store Euro V og VI-motorer i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 af 18. juni 2009 om typegodkendelse af motorkøretøjer og motorer med hensyn til emissioner fra tunge erhvervskøretøjer (Euro VI) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer og om ændring af forordning (EF) nr. 715/2007 og direktiv 2007/46/EF og om ophævelse af direktiv 80/1269/EØF, 2005/55/EF og 2005/78/EF (4) er der blevet fastslået nogle mangler i prøvningskravene for trin IV-motorer. For at muliggøre typegodkendelse af trin IV-motorer i kategori Q og R, idet der tages hensyn til den tekniske udvikling, og for at øge den globale harmonisering, er det nødvendigt at revidere og supplere visse bestemmelser i direktiv 97/68/EF. Dette er også nødvendigt for at reducere margenen for fortolkning af prøvningsresultater og begrænse fejlene ved vurdering af motoremissioner. |
| --- | --- |

(2)

Trin IV-grænseværdierne vil blive obligatoriske for typegodkendelser, der meddeles fra den 1. januar 2013 for motorer i kategori Q, og fra den 1. oktober 2013 for motorer i kategori R. På grundlag erfaringerne med store Euro V og VI-motorer i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 af 18. juni 2009 om typegodkendelse af motorkøretøjer og motorer med hensyn til emissioner fra tunge erhvervskøretøjer (Euro VI) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer og om ændring af forordning (EF) nr. 715/2007 og direktiv 2007/46/EF og om ophævelse af direktiv 80/1269/EØF, 2005/55/EF og 2005/78/EF (4) er der blevet fastslået nogle mangler i prøvningskravene for trin IV-motorer. For at muliggøre typegodkendelse af trin IV-motorer i kategori Q og R, idet der tages hensyn til den tekniske udvikling, og for at øge den globale harmonisering, er det nødvendigt at revidere og supplere visse bestemmelser i direktiv 97/68/EF. Dette er også nødvendigt for at reducere margenen for fortolkning af prøvningsresultater og begrænse fejlene ved vurdering af motoremissioner.

| (3) | Ved direktiv 2010/26/EU blev der indført bestemmelser om NOx-kontrol, som er nødvendige for at sikre, at de sofistikerede efterbehandlingssystemer, der kræves for at opfylde de nye emissionsgrænser for trin III B og IV-motorer, fungerer ordentligt. Det er navnlig hensigtsmæssigt, for at forhindre, at operatører omgår overensstemmelse med emissionsgrænserne, at supplere bestemmelserne om NOx-kontrol ved at indføre et operatøradvarselssystem baseret på de tilsvarende bestemmelser i forordning (EF) nr. 595/2009 for tunge køretøjer (Euro VI), kombineret med et totrins ansporingssystem, som i væsentlig grad reducerer udstyrets ydeevne og derved fremtvinger overholdelse. |
| --- | --- |

(3)

Ved direktiv 2010/26/EU blev der indført bestemmelser om NOx-kontrol, som er nødvendige for at sikre, at de sofistikerede efterbehandlingssystemer, der kræves for at opfylde de nye emissionsgrænser for trin III B og IV-motorer, fungerer ordentligt. Det er navnlig hensigtsmæssigt, for at forhindre, at operatører omgår overensstemmelse med emissionsgrænserne, at supplere bestemmelserne om NOx-kontrol ved at indføre et operatøradvarselssystem baseret på de tilsvarende bestemmelser i forordning (EF) nr. 595/2009 for tunge køretøjer (Euro VI), kombineret med et totrins ansporingssystem, som i væsentlig grad reducerer udstyrets ydeevne og derved fremtvinger overholdelse.

| (4) | Med indførelsen af elektronisk styrede motorer er det blevet nødvendigt at tilpasse prøvningsproceduren for at sikre, at motorprøvningerne bedre svarer til de faktiske anvendelsesforhold, hvilket yderligere forhindrer omgåelse af emissionskravene (cycle beating). Ved typegodkendelsen skal der derfor påvises overensstemmelse ved et arbejdsområde for den prøvede motor, der er udvalgt på grundlag af standarden ISO 8178. Det er også nødvendigt nærmere at specificere de motordriftbetingelser, som disse prøvninger skal udføres under, og at ændre beregningsmetoderne, så de svarer til dem, der kræves for tunge køretøjer (Euro VI), og at bringe dem på linje med bestemmelserne hos EU’s vigtigste handelspartnere. |
| --- | --- |

(4)

Med indførelsen af elektronisk styrede motorer er det blevet nødvendigt at tilpasse prøvningsproceduren for at sikre, at motorprøvningerne bedre svarer til de faktiske anvendelsesforhold, hvilket yderligere forhindrer omgåelse af emissionskravene (cycle beating). Ved typegodkendelsen skal der derfor påvises overensstemmelse ved et arbejdsområde for den prøvede motor, der er udvalgt på grundlag af standarden ISO 8178. Det er også nødvendigt nærmere at specificere de motordriftbetingelser, som disse prøvninger skal udføres under, og at ændre beregningsmetoderne, så de svarer til dem, der kræves for tunge køretøjer (Euro VI), og at bringe dem på linje med bestemmelserne hos EU’s vigtigste handelspartnere.

| (5) | I henhold til direktiv 97/68/EF skal fabrikanten angive motorens emission under særlige omgivende kontrol-betingelser vedrørende højde over havet eller tryk og temperatur. For at opnå bedre overensstemmelse med motorernes faktiske anvendelse vil det være hensigtsmæssigt at udvide kriterierne temperatur/tryk og højde over havet ved at afstemme bestemmelserne bedre med kravene til store Euro VI-motorer. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til direktiv 97/68/EF skal fabrikanten angive motorens emission under særlige omgivende kontrol-betingelser vedrørende højde over havet eller tryk og temperatur. For at opnå bedre overensstemmelse med motorernes faktiske anvendelse vil det være hensigtsmæssigt at udvide kriterierne temperatur/tryk og højde over havet ved at afstemme bestemmelserne bedre med kravene til store Euro VI-motorer.

| (6) | Holdbarhedskravene bør også revideres for at sikre effektiviteten af emissionsbegrænsningen, når først motoren er taget i drift. Som følge af de teknologiske ændringer i forbindelse med trin IV-motorer og deres respektive efterbehandlingssystem er holdbarhedsbestemmelserne i direktiv 97/68/EF ikke egnede til disse motorer, og derfor bør bestemmelser baseret på bestemmelserne i forordning (EF) nr. 595/2009 for store Euro VI-motorer integreres i direktiv 97/68/EF. |
| --- | --- |

(6)

Holdbarhedskravene bør også revideres for at sikre effektiviteten af emissionsbegrænsningen, når først motoren er taget i drift. Som følge af de teknologiske ændringer i forbindelse med trin IV-motorer og deres respektive efterbehandlingssystem er holdbarhedsbestemmelserne i direktiv 97/68/EF ikke egnede til disse motorer, og derfor bør bestemmelser baseret på bestemmelserne i forordning (EF) nr. 595/2009 for store Euro VI-motorer integreres i direktiv 97/68/EF.

| (7) | En global harmoniseret prøvningsmetode for trin IV-motorer er blevet vedtaget af FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03). Det er hensigtsmæssigt at bestemme, at denne metode også skal være gældende for prøvning af disse motorer i EU. |
| --- | --- |

(7)

En global harmoniseret prøvningsmetode for trin IV-motorer er blevet vedtaget af FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03). Det er hensigtsmæssigt at bestemme, at denne metode også skal være gældende for prøvning af disse motorer i EU.

| (8) | I henhold til direktiv 97/68/EF er godkendelser meddelt i henhold til anden specifik EU-lovgivning eller FN/ECE-lovgivning ækvivalent med typegodkendelser meddelt under nævnte direktiv. Henvisningerne til de retsakter, der anses for ækvivalente, bør tilpasses til de i øjeblikket gældende versioner. For så vidt angår Euro VI-motorer til tunge køretøjer er det nødvendigt at specificere, at ækvivalenskravene kun kan opfyldes, hvis visse yderligere krav vedrørende ansporing overholdes. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til direktiv 97/68/EF er godkendelser meddelt i henhold til anden specifik EU-lovgivning eller FN/ECE-lovgivning ækvivalent med typegodkendelser meddelt under nævnte direktiv. Henvisningerne til de retsakter, der anses for ækvivalente, bør tilpasses til de i øjeblikket gældende versioner. For så vidt angår Euro VI-motorer til tunge køretøjer er det nødvendigt at specificere, at ækvivalenskravene kun kan opfyldes, hvis visse yderligere krav vedrørende ansporing overholdes.

| (9) | Rapportering af kuldioxidemissioner (CO2-emissioner) giver yderligere oplysninger om motorens præstation. Rapportering af CO2-emissioner i prøvningscyklusser indgår i bestemmelserne i forordning (EF) nr. 595/2009 for så vidt angår tunge køretøjer (Euro VI og Environmental Protection Agency (EPA) 40CFR Greenhouse Gas Emissions Standards). Det er derfor hensigtsmæssigt også at indføre sådanne bestemmelser i direktiv 97/68/EF. |
| --- | --- |

(9)

Rapportering af kuldioxidemissioner (CO2-emissioner) giver yderligere oplysninger om motorens præstation. Rapportering af CO2-emissioner i prøvningscyklusser indgår i bestemmelserne i forordning (EF) nr. 595/2009 for så vidt angår tunge køretøjer (Euro VI og Environmental Protection Agency (EPA) 40CFR Greenhouse Gas Emissions Standards). Det er derfor hensigtsmæssigt også at indføre sådanne bestemmelser i direktiv 97/68/EF.

| (10) | Direktiv 97/68/EF indeholder ikke særlige krav vedrørende emissioner fra krumtaphuset, som er sekundære motoremissioner. For at undgå fortolkningsproblemer er det nødvendigt at afklare, hvordan emissioner fra krumtaphuset indregnes ved bedømmelse af, om emissionsprøvningen er bestået. Disse bestemmelser bør bringes i overensstemmelse med Euro VI-bestemmelserne for tunge køretøjer og US Tier 4-bestemmelserne (EPA 40CFR part 1039). |
| --- | --- |

(10)

Direktiv 97/68/EF indeholder ikke særlige krav vedrørende emissioner fra krumtaphuset, som er sekundære motoremissioner. For at undgå fortolkningsproblemer er det nødvendigt at afklare, hvordan emissioner fra krumtaphuset indregnes ved bedømmelse af, om emissionsprøvningen er bestået. Disse bestemmelser bør bringes i overensstemmelse med Euro VI-bestemmelserne for tunge køretøjer og US Tier 4-bestemmelserne (EPA 40CFR part 1039).

| (11) | I direktiv 97/68/EF specificeres det, at motorer inddeles i forskellige kategorier af motoreffektområder efter motorens nettoeffekt og derved med hensyn til kravene til emissionsgrænseværdier. Med nye elektronisk styrede motorer kan den maksimale motoreffekt være forskellig fra motorens nominelle effekt. For at sikre, at emissionskravene opfyldes, bør den motoreffekt, der tages hensyn til, være motorens maksimale effekt. |
| --- | --- |

(11)

I direktiv 97/68/EF specificeres det, at motorer inddeles i forskellige kategorier af motoreffektområder efter motorens nettoeffekt og derved med hensyn til kravene til emissionsgrænseværdier. Med nye elektronisk styrede motorer kan den maksimale motoreffekt være forskellig fra motorens nominelle effekt. For at sikre, at emissionskravene opfyldes, bør den motoreffekt, der tages hensyn til, være motorens maksimale effekt.

| (12) | De oplysningsskemaer, der er fastlagt i direktiv 97/68/EF, bør ajourføres, så de svarer til den tekniske udvikling og de indførte ændringer. De nye oplysningsskemaer bør give mulighed for en komplet rapportering. |
| --- | --- |

(12)

De oplysningsskemaer, der er fastlagt i direktiv 97/68/EF, bør ajourføres, så de svarer til den tekniske udvikling og de indførte ændringer. De nye oplysningsskemaer bør give mulighed for en komplet rapportering.

| (13) | Direktiv 97/68/EF bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(13)

Direktiv 97/68/EF bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (14) | I overensstemmelse med medlemsstaternes og Kommissionens fælles politiske erklæring om forklarende dokumenter af 28. september 2011 har medlemsstaterne forpligtet sig til i berettigede tilfælde at lade meddelelsen af deres gennemførelsesbestemmelser ledsage af et eller flere dokumenter, som forklarer forholdet mellem komponenterne i et direktiv og de tilsvarende dele af de nationale gennemførelsesinstrumenter. |
| --- | --- |

(14)

I overensstemmelse med medlemsstaternes og Kommissionens fælles politiske erklæring om forklarende dokumenter af 28. september 2011 har medlemsstaterne forpligtet sig til i berettigede tilfælde at lade meddelelsen af deres gennemførelsesbestemmelser ledsage af et eller flere dokumenter, som forklarer forholdet mellem komponenterne i et direktiv og de tilsvarende dele af de nationale gennemførelsesinstrumenter.

| (15) | Bestemmelserne i det foreliggende direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra det tekniske udvalg for motorkøretøjer i henhold til dettes kompentence, jf. artikel 15 i direktiv 97/68/EF — |
| --- | --- |

(15)

Bestemmelserne i det foreliggende direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra det tekniske udvalg for motorkøretøjer i henhold til dettes kompentence, jf. artikel 15 i direktiv 97/68/EF —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændring af direktiv 97/68/EF

I direktiv 97/68/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag I ændres som angivet i bilag I til dette direktiv. |
| --- | --- |

1)

Bilag I ændres som angivet i bilag I til dette direktiv.

| 2) | Bilag II ændres som angivet i bilag II til dette direktiv. |
| --- | --- |

2)

Bilag II ændres som angivet i bilag II til dette direktiv.

| 3) | Bilag III ændres som angivet i bilag III til dette direktiv. |
| --- | --- |

3)

Bilag III ændres som angivet i bilag III til dette direktiv.

| 4) | Bilag VI ændres som angivet i bilag IV til dette direktiv. |
| --- | --- |

4)

Bilag VI ændres som angivet i bilag IV til dette direktiv.

| 5) | Bilag VII ændres som angivet i bilag V til dette direktiv. |
| --- | --- |

5)

Bilag VII ændres som angivet i bilag V til dette direktiv.

| 6) | Bilag XI erstattes af bilag VI til dette direktiv. |
| --- | --- |

6)

Bilag XI erstattes af bilag VI til dette direktiv.

| 7) | Bilag XII erstattes af bilag VII til dette direktiv. |
| --- | --- |

7)

Bilag XII erstattes af bilag VII til dette direktiv.

Artikel 2

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 21. december 2013. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. december 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 59 af 27.2.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 146 af 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 86 af 1.4.2010, s. 29.

3

(4)  EUT L 188 af 18.7.2009, s. 1.

4

---

BILAG I

I bilag I til direktiv 97/68/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Der indsættes følgende punkt 3.2.3 og 3.2.4:






  »3.2.3. | i en parentes emissionstrinnet i romertal, som skal være iøjefaldende og placeret i nærheden af typegodkendelsesnummeret |
| --- | --- | --- |

1)

Der indsættes følgende punkt 3.2.3 og 3.2.4:

»3.2.3.

i en parentes emissionstrinnet i romertal, som skal være iøjefaldende og placeret i nærheden af typegodkendelsesnummeret

| 3.2.4. | i en parentes bogstaverne SV, der henviser til fabrikanter af små motorserier (small volume), og som skal være iøjefaldende og placeret i nærheden af typegodkendelsesnummeret på alle motorer, der markedsføres i henhold til den undtagelse for små motorfamilier, der er fastlagt i artikel 10, stk. 4.« |
| --- | --- |

3.2.4.

i en parentes bogstaverne SV, der henviser til fabrikanter af små motorserier (small volume), og som skal være iøjefaldende og placeret i nærheden af typegodkendelsesnummeret på alle motorer, der markedsføres i henhold til den undtagelse for små motorfamilier, der er fastlagt i artikel 10, stk. 4.«

| 2) | Punkt 8.3.2.2 affattes således:






  »8.3.2.2. | Kontrolbetingelserne for trin III B og trin IV er som følger:






  a) | kontrolbetingelser for trin III B-motorer:






  i) | en højde over havets overflade på højst 1 000 m (eller ækvivalent atmosfærisk tryk på 90 kPa) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Punkt 8.3.2.2 affattes således:

»8.3.2.2.

Kontrolbetingelserne for trin III B og trin IV er som følger:

a)

kontrolbetingelser for trin III B-motorer:

i)

en højde over havets overflade på højst 1 000 m (eller ækvivalent atmosfærisk tryk på 90 kPa)

| ii) | en omgivende temperatur inden for intervallet 275-303 K (2-30 °C) |
| --- | --- |

ii)

en omgivende temperatur inden for intervallet 275-303 K (2-30 °C)

| iii) | en kølevæsketemperatur over 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

iii)

en kølevæsketemperatur over 343 K (70 °C).

Hvis den understøttende emissionskontrolstrategi aktiveres, når motoren er i drift under de kontrolbetingelser, der er anført i i), ii) og iii), må strategien kun aktiveres undtagelsesvis.

| b) | kontrolbetingelser for trin IV-motorer:






  i) | et atmosfæretryk, der er større end eller lig med 82,5 kPa |
| --- | --- | --- |

b)

kontrolbetingelser for trin IV-motorer:

i)

et atmosfæretryk, der er større end eller lig med 82,5 kPa

| ii) | en omgivende temperatur inden for følgende område:






  — | lig med eller over 266 K (– 7 °C) |
| --- | --- | --- |

ii)

en omgivende temperatur inden for følgende område:

—

lig med eller over 266 K (– 7 °C)

| — | mindre end eller lig med den temperatur, der bestemmes ved anvendelse af følgende ligning ved det specificerede atmosfæriske tryk: , hvor: Tc
  er den beregnede omgivende lufttemperatur i K og P
  b er atmosfæretrykket i kPa. |
| --- | --- |

—

mindre end eller lig med den temperatur, der bestemmes ved anvendelse af følgende ligning ved det specificerede atmosfæriske tryk: Formula, hvor: Tc
  er den beregnede omgivende lufttemperatur i K og P
  b er atmosfæretrykket i kPa.

| iii) | en kølevæsketemperatur over 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

iii)

en kølevæsketemperatur over 343 K (70 °C).

Hvis den understøttende emissionskontrolstrategi aktiveres, når motoren er i drift under de kontrolbetingelser, der er anført i i), ii) og iii), må strategien kun aktiveres, når det er blevet påvist, at dette er nødvendigt af de grunde, der er angivet i punkt 8.3.2.3 og godkendt af den typegodkendende myndighed.

| c) | drift ved lave temperaturer
  Som undtagelse fra kravene i b) kan der anvendes en understøttende emissionskontrolstrategi for trin IV-motorer med udstødningsrecirkulation (EGR), når den omgivende temperatur er under 275 K (2 °C), og hvis et af følgende to kriterier er opfyldt:






  i) | lufttemperaturen i indsugningsmanifolden er mindre end eller lig med den temperatur, der defineres ved følgende ligning:

  , hvor: IMT
  c er den beregnede temperatur i indsugningsmanifolden i K, og P
  IM er det absolutte tryk i indsugningsmanifolden i kPa |
| --- | --- | --- |

c)

drift ved lave temperaturer

Som undtagelse fra kravene i b) kan der anvendes en understøttende emissionskontrolstrategi for trin IV-motorer med udstødningsrecirkulation (EGR), når den omgivende temperatur er under 275 K (2 °C), og hvis et af følgende to kriterier er opfyldt:

i)

Formula

| ii) | kølevæsketemperaturen er mindre end eller lig med den temperatur, der defineres ved følgende ligning:

  , hvor: ECT
  c er den beregnede kølevæsketemperatur i K, og P
  IM er det absolutte tryk i indsugningsmanifolden i kPa.« |
| --- | --- |

ii)

Formula

| 3) | I punkt 8.3.2.3 affattes litra b) således:






  »b) | af hensyn til driftsikkerheden«. |
| --- | --- | --- |

3)

I punkt 8.3.2.3 affattes litra b) således:

»b)

af hensyn til driftsikkerheden«.

| 4) | Titlen på punkt 8.4 affattes således:
  »Krav til NOx-kontrolforanstaltninger for trin III B-motorer«. |
| --- | --- |

4)

Titlen på punkt 8.4 affattes således:

»Krav til NOx-kontrolforanstaltninger for trin III B-motorer«.

| 5) | Følgende punkt 8.5, 8.6 og 8.7 tilføjes:
  »8.5.   Krav til NOx-kontrolforanstaltninger for trin IV-motorer

  8.5.1.   Fabrikanten skal levere oplysninger, der fuldt ud beskriver NOx-kontrolforanstaltningernes funktionelle driftsdata ved hjælp af de dokumenter, der er angivet i punkt 2 i tillæg 1 til bilag II og i punkt 2 i tillæg 3 til bilag II.
  8.5.2.   Motorens emissionskontrolstrategi skal være funktionsdygtig under alle miljøforhold, der regelmæssigt forekommer på Unionens område, navnlig ved lave omgivelsestemperaturer. Dette krav er ikke begrænset til de betingelser, under hvilke den grundlæggende emissionskontrolstrategi skal anvendes som angivet i punkt 8.3.2.2.
  8.5.3.   Når der anvendes et reagens, skal fabrikanten påvise, at emission af ammoniak under den varme NRTC-cyklus eller NRSC-cyklus i typegodkendelsesproceduren ikke overstiger en middelværdi på 10 ppm.
  8.5.4.   Hvis reagensbeholdere er monteret på eller tilsluttet en mobil ikke-vejgående maskine, skal der forefindes midler til udtagning af prøve af reagenset i beholderen. Prøveudtagningspunktet skal være let tilgængeligt uden brug af specialværktøj eller særlige anordninger.
  8.5.5.   Typegodkendelse er i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, afhængig af følgende:






  a) | alle operatører af mobilt ikke-vejgående udstyr skal forsynes med en skriftlig vedligeholdelsesvejledning |
| --- | --- | --- |

5)

Følgende punkt 8.5, 8.6 og 8.7 tilføjes:

»8.5.   Krav til NOx-kontrolforanstaltninger for trin IV-motorer

8.5.1.   Fabrikanten skal levere oplysninger, der fuldt ud beskriver NOx-kontrolforanstaltningernes funktionelle driftsdata ved hjælp af de dokumenter, der er angivet i punkt 2 i tillæg 1 til bilag II og i punkt 2 i tillæg 3 til bilag II.

8.5.2.   Motorens emissionskontrolstrategi skal være funktionsdygtig under alle miljøforhold, der regelmæssigt forekommer på Unionens område, navnlig ved lave omgivelsestemperaturer. Dette krav er ikke begrænset til de betingelser, under hvilke den grundlæggende emissionskontrolstrategi skal anvendes som angivet i punkt 8.3.2.2.

8.5.3.   Når der anvendes et reagens, skal fabrikanten påvise, at emission af ammoniak under den varme NRTC-cyklus eller NRSC-cyklus i typegodkendelsesproceduren ikke overstiger en middelværdi på 10 ppm.

8.5.4.   Hvis reagensbeholdere er monteret på eller tilsluttet en mobil ikke-vejgående maskine, skal der forefindes midler til udtagning af prøve af reagenset i beholderen. Prøveudtagningspunktet skal være let tilgængeligt uden brug af specialværktøj eller særlige anordninger.

8.5.5.   Typegodkendelse er i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, afhængig af følgende:

a)

alle operatører af mobilt ikke-vejgående udstyr skal forsynes med en skriftlig vedligeholdelsesvejledning

| b) | OEM-fabrikanten skal forsynes med monteringsdokumenter for motoren, herunder det emissionskontrolsystem, der udgør en del af den godkendte motortype |
| --- | --- |

b)

OEM-fabrikanten skal forsynes med monteringsdokumenter for motoren, herunder det emissionskontrolsystem, der udgør en del af den godkendte motortype

| c) | OEM-fabrikanten skal forsynes med vejledning for et operatøradvarselsystem, et ansporingssystem og (hvis relevant) frostbeskyttelse af reagenset |
| --- | --- |

c)

OEM-fabrikanten skal forsynes med vejledning for et operatøradvarselsystem, et ansporingssystem og (hvis relevant) frostbeskyttelse af reagenset

| d) | anvendelsen af bestemmelserne om vejledning for operatøren, monteringsdokumenter, operatøradvarselssystem, ansporingssystem og frostbeskyttelse af reagenset er omhandlet i tillæg 1 til dette bilag. |
| --- | --- |

d)

anvendelsen af bestemmelserne om vejledning for operatøren, monteringsdokumenter, operatøradvarselssystem, ansporingssystem og frostbeskyttelse af reagenset er omhandlet i tillæg 1 til dette bilag.

8.6.   Kontrolområde for trin IV

I overensstemmelse med punkt 4.1.2.7 i dette bilag må de emissioner, der er prøveudtaget for trin IV-motorer inden for det kontrolområde, der er defineret i bilag I, tillæg 2, ikke overskride grænseværdierne i emissionstabellen i punkt 4.1.2.6 i dette bilag med mere end 100 %.

8.6.1.   Påvisningskrav

De tekniske tjenester udvælger indtil tre tilfældige belastnings- og hastighedspunkter inden for kontrolområdet til prøvning. De tekniske tjenester fastlægger også en tilfældig kørselsrækkefølge for prøvningspunkterne. Prøvningen køres i overensstemmelse med de vigtigste krav i NRSC-cyklussen, men hvert prøvningspunkt evalueres separat. Alle prøvningspunkter skal overholde de grænseværdier, der er fastsat i punkt 8.6.

8.6.2.   Krav til prøvningen

Prøvningen skal udføres umiddelbart efter prøvningscyklusserne i diskret modus som beskrevet i bilag III.

Hvis fabrikanten imidlertid i overensstemmelse med punkt 1.2.1 i bilag III vælger at anvende metoden i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, skal prøvningen udføres som følger:

| a) | prøvningen udføres umiddelbart efter prøvningscyklusserne i diskret modus som beskrevet i litra a)-e) i punkt 7.8.1.2, i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, men før efter-prøvningsprocedurerne f), eller efter RMC-prøvningen (Ramped Modal Cycle — modal cyklus med ramper) i litra a)-d) i punkt 7.8.2.2 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, men før efter-prøvingsprocedurerne e), alt efter hvad der er relevant |
| --- | --- |

a)

prøvningen udføres umiddelbart efter prøvningscyklusserne i diskret modus som beskrevet i litra a)-e) i punkt 7.8.1.2, i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, men før efter-prøvningsprocedurerne f), eller efter RMC-prøvningen (Ramped Modal Cycle — modal cyklus med ramper) i litra a)-d) i punkt 7.8.2.2 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, men før efter-prøvingsprocedurerne e), alt efter hvad der er relevant

| b) | prøvningerne skal udføres som påkrævet i litra b)-e) i punkt 7.8.1.2 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, med anvendelse af flerfiltermetoden (et filter for hvert prøvningspunkt) for hver af de tre valgte prøvningspunkter |
| --- | --- |

b)

prøvningerne skal udføres som påkrævet i litra b)-e) i punkt 7.8.1.2 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, med anvendelse af flerfiltermetoden (et filter for hvert prøvningspunkt) for hver af de tre valgte prøvningspunkter

| c) | en specifik emissionsværdi skal beregnes (i g/kWh) for hvert prøvningspunkt |
| --- | --- |

c)

en specifik emissionsværdi skal beregnes (i g/kWh) for hvert prøvningspunkt

| d) | emissionsværdier kan beregnes på molær basis ved anvendelse af tillæg A.7 eller på massebasis ved anvendelse af tillæg A.8, men skal være konsistente med den metode, der anvendes til prøvning med diskret modus eller RMC-prøvning |
| --- | --- |

d)

emissionsværdier kan beregnes på molær basis ved anvendelse af tillæg A.7 eller på massebasis ved anvendelse af tillæg A.8, men skal være konsistente med den metode, der anvendes til prøvning med diskret modus eller RMC-prøvning

| e) | ved gassummationsberegninger indstilles Nmode på 1, og der anvendes en vægtningsfaktor på 1 |
| --- | --- |

e)

ved gassummationsberegninger indstilles Nmode på 1, og der anvendes en vægtningsfaktor på 1

| f) | ved partikelberegninger anvendes flerfiltermetoden, og ved gassummationsberegninger indstilles Nmode på 1, og der anvendes en vægtningsfaktor på 1. |
| --- | --- |

f)

ved partikelberegninger anvendes flerfiltermetoden, og ved gassummationsberegninger indstilles Nmode på 1, og der anvendes en vægtningsfaktor på 1.

8.7.   Kontrol af emissioner af krumtaphusgasser for trin IV-motorer

8.7.1.   Der må ikke udledes emissioner fra krumtaphuset direkte til den omgivende atmosfære, bortset fra de undtagelser, der er anført i punkt 8.7.3.

8.7.2.   Motorer kan ved al drift udlede krumtaphusemissioner til udstødningen opstrøms for en eventuel efterbehandlingsanordning.

8.7.3.   Motorer udstyret med turboladere, pumper, blæsere eller trykladere til lufttilførsel kan udlede emissioner fra krumtaphuset til den omgivende atmosfære. I så fald skal emissionerne fra krumptaphuset lægges til udstødningsemissionerne (enten fysisk eller matematisk) under al emissionsprøvning i overensstemmelse med punkt 8.7.3.1.

8.7.3.1.   Emissioner fra krumtaphus

Der må ikke udledes emissioner fra krumtaphuset direkte til den omgivende atmosfære, bortset fra følgende undtagelse: Motorer udstyret med turboladere, pumper, blæsere eller trykladere til lufttilførsel kan udlede emissioner fra krumtaphuset til den omgivende atmosfære, hvis emissionerne lægges til udstødningsemissionerne (fysisk eller matematisk) under hele emissionsprøvningen. Fabrikanter, der benytter sig af denne undtagelse, skal montere motorerne således, at alle emissioner fra krumtaphuset kan ledes ind i emissionsprøveudtagningssystemet. I denne forbindelse betragtes udledninger fra krumtaphuset, der ved al drift føres direkte til udstødningen opstrøms for udstødningsefterbehandlingssystemet, ikke som udledt direkte til den omgivende atmosfære.

Emissioner fra åbne krumtaphuse skal ledes ind i udstødningssystemet med henblik på emissionsmåling på følgende måde:

| a) | ledningsmaterialet skal have glatte overflader og være elektrisk ledende og må ikke reagere med emissioner fra krumtaphuset. Ledningernes længde skal begrænses så meget som muligt |
| --- | --- |

a)

ledningsmaterialet skal have glatte overflader og være elektrisk ledende og må ikke reagere med emissioner fra krumtaphuset. Ledningernes længde skal begrænses så meget som muligt

| b) | antallet af bøjninger i krumtaphusets laboratorieledninger skal minimeres, og radius i enhver uundgåelig bøjning maksimeres |
| --- | --- |

b)

antallet af bøjninger i krumtaphusets laboratorieledninger skal minimeres, og radius i enhver uundgåelig bøjning maksimeres

| c) | krumtaphusets laboratorieudstødningsledninger skal opfylde motorfabrikantens specifikationer vedrørende modtryk i krumtaphus |
| --- | --- |

c)

krumtaphusets laboratorieudstødningsledninger skal opfylde motorfabrikantens specifikationer vedrørende modtryk i krumtaphus

| d) | krumtaphusets udstødningsledninger skal føres til den ufortyndede udstødning nedstrøms for eventuelle efterbehandlingssystemer eller udstødningsindsnævringer og tilstrækkeligt opstrøms for eventuel prøveudtagning til at sikre fuld opblanding med motorudstødningen før prøveudtagningen. Krumtaphusets udstødningsledning skal kunne nå ind i den frie udstødningsstrøm, således at »boundary-layer«-virkninger undgås, og opblanding fremmes. Krumtaphusets udstødningsledninger kan have en hvilken som helst retning i forhold til strømmen af ufortyndet udstødning.« |
| --- | --- |

d)

krumtaphusets udstødningsledninger skal føres til den ufortyndede udstødning nedstrøms for eventuelle efterbehandlingssystemer eller udstødningsindsnævringer og tilstrækkeligt opstrøms for eventuel prøveudtagning til at sikre fuld opblanding med motorudstødningen før prøveudtagningen. Krumtaphusets udstødningsledning skal kunne nå ind i den frie udstødningsstrøm, således at »boundary-layer«-virkninger undgås, og opblanding fremmes. Krumtaphusets udstødningsledninger kan have en hvilken som helst retning i forhold til strømmen af ufortyndet udstødning.«

| 6) | Som punkt 9 indsættes:
  »9.   VALG AF MOTOREFFEKTKATEGORI






  9.1. | Med henblik på at bestemme, om motorer, som kører med vekslende hastighed som defineret i punkt 1.A. i) og 1.A. iv) i dette bilag, er i overensstemmelse med de emissionsgrænser, der er angivet i punkt 4 i dette bilag, skal de inddeles i effektområder på grundlag af den højeste nettoeffekt målt i henhold til punkt 2.4 i bilag I. |
| --- | --- | --- |

6)

Som punkt 9 indsættes:

»9.   VALG AF MOTOREFFEKTKATEGORI

9.1.

Med henblik på at bestemme, om motorer, som kører med vekslende hastighed som defineret i punkt 1.A. i) og 1.A. iv) i dette bilag, er i overensstemmelse med de emissionsgrænser, der er angivet i punkt 4 i dette bilag, skal de inddeles i effektområder på grundlag af den højeste nettoeffekt målt i henhold til punkt 2.4 i bilag I.

| 9.2. | For andre motortyper anvendes nominel nettoeffekt.« |
| --- | --- |

9.2.

For andre motortyper anvendes nominel nettoeffekt.«

| 7) | Som tillæg 1 og 2 indsættes:»
  Tillæg 1

  Krav til sikring af NOx-kontrolforanstaltningernes korrekte funktion

  1.   Indledning

  I dette bilag fastsættes kravene til sikring af NOx-kontrolforanstaltningernes korrekte funktion. Det omfatter også krav til motorer, der med henblik på emissionsbegrænsning gør brug af et reagens i efterbehandlingssystemet.
  1.1.   Definitioner og forkortelser

  »Diagnosticeringssystem for NOx-kontrol (NCD«)«: et system i motoren, som kana)detektere en fejl i NOx-kontrollenb)identificere det sandsynlige årsag til fejl i NOx-kontrollen ved hjælp af oplysninger lagret i computer-hukommelsen og/eller kommunikere sådan oplysninger ud af maskinen/motoren.»NOx-kontrolfejl (NCM)«: et forsøg på uautoriseret indgreb i en motors NOx-kontrolsystem eller en fejl, der påvirker systemet, og som kan skyldes uautoriseret indgreb, der i henhold til dette direktiv efter detektion anses for at kræve aktivering af advarsel- eller ansporingssysstem.
  »Diagnosefejlkode (DTC)«: en numerisk eller alfanumerisk identifikator, som identificerer eller afmærker en NOx-kontrolfejl.
  »Bekræftet og aktiv diagnosefejlkode (DTC)«: en diagnosefejlkode (DTC), der lagres, når NCD-systemet konkluderer, at der er en fejl til stede.
  »Scanningsværktøj«: eksternt prøvningsudstyr anvendt til kommunikation med NCD-systemet.
  »NCD-motorfamilie«: fabrikantens gruppering af motorsystemer med samme metode til overvågning/diagnosticering af NCM-fejl.
  2.   Generelle krav

  Motorsystemet skal være udstyret med et diagnosticeringssystem for NOx-kontrol (NCD-system), der kan identificere de NOx-kontrolfejl (NCM-fejl), der er omhandlet i dette bilag. Ethvert motorsystem, som er omfattet af dette punkt, skal udformes, konstrueres og monteres således, at det kan overholde disse krav i motorens normale levetid og under normale anvendelsesbetingelser. Ved opfyldelsen af dette mål er det acceptabelt, at motorer, der har været i brug ud over deres levetid som angivet i punkt 3.1 i tillæg 5 til bilag III til dette direktiv, udviser nogen forringelse med hensyn til funktionsdygtigheden og følsomheden af diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol (NCD-systemet), således at de grænseværdier, der er angivet i dette bilag, kan overskrides, før advarsels- og/eller ansporingssystemet aktiveres.
  2.1.   Krævede oplysninger

  2.1.1.   Hvis emissionskontrolsystemet kræver et reagens, skal dets egenskaber, herunder type af reagens, oplysninger om koncentration af reagenset i opløsning, forhold vedrørende driftstemperatur og referencer til internationale standarder for sammensætning og kvalitet angives af fabrikanten i punkt 2.2.1.13 i tillæg 1 og i punkt 2.2.1.13 i tillæg 3 til bilag II.
  2.1.2.   Der skal på godkendelsestidspunktet til den godkendende myndighed indgives detaljerede skriftlige oplysninger, der på fyldestgørende vis beskriver de funktionelle driftskarakteristika for operatøradvarselssystemet, jf. punkt 4, og operatøransporingssystemet, jf. punkt 5.
  2.1.3.   Fabrikanten skal levere monteringsdokumenter, som, når de anvendes af fabrikanten af oprindeligt materiel (OEM), sikrer, at motoren, herunder det emissionskontrolsystem, som udgør en del af den godkendte motortype, sammen med de nødvendige maskindele vil fungere på en måde, der er i overensstemmelse med kravene i dette bilag. Dokumentationen skal omfatte de detaljerede tekniske krav og dele til motorsystemet (software, hardware og kommunikation), der er nødvendige for korrekt montering af motorsystemet i maskinen.
  2.2.   Driftsbetingelser

  2.2.1.   Diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol skal være funktionsdygtigt under følgende betingelser:






  a) | ved omgivende temperaturer på mellem 266 K og 308 K (– 7 °C og 35 °C) |
| --- | --- | --- |

7)

Som tillæg 1 og 2 indsættes:

Tillæg 1

Krav til sikring af NOx-kontrolforanstaltningernes korrekte funktion

1.   Indledning

I dette bilag fastsættes kravene til sikring af NOx-kontrolforanstaltningernes korrekte funktion. Det omfatter også krav til motorer, der med henblik på emissionsbegrænsning gør brug af et reagens i efterbehandlingssystemet.

1.1.   Definitioner og forkortelser

»Diagnosticeringssystem for NOx-kontrol (NCD«)«: et system i motoren, som kan

»NOx-kontrolfejl (NCM)«: et forsøg på uautoriseret indgreb i en motors NOx-kontrolsystem eller en fejl, der påvirker systemet, og som kan skyldes uautoriseret indgreb, der i henhold til dette direktiv efter detektion anses for at kræve aktivering af advarsel- eller ansporingssysstem.

»Diagnosefejlkode (DTC)«: en numerisk eller alfanumerisk identifikator, som identificerer eller afmærker en NOx-kontrolfejl.

»Bekræftet og aktiv diagnosefejlkode (DTC)«: en diagnosefejlkode (DTC), der lagres, når NCD-systemet konkluderer, at der er en fejl til stede.

»Scanningsværktøj«: eksternt prøvningsudstyr anvendt til kommunikation med NCD-systemet.

»NCD-motorfamilie«: fabrikantens gruppering af motorsystemer med samme metode til overvågning/diagnosticering af NCM-fejl.

2.   Generelle krav

Motorsystemet skal være udstyret med et diagnosticeringssystem for NOx-kontrol (NCD-system), der kan identificere de NOx-kontrolfejl (NCM-fejl), der er omhandlet i dette bilag. Ethvert motorsystem, som er omfattet af dette punkt, skal udformes, konstrueres og monteres således, at det kan overholde disse krav i motorens normale levetid og under normale anvendelsesbetingelser. Ved opfyldelsen af dette mål er det acceptabelt, at motorer, der har været i brug ud over deres levetid som angivet i punkt 3.1 i tillæg 5 til bilag III til dette direktiv, udviser nogen forringelse med hensyn til funktionsdygtigheden og følsomheden af diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol (NCD-systemet), således at de grænseværdier, der er angivet i dette bilag, kan overskrides, før advarsels- og/eller ansporingssystemet aktiveres.

2.1.   Krævede oplysninger

2.1.1.   Hvis emissionskontrolsystemet kræver et reagens, skal dets egenskaber, herunder type af reagens, oplysninger om koncentration af reagenset i opløsning, forhold vedrørende driftstemperatur og referencer til internationale standarder for sammensætning og kvalitet angives af fabrikanten i punkt 2.2.1.13 i tillæg 1 og i punkt 2.2.1.13 i tillæg 3 til bilag II.

2.1.2.   Der skal på godkendelsestidspunktet til den godkendende myndighed indgives detaljerede skriftlige oplysninger, der på fyldestgørende vis beskriver de funktionelle driftskarakteristika for operatøradvarselssystemet, jf. punkt 4, og operatøransporingssystemet, jf. punkt 5.

2.1.3.   Fabrikanten skal levere monteringsdokumenter, som, når de anvendes af fabrikanten af oprindeligt materiel (OEM), sikrer, at motoren, herunder det emissionskontrolsystem, som udgør en del af den godkendte motortype, sammen med de nødvendige maskindele vil fungere på en måde, der er i overensstemmelse med kravene i dette bilag. Dokumentationen skal omfatte de detaljerede tekniske krav og dele til motorsystemet (software, hardware og kommunikation), der er nødvendige for korrekt montering af motorsystemet i maskinen.

2.2.   Driftsbetingelser

2.2.1.   Diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol skal være funktionsdygtigt under følgende betingelser:

a)

ved omgivende temperaturer på mellem 266 K og 308 K (– 7 °C og 35 °C)

| b) | i alle højder under 1 600 m |
| --- | --- |

b)

i alle højder under 1 600 m

| c) | ved kølevæsketemperaturer over 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

ved kølevæsketemperaturer over 343 K (70 °C).

Dette punkt gælder ikke overvågningen af reagensniveauet i beholderen, der skal kunne finde sted under alle driftsforhold, hvis målingen er teknisk mulig (f.eks. under alle forhold, hvor et flydende reagens ikke er frosset).

2.3.   Reagensfrostbeskyttelse

2.3.1.   Det er tilladt at anvende en opvarmet eller ikke-opvarmet reagensbeholder og -doseringssystem. Et opvarmet system skal opfylde kravene i punkt 2.3.2. Et ikke-opvarmet system skal opfylde kravene i punkt 2.3.3.

2.3.1.1.   Hvis der anvendes ikke-opvarmet reagensbeholder og -doseringssystem, skal det anføres i den skriftlige brugervejledning for maskinen.

2.3.2.   Reagensbeholder og -doseringssystem

2.3.2.1.   Hvis reagenset er frosset, skal reagenset være klar til brug højst 70 minutter efter start af motoren ved en omgivende temperatur på 266 K (– 7 °C).

2.3.2.2.   Konstruktionskriterier for et opvarmet system

Et opvarmet system skal konstrueres på en sådan måde, at det opfylder funktionskravne i dette punkt ved prøvning efter den fastlagte procedure.

| 2.3.2.2.1. | Reagensbeholderen og reagensdoseringssystemet skal henstå ved 255 K (– 18 °C) i 72 timer, eller indtil reagenset er frosset til fast is, afhængigt af hvad der først indtræffer. |
| --- | --- |

2.3.2.2.1.

Reagensbeholderen og reagensdoseringssystemet skal henstå ved 255 K (– 18 °C) i 72 timer, eller indtil reagenset er frosset til fast is, afhængigt af hvad der først indtræffer.

| 2.3.2.2.2. | Efter henstandsperioden som omhandlet i punkt 2.3.2.2.1 startes maskinen/motoren, hvorefter den arbejder ved en omgivende temperatur på 266 K (– 7 °C) eller derunder som følger:






  a) | 10 til 20 minutters tomgang |
| --- | --- | --- |

2.3.2.2.2.

Efter henstandsperioden som omhandlet i punkt 2.3.2.2.1 startes maskinen/motoren, hvorefter den arbejder ved en omgivende temperatur på 266 K (– 7 °C) eller derunder som følger:

a)

10 til 20 minutters tomgang

| b) | efterfulgt af indtil 50 minutters drift ved ikke over 40 % af nominel belastning. |
| --- | --- |

b)

efterfulgt af indtil 50 minutters drift ved ikke over 40 % af nominel belastning.

| 2.3.2.2.3. | Efter afslutningen af prøvningsproceduren i punkt 2.3.2.2.2 skal reagensdoseringssystemet være fuldt funktionsdygtigt. |
| --- | --- |

2.3.2.2.3.

Efter afslutningen af prøvningsproceduren i punkt 2.3.2.2.2 skal reagensdoseringssystemet være fuldt funktionsdygtigt.

2.3.2.3.   Evaluering af konstruktionskriterierne kan foretages i en kølerumsprøvningscelle med en hel maskine eller med dele, der er repræsentative for dem, der skal monteres på en maskine, eller den kan baseres på prøvninger af maskinen i marken.

2.3.3.   Aktivering af operatøradvarselssystem og ansporingssystem for et ikke-opvarmet system

2.3.3.1.   Operatøradvarselssystemet i punkt 4 skal aktiveres, hvis der ikke finder nogen reagensdosering sted ved en omgivende temperatur på ≤ 266 K (– 7 °C).

2.3.3.2.   Systemet med kraftig ansporing som omhandlet i punkt 5.4 skal aktiveres, hvis der ikke finder nogen reagensdosering sted ved en omgivende temperatur på ≤ 266 K (– 7 °C) senest 70 minutter efter start af køretøjet.

2.4.   Diagnosticeringskrav

2.4.1.   Diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol (NCD-systemet) skal kunne identificere de fejl i NOx-kontrollen (NCM-fejl), der er omhandlet i dette bilag, ved hjælp af diagnosefejlkoder (DTC), der er lagret i computerens hukommelse, og skal på anmodning kunne kommunikere disse informationer til uden for køretøjet.

2.4.2.   Krav til diagnosefejlkoder (DTC)

2.4.2.1.   NCD-systemet skal registre en DTC-kode for hver særskilt fejl i NOx-kontrollen (NCM).

2.4.2.2.   NCD-systemet skal senest 60 minutter efter motorstart afgøre, om der er en detekterbar fejl til stede. På dette tidspunkt skal der lagres en »bekræftet og aktiv« DTC-kode, og advarselssystemet skal aktiveres i overensstemmelse med punkt 4.

2.4.2.3.   I tilfælde, hvor der kræves mere end 60 minutters driftstid, for at monitorerne nøjagtigt detekterer og bekræfter en NCM-fejl (f.eks. monitorer, der bruger statistiske modeller, eller med hensyn til maskinens væskeforbrug), kan den godkendende myndighed tillade en længere overvågningsperiode, hvis fabrikanten begrunder behovet for en længere periode (f.eks. tekniske overvejelser, forsøgsresultater, fabrikserfaringer osv.).

2.4.3.   Krav i forbindelse med sletning af diagnosefejlkoder (DTC)

| a) | DTC-koder må ikke slettes i computerhukommelsen af NCD-systemet selv, før den fejl, der gav anledning til DTC-koden er blevet afhjulpet. |
| --- | --- |

a)

DTC-koder må ikke slettes i computerhukommelsen af NCD-systemet selv, før den fejl, der gav anledning til DTC-koden er blevet afhjulpet.

| b) | NCD-systemet må slette alle DTC-koder efter anmodning fra et proprietært scannings- eller vedligeholdelsesværktøj, som leveres af motorfabrikanten på anmodning, eller ved hjælp af en kode leveret af motorfabrikanten. |
| --- | --- |

b)

NCD-systemet må slette alle DTC-koder efter anmodning fra et proprietært scannings- eller vedligeholdelsesværktøj, som leveres af motorfabrikanten på anmodning, eller ved hjælp af en kode leveret af motorfabrikanten.

2.4.4.   Et NCD-system må ikke programmeres eller på anden måde konstrueres til helt eller delvist at deaktivere på basis af køretøjets alder og/eller km-stand i løbet af køretøjets faktiske levetid, og systemet må heller ikke indeholde nogen algoritme eller strategi, der er konstrueret til at reducere NCD-systemets effektivitet med tiden.

2.4.5.   Alle reprogrammerbare computerkoder eller driftsparametre for NCD-systemet skal være modstandsdygtige over for uautoriserede indgreb.

2.4.6.   NCD-motorfamilie

Fabrikanten er ansvarlig for at bestemme sammensætningen af en NCD-motorfamilie. En gruppering af motorsystemer inden for en NCD-motorfamilie skal baseres på et velbegrundet teknisk skøn og skal godkendes af den godkendende myndighed.

Motorer, som ikke tilhører samme motorfamilie, kan godt tilhøre samme NCD-motorfamilie.

2.4.6.1.   Parametre ved definering af en NCD-emissionsfamilie

En NCD-motorfamilie karakteriseres ved de grundlæggende konstruktionsparametre, som skal være fælles for alle motorsystemer i familien.

For at motorsystemer kan betragtes som tilhørende samme NCD-motorfamilie, skal de have følgende grundlæggende parametre til fælles:

| a) | emissionskontrolsystemer |
| --- | --- |

a)

emissionskontrolsystemer

| b) | metoderne til NCD-overvågning |
| --- | --- |

b)

metoderne til NCD-overvågning

| c) | kriterierne for NCD-overvågning |
| --- | --- |

c)

kriterierne for NCD-overvågning

| d) | overvågningsparametre (f.eks. frekvens). |
| --- | --- |

d)

overvågningsparametre (f.eks. frekvens).

Disse fælles parametre skal påvises af fabrikanten ved relevant teknisk demonstration eller andre hensigtsmæssige procedurer og skal godkendes af den godkendende myndighed.

Fabrikanten kan anmode om godkendelse fra den godkendende myndighed af mindre forskelle i NCD-systemets metoder til overvågning/diagnosticering som følge af variationer i systemkonfigurationer, når disse metoder af fabrikanten anses for at være ensartede og kun adskiller sig fra hinanden for at tilpasse sig specifikke karakteristika i de relevante komponenter (f.eks. størrelse, udstødningsstrøm osv.); eller deres ligheder er baseret på en teknisk velbegrundet vurdering.

3.   Vedligeholdelseskrav

| 3.1. | Fabrikanten skal selv levere eller foranledige levering af skriftlige anvisninger om emissionskontrolsystemet og dets korrekte drift til alle ejere af nye motorer eller maskiner.
  Det skal fremgå af disse anvisninger, at operatøradvarselssystemet informerer operatøren om et problem, hvis emissionskontrolsystemet ikke fungerer korrekt, og at aktiveringen af operatøransporingssystemet, hvis advarselssystemet ignoreres, vil medføre, at maskinen ikke kan bruges til dens formål. |
| --- | --- |

3.1.

Fabrikanten skal selv levere eller foranledige levering af skriftlige anvisninger om emissionskontrolsystemet og dets korrekte drift til alle ejere af nye motorer eller maskiner.

Det skal fremgå af disse anvisninger, at operatøradvarselssystemet informerer operatøren om et problem, hvis emissionskontrolsystemet ikke fungerer korrekt, og at aktiveringen af operatøransporingssystemet, hvis advarselssystemet ignoreres, vil medføre, at maskinen ikke kan bruges til dens formål.

| 3.2. | Anvisningerne skal omfatte kravene til korrekt brug og vedligeholdelse af motorer, så de bevarer deres emissionspræstationer, herunder korrekt brug af forbrugsreagenser. |
| --- | --- |

3.2.

Anvisningerne skal omfatte kravene til korrekt brug og vedligeholdelse af motorer, så de bevarer deres emissionspræstationer, herunder korrekt brug af forbrugsreagenser.

| 3.3. | Anvisningerne skal skrives på en klar og ikke-teknisk måde på samme sprog som i instruktionsbogen for den mobile ikke-vejgående maskine eller motoren. |
| --- | --- |

3.3.

Anvisningerne skal skrives på en klar og ikke-teknisk måde på samme sprog som i instruktionsbogen for den mobile ikke-vejgående maskine eller motoren.

| 3.4. | Det skal i anvisningerne angives, om operatøren mellem normale serviceintervaller skal påfylde forbrugsreagenser. Det skal i vejledningen også være specificeret, hvilken kvalitet reagens der skal anvendes. Det skal ligeledes fremgå, hvorledes reagensbeholderen skal påfyldes. Oplysningerne skal ligeledes omfatte en angivelse af det forventede reagensforbrug for den pågældende køretøjstype og en angivelse af, hvor ofte der skal ske påfyldning. |
| --- | --- |

3.4.

Det skal i anvisningerne angives, om operatøren mellem normale serviceintervaller skal påfylde forbrugsreagenser. Det skal i vejledningen også være specificeret, hvilken kvalitet reagens der skal anvendes. Det skal ligeledes fremgå, hvorledes reagensbeholderen skal påfyldes. Oplysningerne skal ligeledes omfatte en angivelse af det forventede reagensforbrug for den pågældende køretøjstype og en angivelse af, hvor ofte der skal ske påfyldning.

| 3.5. | Det skal i vejledningen angives, at det er vigtigt at anvende og påfylde den nødvendige reagens med de korrekte egenskaber, for at motoren kan opfylde kravene for udstedelse af overensstemmelsesattesten for den pågældende motortype. |
| --- | --- |

3.5.

Det skal i vejledningen angives, at det er vigtigt at anvende og påfylde den nødvendige reagens med de korrekte egenskaber, for at motoren kan opfylde kravene for udstedelse af overensstemmelsesattesten for den pågældende motortype.

| 3.6. | Det skal i anvisningerne beskrives, hvorledes operatøradvarselssystemet og -ansporingssystemet fungerer. Konsekvenserne med hensyn til funktionsdygtighed og fejlregistrering af at ignorere advarselssystemet og af at undlade at påfylde reagens eller afhjælpe et problem skal ligeledes beskrives. |
| --- | --- |

3.6.

Det skal i anvisningerne beskrives, hvorledes operatøradvarselssystemet og -ansporingssystemet fungerer. Konsekvenserne med hensyn til funktionsdygtighed og fejlregistrering af at ignorere advarselssystemet og af at undlade at påfylde reagens eller afhjælpe et problem skal ligeledes beskrives.

4.   Operatøradvarselssystem

| 4.1. | Maskinen skal omfatte et operatøradvarselssystem, der bruger visuelle alarmer, der informerer operatøren, hvis der detekteres et lavt reagensniveau, forkert reagenskvalitet, afbrydelse af dosering eller fejl af den type, der er angivet i punkt 9, og som vil føre til aktivering af operatøransporingssystemet, hvis de ikke afhjælpes i tide. Advarselssystemet skal også være aktivt, når operatøransporingssystemet som beskrevet i punkt 5 er aktiveret. |
| --- | --- |

4.1.

Maskinen skal omfatte et operatøradvarselssystem, der bruger visuelle alarmer, der informerer operatøren, hvis der detekteres et lavt reagensniveau, forkert reagenskvalitet, afbrydelse af dosering eller fejl af den type, der er angivet i punkt 9, og som vil føre til aktivering af operatøransporingssystemet, hvis de ikke afhjælpes i tide. Advarselssystemet skal også være aktivt, når operatøransporingssystemet som beskrevet i punkt 5 er aktiveret.

| 4.2. | Advarslen må ikke være den samme som den advarsel, der anvendes til at angive fejlfunktion eller anden maskinvedligeholdelse, men må dog godt anvende samme advarselssystem. |
| --- | --- |

4.2.

Advarslen må ikke være den samme som den advarsel, der anvendes til at angive fejlfunktion eller anden maskinvedligeholdelse, men må dog godt anvende samme advarselssystem.

| 4.3. | Operatøradvarselssystemet kan bestå af en eller flere lamper, eller visning af korte meddelelser, som f.eks. kan omfatte meddelelser, der klart angiver:






  — | tilbageværende tid før aktivering af ansporinger på lavt niveau eller kraftige ansporinger |
| --- | --- | --- |

4.3.

Operatøradvarselssystemet kan bestå af en eller flere lamper, eller visning af korte meddelelser, som f.eks. kan omfatte meddelelser, der klart angiver:

—

tilbageværende tid før aktivering af ansporinger på lavt niveau eller kraftige ansporinger

| — | omfanget af ansporing på lavt niveau og/eller kraftig ansporing, f.eks. hvor meget drejningsmomentet reduceres med |
| --- | --- |

—

omfanget af ansporing på lavt niveau og/eller kraftig ansporing, f.eks. hvor meget drejningsmomentet reduceres med

| — | de forhold, under hvilke hindringerne for maskinens drift kan ophæves. |
| --- | --- |

—

de forhold, under hvilke hindringerne for maskinens drift kan ophæves.

Når der vises meddelelser, kan det system, der bruges til at vise disse meddelelser, være det samme system, som det der bruges til andre vedligeholdelsesformål.

| 4.4. | Efter fabrikantens valg kan advarselssystemet indbefatte en akustisk komponent til at advare operatøren. Operatøren må gerne kunne slå akustiske alarmer fra. |
| --- | --- |

4.4.

Efter fabrikantens valg kan advarselssystemet indbefatte en akustisk komponent til at advare operatøren. Operatøren må gerne kunne slå akustiske alarmer fra.

| 4.5. | Operatøradvarselssystemet skal aktiveres som beskrevet i henholdsvis punkt 2.3.3.1, 6.2, 7.2, 8.4 og 9.3. |
| --- | --- |

4.5.

Operatøradvarselssystemet skal aktiveres som beskrevet i henholdsvis punkt 2.3.3.1, 6.2, 7.2, 8.4 og 9.3.

| 4.6. | Operatøradvarselssystemet skal deaktiveres, når de forhold, der medførte dets aktivering, ikke længere er til stede. Operatøradvarselssystemet må ikke deaktiveres automatisk, uden at årsagen til dets aktivering er blevet afhjulpet. |
| --- | --- |

4.6.

Operatøradvarselssystemet skal deaktiveres, når de forhold, der medførte dets aktivering, ikke længere er til stede. Operatøradvarselssystemet må ikke deaktiveres automatisk, uden at årsagen til dets aktivering er blevet afhjulpet.

| 4.7. | Advarselssystemet kan afbrydes midlertidigt af andre advarselssignaler, der giver vigtige sikkerhedsrelaterede meddelelser. |
| --- | --- |

4.7.

Advarselssystemet kan afbrydes midlertidigt af andre advarselssignaler, der giver vigtige sikkerhedsrelaterede meddelelser.

| 4.8. | Punkt 11 indeholder en nærmere beskrivelse af procedurerne for aktivering og deaktivering af operatør-advarselssystemet. |
| --- | --- |

4.8.

Punkt 11 indeholder en nærmere beskrivelse af procedurerne for aktivering og deaktivering af operatør-advarselssystemet.

| 4.9. | Fabrikanten skal som led i ansøgningen om typegodkendelse i henhold til nærværende direktiv foretage en demonstration af operatøradvarselssystemet, jf. punkt 11. |
| --- | --- |

4.9.

Fabrikanten skal som led i ansøgningen om typegodkendelse i henhold til nærværende direktiv foretage en demonstration af operatøradvarselssystemet, jf. punkt 11.

5.   Operatøransporingssystem

5.1.   Maskinen skal omfatte et operatøransporingssystem baseret på ét af følgende principper:

| 5.1.1. | tofaset ansporingssystem startende med ansporing på lavt niveau (en funktionsbegrænsning) fulgt af en kraftig ansporing (effektiv forhindring af maskinens drift) |
| --- | --- |

5.1.1.

tofaset ansporingssystem startende med ansporing på lavt niveau (en funktionsbegrænsning) fulgt af en kraftig ansporing (effektiv forhindring af maskinens drift)

| 5.1.2. | en enfaset kraftig ansporing (effektiv forhindring af maskinens drift) aktiveret under betingelserne for et system med ansporing på lavt niveau som angivet i punkt 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 og 9.4.1. |
| --- | --- |

5.1.2.

en enfaset kraftig ansporing (effektiv forhindring af maskinens drift) aktiveret under betingelserne for et system med ansporing på lavt niveau som angivet i punkt 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 og 9.4.1.

5.2.   Efter forudgående accept fra den typegodkendende myndigheds side kan motoren udstyres med et middel til frakobling af operatøransporingen i en nødsituation erklæret af en national eller regional regering, en sådans nødtjenester eller væbnede tjenester.

5.3.   System med ansporing på lavt niveau

| 5.3.1. | Systemet med ansporing på lavt niveau skal aktiveres efter indtrædelse af en af betingelserne angivet i punkt 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 og 9.4.1. |
| --- | --- |

5.3.1.

Systemet med ansporing på lavt niveau skal aktiveres efter indtrædelse af en af betingelserne angivet i punkt 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 og 9.4.1.

| 5.3.2. | Systemet med ansporing på lavt niveau skal gradvis begrænse motorens maksimale drejningsmoment i hele motorens hastighedsområde med mindst 25 % mellem omdrejningstallet ved maksimalt drejningsmoment og regulatorens »breakpoint« som vist i figur 1. Drejningsmomentet skal reduceres med mindst 1 % i minuttet. |
| --- | --- |

5.3.2.

Systemet med ansporing på lavt niveau skal gradvis begrænse motorens maksimale drejningsmoment i hele motorens hastighedsområde med mindst 25 % mellem omdrejningstallet ved maksimalt drejningsmoment og regulatorens »breakpoint« som vist i figur 1. Drejningsmomentet skal reduceres med mindst 1 % i minuttet.

| 5.3.3. | Andre ansporingssystemer, der over for den typegodkendende myndighed påvises at have samme eller højere ansporingsgrad, kan anvendes. |
| --- | --- |

5.3.3.

Andre ansporingssystemer, der over for den typegodkendende myndighed påvises at have samme eller højere ansporingsgrad, kan anvendes.

Figur 1

Momentbegrænsning i system med ansporing på lavt niveau

Image

5.4.   System med kraftig ansporing

| 5.4.1. | Systemet med kraftig ansporing skal aktiveres efter indtrædelse af en af betingelserne angivet i punkt 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 og 9.4.2. |
| --- | --- |

5.4.1.

Systemet med kraftig ansporing skal aktiveres efter indtrædelse af en af betingelserne angivet i punkt 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 og 9.4.2.

| 5.4.2. | Systemet med kraftig ansporing skal reducere maskinens anvendelighed så meget, at det er tilstrækkeligt generende til, at operatøren afhjælper alle problemer omhandlet i punkt 6-9. Følgende strategier er acceptable:






  5.4.2.1. | Motorens drejningsmoment mellem omdrejningstallet ved maksimalt drejningsmoment og regulatorens breakpoint skal reduceres gradvis fra drejningsmomentet ved ansporing på lavt niveau, jf. figur 1, med mindst 1 % pr. minut indtil 50 % af det maksimale drejningsmoment eller derunder, og motorhastigheden skal gradvis reduceres til 60 % af den nominelle hastighed eller derunder inden for samme periode som reduktionen af drejningsmomentet, som vist i figur 2.

  Figur 2


  Momentbegrænsning i system med kraftig ansporing |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

Systemet med kraftig ansporing skal reducere maskinens anvendelighed så meget, at det er tilstrækkeligt generende til, at operatøren afhjælper alle problemer omhandlet i punkt 6-9. Følgende strategier er acceptable:

5.4.2.1.

Motorens drejningsmoment mellem omdrejningstallet ved maksimalt drejningsmoment og regulatorens breakpoint skal reduceres gradvis fra drejningsmomentet ved ansporing på lavt niveau, jf. figur 1, med mindst 1 % pr. minut indtil 50 % af det maksimale drejningsmoment eller derunder, og motorhastigheden skal gradvis reduceres til 60 % af den nominelle hastighed eller derunder inden for samme periode som reduktionen af drejningsmomentet, som vist i figur 2.

Figur 2

Momentbegrænsning i system med kraftig ansporing

Image

| 5.4.2.2. | Andre ansporingssystemer, der over for den typegodkendende myndighed påvises at have samme eller højere ansporingsgrad, kan anvendes. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Andre ansporingssystemer, der over for den typegodkendende myndighed påvises at have samme eller højere ansporingsgrad, kan anvendes.

5.5.   Af sikkerhedshensyn og for at give mulighed for selvhelbredelsesdiagnosticering er det tilladt at anvende en »override«-funktion til frigivelse af fuld motoreffekt, forudsat at denne

| — | højst er aktiv for 30 minutter, og |
| --- | --- |

—

højst er aktiv for 30 minutter, og

| — | er begrænset til 3 aktiveringer i hver periode, i hvilken operatøransporingssystemet er aktivt. |
| --- | --- |

—

er begrænset til 3 aktiveringer i hver periode, i hvilken operatøransporingssystemet er aktivt.

5.6.   Operatøransporingssystemet skal deaktiveres, når de forhold, der medførte dets aktivering, ikke længere er til stede. Operatøransporingssystemet må ikke deaktiveres automatisk, uden at årsagen til dets aktivering er blevet afhjulpet.

5.7.   Punkt 11 indeholder en nærmere beskrivelse af procedurerne for aktivering og deaktivering af operatøransporingssystemet.

5.8.   Fabrikanten skal som led i ansøgningen om typegodkendelse i henhold til nærværende direktiv foretage en demonstration af operatøransporingssystemet, jf. punkt 11.

6.   Reagensmængde

6.1.   Reagensindikator

Maskinen skal være udstyret med en indikator, der tydeligt informerer operatøren om reagensniveauet i reagensbeholderen. Reagensindikatoren skal som minimum kontinuerligt angive reagensniveauet, når operatøradvarselssystemet som omhandlet i punkt 4 er aktiveret. Reagensindikatoren kan være udformet med analog eller digital visning og kan vise niveauet som en brøkdel af den fulde tankkapacitet, den resterende mængde reagens eller det skønnede resterende antal driftstimer.

6.2.   Aktivering af operatøradvarselssystemet

| 6.2.1. | Operatøradvarselssystemet i punkt 4 skal aktiveres, når reagensniveauet falder til under 10 % af reagensbeholderens kapacitet eller en højere procentsats efter fabrikantens valg. |
| --- | --- |

6.2.1.

Operatøradvarselssystemet i punkt 4 skal aktiveres, når reagensniveauet falder til under 10 % af reagensbeholderens kapacitet eller en højere procentsats efter fabrikantens valg.

| 6.2.2. | Den afgivne advarsel skal, i sammenhæng med reagensindikatoren, være tilstrækkelig klar til, at operatøren forstår, at reagensniveauet er lavt. Hvis advarselssystemet omfatter et system til visning af meddelelser, skal der vises en meddelelse, der fortæller, at reagensniveauet er lavt. (f.eks. »lavt urea-niveau«, »lavt AdBlue-niveau« eller »lavt reagensniveau«). |
| --- | --- |

6.2.2.

Den afgivne advarsel skal, i sammenhæng med reagensindikatoren, være tilstrækkelig klar til, at operatøren forstår, at reagensniveauet er lavt. Hvis advarselssystemet omfatter et system til visning af meddelelser, skal der vises en meddelelse, der fortæller, at reagensniveauet er lavt. (f.eks. »lavt urea-niveau«, »lavt AdBlue-niveau« eller »lavt reagensniveau«).

| 6.2.3. | Operatøradvarselssystemet behøver ikke i starten at være permanent aktiveret, men advarslen skal stige i intensitet, således at den er konstant aktiveret, efterhånden som reagensniveauet nærmer sig en meget lille brøkdel af reagensbeholderens kapacitet og det punkt, hvor operatøransporingssystemet aktiveres. Det skal kulminere i en operatøradvarsel på et niveau, som vælges af fabrikanten, men som er tilstrækkelig mere tydelig ved det punkt, hvor operatøransporingssystemet omhandlet i punkt 6.3 aktiveres, end ved første aktivering. |
| --- | --- |

6.2.3.

Operatøradvarselssystemet behøver ikke i starten at være permanent aktiveret, men advarslen skal stige i intensitet, således at den er konstant aktiveret, efterhånden som reagensniveauet nærmer sig en meget lille brøkdel af reagensbeholderens kapacitet og det punkt, hvor operatøransporingssystemet aktiveres. Det skal kulminere i en operatøradvarsel på et niveau, som vælges af fabrikanten, men som er tilstrækkelig mere tydelig ved det punkt, hvor operatøransporingssystemet omhandlet i punkt 6.3 aktiveres, end ved første aktivering.

| 6.2.4. | Den kontinuerlige advarsel må ikke let kunne deaktiveres eller ignoreres. Hvis advarselssystemet omfatter et system til visning af meddelelser, skal der vises en tydelig meddelelse (f.eks. »påfyld urea«, »påfyld AdBlue« eller »påfyld reagens«). Den kontinuerlige advarsel kan afbrydes midlertidigt af andre advarselssignaler, der giver vigtige sikkerhedsrelaterede meddelelser. |
| --- | --- |

6.2.4.

Den kontinuerlige advarsel må ikke let kunne deaktiveres eller ignoreres. Hvis advarselssystemet omfatter et system til visning af meddelelser, skal der vises en tydelig meddelelse (f.eks. »påfyld urea«, »påfyld AdBlue« eller »påfyld reagens«). Den kontinuerlige advarsel kan afbrydes midlertidigt af andre advarselssignaler, der giver vigtige sikkerhedsrelaterede meddelelser.

| 6.2.5. | Det må ikke være muligt at afbryde operatøradvarselssystemet, før der er påfyldt reagens til et niveau, der ikke udløser aktivering. |
| --- | --- |

6.2.5.

Det må ikke være muligt at afbryde operatøradvarselssystemet, før der er påfyldt reagens til et niveau, der ikke udløser aktivering.

6.3.   Aktivering af operatøransporingssystemet

| 6.3.1. | Ansporingssystemet på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.3 skal aktiveres, hvis niveauet i reagensbeholderen falder til under 2,5 % af dens nominelle fulde kapacitet, eller en højere procentsats efter fabrikantens valg. |
| --- | --- |

6.3.1.

Ansporingssystemet på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.3 skal aktiveres, hvis niveauet i reagensbeholderen falder til under 2,5 % af dens nominelle fulde kapacitet, eller en højere procentsats efter fabrikantens valg.

| 6.3.2. | Systemet med kraftig ansporing som beskrevet i punkt 5.4 skal aktiveres, hvis reagensbeholderen er tom, dvs. når doseringssystemet ikke kan hente yderligere reagens fra beholderen, eller befinder sig på ethvert niveau under 2,5 % af dens nominelle fulde kapacitet, efter fabrikantens valg. |
| --- | --- |

6.3.2.

Systemet med kraftig ansporing som beskrevet i punkt 5.4 skal aktiveres, hvis reagensbeholderen er tom, dvs. når doseringssystemet ikke kan hente yderligere reagens fra beholderen, eller befinder sig på ethvert niveau under 2,5 % af dens nominelle fulde kapacitet, efter fabrikantens valg.

| 6.3.3. | Med undtagelse af bestemmelserne i punkt 5.5 må det ikke være muligt at afbryde systemet med ansporing på lavt niveau eller med kraftig ansporing, før der er sket påfyldning af reagens til et niveau, der ikke udløser aktivering. |
| --- | --- |

6.3.3.

Med undtagelse af bestemmelserne i punkt 5.5 må det ikke være muligt at afbryde systemet med ansporing på lavt niveau eller med kraftig ansporing, før der er sket påfyldning af reagens til et niveau, der ikke udløser aktivering.

7.   Overvågning af reagenskvaliteten

7.1.   Motoren eller maskinen skal være forsynet med et middel til at bestemme tilstedeværelsen af et ukorrekt reagens i en maskine.

| 7.1.1. | Fabrikanten skal fastsætte en acceptabel minimumsreagenskoncentration (CDmin), som resulterer i udstødningsemissioner, der ikke overstiger en grænseværdi på 0,9 g/kWh. |
| --- | --- |

7.1.1.

Fabrikanten skal fastsætte en acceptabel minimumsreagenskoncentration (CDmin), som resulterer i udstødningsemissioner, der ikke overstiger en grænseværdi på 0,9 g/kWh.

| 7.1.1.1. | Den korrekte værdi af CDmin skal påvises under typegodkendelsen ved den procedure, der er beskrevet i punkt 12, og registreres i den udvidede dokumentationspakke som omhandlet i punkt 8 i bilag I. |
| --- | --- |

7.1.1.1.

Den korrekte værdi af CDmin skal påvises under typegodkendelsen ved den procedure, der er beskrevet i punkt 12, og registreres i den udvidede dokumentationspakke som omhandlet i punkt 8 i bilag I.

| 7.1.2. | Enhver reagenskoncentration lavere end CDmin skal detekteres og for så vidt angår anvendelsen af punkt 7.1 betragtes som ukorrekt reagens. |
| --- | --- |

7.1.2.

Enhver reagenskoncentration lavere end CDmin skal detekteres og for så vidt angår anvendelsen af punkt 7.1 betragtes som ukorrekt reagens.

| 7.1.3. | En særlig tæller (»reagenskvalitetstælleren«) skal overvåge reagenskvaliteten. Reagenskvalitetstælleren skal tælle antallet af motordriftstimer med et ukorrekt reagens. |
| --- | --- |

7.1.3.

En særlig tæller (»reagenskvalitetstælleren«) skal overvåge reagenskvaliteten. Reagenskvalitetstælleren skal tælle antallet af motordriftstimer med et ukorrekt reagens.

| 7.1.3.1. | Som en valgfri løsning kan fabrikanten samle reagenskvalitetsfejl og en eller flere af de fejl, der er anført i punkt 8 og 9, i en gruppe i en enkelt tæller. |
| --- | --- |

7.1.3.1.

Som en valgfri løsning kan fabrikanten samle reagenskvalitetsfejl og en eller flere af de fejl, der er anført i punkt 8 og 9, i en gruppe i en enkelt tæller.

| 7.1.4. | Punkt 11 indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne og mekanismerne for aktivering og deaktivering af reagenskvalitetstælleren. |
| --- | --- |

7.1.4.

Punkt 11 indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne og mekanismerne for aktivering og deaktivering af reagenskvalitetstælleren.

7.2.   Aktivering af operatøradvarselssystemet

Når overvågningssystemet bekræfter, at reagenskvaliteten er ukorrekt, skal operatøradvarselssystemet som beskrevet i punkt 4 aktiveres. Hvis advarselssystemet omfatter et system til visning af meddelelser, skal det vise en meddelelse om årsagen til advarslen (f.eks. »ukorrekt urea detekteret«, »ukorrekt AdBlue detekteret« eller »ukorrekt reagens detekteret«).

7.3.   Aktivering af operatøransporingssystemet

| 7.3.1. | Systemet med ansporing på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.3 skal aktiveres, hvis reagenskvaliteten ikke afhjælpes inden for højst 10 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet som beskrevet i punkt 7.2. |
| --- | --- |

7.3.1.

Systemet med ansporing på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.3 skal aktiveres, hvis reagenskvaliteten ikke afhjælpes inden for højst 10 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet som beskrevet i punkt 7.2.

| 7.3.2. | Systemet med kraftig ansporing som beskrevet i punkt 5.4 skal aktiveres, hvis reagenskvaliteten ikke afhjælpes inden for højst 20 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet som beskrevet i punkt 7.2. |
| --- | --- |

7.3.2.

Systemet med kraftig ansporing som beskrevet i punkt 5.4 skal aktiveres, hvis reagenskvaliteten ikke afhjælpes inden for højst 20 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet som beskrevet i punkt 7.2.

| 7.3.3. | Antallet af timer før aktivering af ansporingssystemerne skal i overensstemmelse med den mekanisme, der er beskrevet i punkt 11, nedsættes i tilfælde af gentagen optræden af fejlen. |
| --- | --- |

7.3.3.

Antallet af timer før aktivering af ansporingssystemerne skal i overensstemmelse med den mekanisme, der er beskrevet i punkt 11, nedsættes i tilfælde af gentagen optræden af fejlen.

8.   Reagensdoseringsaktivitet

8.1.   Motoren skal omfatte et middel til at bestemme, om doseringen er afbrudt.

8.2.   Reagensdoseringsaktivitetstæller

| 8.2.1. | En bestemt tæller skal afsættes til doseringsaktivitet »(»doseringsaktivitetstæller«). Tælleren skal tælle antallet af motordriftstimer, hvor reagensdoseringsaktiviteten har været afbrudt. Dette er dog ikke påkrævet, hvis en sådan afbrydelse finder sted efter ordre fra motorens elektroniske styreenhed, fordi motorens driftsbetingelser er af en sådan art, at motorens emission ikke kræver reagensdosering. |
| --- | --- |

8.2.1.

En bestemt tæller skal afsættes til doseringsaktivitet »(»doseringsaktivitetstæller«). Tælleren skal tælle antallet af motordriftstimer, hvor reagensdoseringsaktiviteten har været afbrudt. Dette er dog ikke påkrævet, hvis en sådan afbrydelse finder sted efter ordre fra motorens elektroniske styreenhed, fordi motorens driftsbetingelser er af en sådan art, at motorens emission ikke kræver reagensdosering.

| 8.2.1.1. | Som en valgfri løsning kan fabrikanten samle reagensdoseringsfejl og en eller flere af de fejl, der er anført i punkt 7 og 9, i en gruppe i en enkelt tæller. |
| --- | --- |

8.2.1.1.

Som en valgfri løsning kan fabrikanten samle reagensdoseringsfejl og en eller flere af de fejl, der er anført i punkt 7 og 9, i en gruppe i en enkelt tæller.

| 8.2.2. | Punkt 11 indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne og mekanismerne for aktivering og deaktivering af reagensdoseringsaktivitetstælleren. |
| --- | --- |

8.2.2.

Punkt 11 indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne og mekanismerne for aktivering og deaktivering af reagensdoseringsaktivitetstælleren.

8.3.   Aktivering af operatøradvarselssystemet

Det operatøradvarselssystem, der er beskrevet i punkt 4, skal aktiveres i tilfælde af afbrydelse af doseringen, hvor doseringsaktivitetstælleren fungerer i overensstemmelse med punkt 8.2.1. Hvis advarselssystemet omfatter et system for visning af meddelelser, skal det vise en meddelelse om årsagen til advarslen (f.eks. »ureafejldosering«, »AdBlue-fejldosering« eller »reagensfejldosering«).

8.4.   Aktivering af operatøransporingssystemet

| 8.4.1. | Systemet med ansporing på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.3 skal aktiveres, hvis en afbrydelse af reagensdoseringen ikke afhjælpes inden for højst 10 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet som beskrevet i punkt 8.3. |
| --- | --- |

8.4.1.

Systemet med ansporing på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.3 skal aktiveres, hvis en afbrydelse af reagensdoseringen ikke afhjælpes inden for højst 10 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet som beskrevet i punkt 8.3.

| 8.4.2. | Systemet med kraftig ansporing som beskrevet i punkt 5.4 skal aktiveres, hvis en afbrydelse af reagensdoseringen ikke afhjælpes inden for højst 20 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet som beskrevet i punkt 8.3. |
| --- | --- |

8.4.2.

Systemet med kraftig ansporing som beskrevet i punkt 5.4 skal aktiveres, hvis en afbrydelse af reagensdoseringen ikke afhjælpes inden for højst 20 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet som beskrevet i punkt 8.3.

| 8.4.3. | Antallet af timer før aktivering af ansporingssystemerne skal i overensstemmelse med den mekanisme, der er beskrevet i punkt 11, nedsættes i tilfælde af gentagen optræden af fejlen. |
| --- | --- |

8.4.3.

Antallet af timer før aktivering af ansporingssystemerne skal i overensstemmelse med den mekanisme, der er beskrevet i punkt 11, nedsættes i tilfælde af gentagen optræden af fejlen.

9.   Overvågningsfejl, der kan skyldes uautoriserede indgreb

9.1.   Ud over reagensniveauet i reagensbeholderen, reagenskvaliteten og afbrydelse af doseringen skal følgende fejl overvåges af systemet vedrørende uautoriserede indgreb, fordi de kan skyldes sådanne indgreb:

| i) | EGR-ventil sat ud af funktion |
| --- | --- |

i)

EGR-ventil sat ud af funktion

| ii) | fejl i diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol (NCD-system) som beskrevet i punkt 9.2.1. |
| --- | --- |

ii)

fejl i diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol (NCD-system) som beskrevet i punkt 9.2.1.

9.2.   Overvågningskrav

9.2.1.   Diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol (NCD-system) skal overvåges for elektriske fejl og for fjernelse eller deaktivering af enhver føler, der forhindrer, at systemet diagnosticerer andre af de fejl, der er nævnt i punkt 6-8 (komponentovervågning).

Blandt de følere, der påvirker diagnosticeringsevnen, er de følere, der direkte måler NOx-koncentrationen, følere for ureakvaliteten, følere for omgivende temperatur samt følere, der anvendes til overvågning af reagensdoseringsaktivitet, reagensniveau eller reagensforbrug.

9.2.2.   EGR-ventil-tæller

| 9.2.2.1. | Der skal forefindes en særlig tæller for en EGR-ventil, hvis korrekte funktion er hindret. EGR-ventil-tælleren skal tælle antallet af motordriftstimer, hvor det er bekræftet, at DTC'en i tilknytning til en EGR-ventil, hvis korrekte funktion er hindret, er aktiv. |
| --- | --- |

9.2.2.1.

Der skal forefindes en særlig tæller for en EGR-ventil, hvis korrekte funktion er hindret. EGR-ventil-tælleren skal tælle antallet af motordriftstimer, hvor det er bekræftet, at DTC'en i tilknytning til en EGR-ventil, hvis korrekte funktion er hindret, er aktiv.

| 9.2.2.1.1. | Som en valgfri løsning kan fabrikanten samle fejl, hvor EGR-ventilen er ude af funktion, og en eller flere af de fejl, der er anført i punkt 7, 8 og 9.2.3, i en gruppe i en enkelt tæller. |
| --- | --- |

9.2.2.1.1.

Som en valgfri løsning kan fabrikanten samle fejl, hvor EGR-ventilen er ude af funktion, og en eller flere af de fejl, der er anført i punkt 7, 8 og 9.2.3, i en gruppe i en enkelt tæller.

| 9.2.2.2. | Punkt 11 indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne og mekanismerne for aktivering og deaktivering af EGR-ventil-tælleren. |
| --- | --- |

9.2.2.2.

Punkt 11 indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne og mekanismerne for aktivering og deaktivering af EGR-ventil-tælleren.

9.2.3.   NCD-system-tæller(e)

| 9.2.3.1. | Der skal forefindes en særlig tæller for hver af de overvågningsfejl, der er omhandlet i punkt 9.1, ii). NCD-system-tællerne skal tælle antallet af motordriftstimer, hvor det er bekræftet, at DTC'en for en fejl i NCD-systemet er aktiv. Flere fejl kan grupperes i en enkelt tæller. |
| --- | --- |

9.2.3.1.

Der skal forefindes en særlig tæller for hver af de overvågningsfejl, der er omhandlet i punkt 9.1, ii). NCD-system-tællerne skal tælle antallet af motordriftstimer, hvor det er bekræftet, at DTC'en for en fejl i NCD-systemet er aktiv. Flere fejl kan grupperes i en enkelt tæller.

| 9.2.3.1.1. | Som en valgfri løsning kan fabrikanten samle fejl i NCD-systemet med en eller flere af de fejl, der er anført i punkt 7, 8 og 9.2.2, i en gruppe i en enkelt tæller. |
| --- | --- |

9.2.3.1.1.

Som en valgfri løsning kan fabrikanten samle fejl i NCD-systemet med en eller flere af de fejl, der er anført i punkt 7, 8 og 9.2.2, i en gruppe i en enkelt tæller.

| 9.2.3.2. | Punkt 11 indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne og mekanismerne for aktivering og deaktivering af NCD-system-tælleren/tællerne. |
| --- | --- |

9.2.3.2.

Punkt 11 indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne og mekanismerne for aktivering og deaktivering af NCD-system-tælleren/tællerne.

9.3.   Aktivering af operatøradvarselssystemet

Operatøradvarselssystemet som beskrevet i punkt 4 skal aktiveres, hvis en af de fejl, der er omhandlet i punkt 9.1, optræder, og skal angive, at der hurtigt skal foretages en reparation. Hvis advarselssystemet omfatter et system til visning af meddelelser, skal det vise en meddelelse om årsagen til advarslen (f.eks. »reagensdoseringsventil afbrudt« eller »kritisk emissionsfejl«).

9.4.   Aktivering af operatøransporingssystemet

9.4.1.   Systemet med ansporing på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.3 skal aktiveres, hvis en fejl angivet i punkt 9.1 ikke afhjælpes inden for højst 36 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet i punkt 9.3.

9.4.2.   Systemet med kraftig ansporing som beskrevet i punkt 5.4 skal aktiveres, hvis en fejl angivet i punkt 9.1 ikke afhjælpes inden for højst 100 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet i punkt 9.3.

9.4.3.   Antallet af timer før aktivering af ansporingssystemerne skal i overensstemmelse med den mekanisme, der er beskrevet i punkt 11, nedsættes i tilfælde af gentagen optræden af fejlen.

9.5.   Som et alternativ til kravene i punkt 9.2 kan fabrikanten anvende en NOx-sensor placeret i udstødningsgassen. I dette tilfælde

| — | må NOx-værdien ikke overskride en tærskelværdi på 0,9 g/kWh |
| --- | --- |

—

må NOx-værdien ikke overskride en tærskelværdi på 0,9 g/kWh

| — | kan der anvendes en enkelt fejl »for høj NOx-værdi — grundlæggende årsag ukendt« |
| --- | --- |

—

kan der anvendes en enkelt fejl »for høj NOx-værdi — grundlæggende årsag ukendt«

| — | skal punkt 9.4.1 læses »inden for højst 10 motordriftstimer« |
| --- | --- |

—

skal punkt 9.4.1 læses »inden for højst 10 motordriftstimer«

| — | skal punkt 9.4.2 læses »inden for højst 20 motordriftstimer«. |
| --- | --- |

—

skal punkt 9.4.2 læses »inden for højst 20 motordriftstimer«.

10.   Krav ved demonstration

10.1.   Generelle bemærkninger

Overensstemmelse med kravene i dette bilag skal påvises i forbindelse med typegodkendelsen ved udførelse af følgende demonstrationer som illustreret i tabel 1 og nærmere beskrevet i dette punkt:

| a) | en demonstration af aktiveringen af advarselssystemet |
| --- | --- |

a)

en demonstration af aktiveringen af advarselssystemet

| b) | i givet fald en demonstration af aktiveringen af systemet med ansporing på lavt niveau |
| --- | --- |

b)

i givet fald en demonstration af aktiveringen af systemet med ansporing på lavt niveau

| c) | en demonstration af aktiveringen af systemet med kraftig ansporing. |
| --- | --- |

c)

en demonstration af aktiveringen af systemet med kraftig ansporing.

Tabel 1

Illustration af indholdet af demonstrationsprocessen i overensstemmelse med bestemmelserne si punkt 10.3 og 10.4 i dette tillæg

| Mekanisme | Elementer i demonstrationen |
| --- | --- |
| Aktivering af advarselssystem som angivet i punkt 10.3 i dette tillæg | — | 2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens) |

Mekanisme

Elementer i demonstrationen

Aktivering af advarselssystem som angivet i punkt 10.3 i dette tillæg

—

2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens)

| — | Supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

—

Supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt

Aktivering af systemet med ansporing på lavt niveau som angivet i punkt 10.4 i dette tillæg

| — | 2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens) |
| --- | --- |

—

2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens)

| — | Supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

—

Supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt

| — | 1 prøvning af reduktion af drejningsmoment |
| --- | --- |

—

1 prøvning af reduktion af drejningsmoment

Aktivering af systemet med kraftig ansporing som angivet i punkt 10.4.6 i dette tillæg

| — | 2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens) |
| --- | --- |

—

2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens)

| — | Supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

—

Supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt

10.2.   Motorfamilier og NCD-motorfamilier

En motorfamilies eller en NCD-motorfamilies overensstemmelse med kravene i dette punkt 10 kan påvises ved prøvning af en af motorerne i motorfamilien, forudsat at fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at de overvågningssystemer, der er nødvendige for overensstemmelse med kravene i dette bilag, er tilsvarende inden for familien.

10.2.1.   Påvisningen af, at overvågningssystemer i andre motorer i NCD-familien er tilsvarende, kan foretages ved at forelægge elementer som algoritmer, funktionsanalyser osv. for de godkendende myndigheder.

10.2.2.   Prøvningsmotoren udvælges af fabrikanten med den godkendende myndigheds samtykke. Den kan, men skal ikke, være stammotoren i den pågældende motorfamilie.

10.2.3.   Hvis motorer i en motorfamilie tilhører en NCD-motorfamilie, der allerede er blevet typegodkendt i henhold til punkt 10.2.1 (figur 3), anses denne motorfamilies overensstemmelse for at være påvist uden yderligere prøvning, forudsat at fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at de overvågningssystemer, der er nødvendige for overensstemmelse med kravene i dette bilag, er tilsvarende inden for de pågældende motorfamilier og NCD-motorfamilier.

Figur 3

Tidligere påvist overensstemmelse af en NCD-motorfamilie

Image

10.3.   Demonstration af aktiveringen af advarselssystemet

10.3.1.   Overensstemmelse for advarselssystemets aktivering skal påvises ved udførelse af to prøvninger: manglende reagens og én fejlkategori omhandlet i punkt 7-9 i dette bilag.

10.3.2.   Udvælgelse af de fejl, der skal foretages prøvninger på

10.3.2.1.   Ved demonstration af aktiveringen af advarselssystemet i tilfælde af ukorrekt reagenskvalitet skal der vælges et reagens med en fortynding af den aktive ingrediens mindst svarende til den fortynding, der er meddelt af fabrikanten i henhold til kravene i punkt 7 i dette bilag.

10.3.2.2.   Ved demonstration af aktivering af advarselssystemet i tilfælde af fejl, der kan skyldes uautoriserede indgreb, og som er defineret i punkt 9 i dette bilag, skal udvælgelsen ske i overensstemmelse med følgende krav:

| 10.3.2.2.1. | Fabrikanten skal for den godkendende myndighed forelægge en liste over sådanne potentielle fejl. |
| --- | --- |

10.3.2.2.1.

Fabrikanten skal for den godkendende myndighed forelægge en liste over sådanne potentielle fejl.

| 10.3.2.2.2. | Den fejl, som prøvningen skal vedrøre, udvælges af den godkendende myndighed fra den liste, der er omhandlet i punkt 10.3.2.2.1. |
| --- | --- |

10.3.2.2.2.

Den fejl, som prøvningen skal vedrøre, udvælges af den godkendende myndighed fra den liste, der er omhandlet i punkt 10.3.2.2.1.

10.3.3.   Demonstration

10.3.3.1.   Ved denne demonstration skal der udføres en separat prøvning for hver af de fejl, der er omhandlet i punkt 10.3.1.

10.3.3.2.   Ved en prøvning må der ikke være andre fejl til stede end den, som prøvningen vedrører.

10.3.3.3.   Før prøvningen påbegyndes, skal alle DTC'er være slettet.

10.3.3.4.   Efter anmodning fra fabrikanten og efter aftale med den godkendende myndighed kan de fejl, for hvilke der foretages prøvninger, simuleres.

10.3.3.5.   Detektion af andre fejl end manglende reagens

For andre fejl end manglende reagens, når først fejlen er installeret eller simuleret, skal detektionen af den pågældende fejl finde sted som følger:

| 10.3.3.5.1. | NCD-systemet skal reagere på introduktionen af en fejl, der af den typegodkendende myndighed er udvalgt som egnet i overensstemmelse med dette tillæg. Dette anses for at være påvist, hvis aktivering finder sted inden for to på hinanden følgende NCD-prøvningscyklusser i overensstemmelse med punkt 10.3.3.7 i dette tillæg.
  Når det er specificeret i overvågningsbeskrivelsen og godkendt af den godkendende myndighed, at en bestemt overvågningsenhed har brug for mere end to NCD-prøvningscyklusser til at færdiggøre overvågningen, kan antallet af NCD-prøvningscyklusser øges til 3 NCD-prøvningscyklusser.
  Hver enkel NCD-prøvningscyklus i demonstrationsprøvningen kan adskilles af en motorslukning. Den tid, der skal gå, før motoren startes igen, bestemmes under hensyntagen til evt. overvågning, der måtte finde sted efter slukning af motoren, og evt. nødvendige betingelser, der skal være opfyldt for at overvågning finder sted ved efterfølgende motorstart. |
| --- | --- |

10.3.3.5.1.

NCD-systemet skal reagere på introduktionen af en fejl, der af den typegodkendende myndighed er udvalgt som egnet i overensstemmelse med dette tillæg. Dette anses for at være påvist, hvis aktivering finder sted inden for to på hinanden følgende NCD-prøvningscyklusser i overensstemmelse med punkt 10.3.3.7 i dette tillæg.

Når det er specificeret i overvågningsbeskrivelsen og godkendt af den godkendende myndighed, at en bestemt overvågningsenhed har brug for mere end to NCD-prøvningscyklusser til at færdiggøre overvågningen, kan antallet af NCD-prøvningscyklusser øges til 3 NCD-prøvningscyklusser.

Hver enkel NCD-prøvningscyklus i demonstrationsprøvningen kan adskilles af en motorslukning. Den tid, der skal gå, før motoren startes igen, bestemmes under hensyntagen til evt. overvågning, der måtte finde sted efter slukning af motoren, og evt. nødvendige betingelser, der skal være opfyldt for at overvågning finder sted ved efterfølgende motorstart.

| 10.3.3.5.2. | Demonstrationen af aktiveringen af advarselssystemet anses for at være fuldført, hvis advarselssystemet efter hver demonstrationsprøvning, der er foretaget i henhold til punkt 10.3.2.1, har været behørigt aktiveret, og DTC'en for den udvalgte fejl har fået statussen »bekræftet og aktiv«. |
| --- | --- |

10.3.3.5.2.

Demonstrationen af aktiveringen af advarselssystemet anses for at være fuldført, hvis advarselssystemet efter hver demonstrationsprøvning, der er foretaget i henhold til punkt 10.3.2.1, har været behørigt aktiveret, og DTC'en for den udvalgte fejl har fået statussen »bekræftet og aktiv«.

10.3.3.6.   Detektion af manglende reagens

Ved demonstration af aktivering af advarselssystemet i tilfælde af manglende reagens skal motorsystemet køre i en eller flere NCD-prøvningscyklusser efter fabrikantens valg.

| 10.3.3.6.1. | Ved demonstrationens begyndelse skal der i beholderen være et reagensniveau, der aftales mellem fabrikanten og den godkendende myndighed, men som udgør ikke under 10 % af beholderens nominelle kapacitet. |
| --- | --- |

10.3.3.6.1.

Ved demonstrationens begyndelse skal der i beholderen være et reagensniveau, der aftales mellem fabrikanten og den godkendende myndighed, men som udgør ikke under 10 % af beholderens nominelle kapacitet.

| 10.3.3.6.2. | Advarselssystemet anses for at have fungeret korrekt, hvis følgende betingelser er opfyldt samtidigt:






  a) | advarselssystemet er blevet aktiveret ved en reagensmængde på over eller lig med 10 % af reagensbeholderens kapacitet, og |
| --- | --- | --- |

10.3.3.6.2.

Advarselssystemet anses for at have fungeret korrekt, hvis følgende betingelser er opfyldt samtidigt:

a)

advarselssystemet er blevet aktiveret ved en reagensmængde på over eller lig med 10 % af reagensbeholderens kapacitet, og

| b) | systemet for kontinuerlig advarsel er blevet aktiveret ved en reagensmængde større eller lig med den værdi, som fabrikanten har erklæret i henhold til bestemmelserne i punkt 6 i dette bilag. |
| --- | --- |

b)

systemet for kontinuerlig advarsel er blevet aktiveret ved en reagensmængde større eller lig med den værdi, som fabrikanten har erklæret i henhold til bestemmelserne i punkt 6 i dette bilag.

10.3.3.7.   NCD-prøvningscyklus

| 10.3.3.7.1. | Den NCD-prøvningscyklus, der omhandles i dette punkt 10, til demonstration af NCD-systemets korrekte funktion, er den varme NRTC-cyklus. |
| --- | --- |

10.3.3.7.1.

Den NCD-prøvningscyklus, der omhandles i dette punkt 10, til demonstration af NCD-systemets korrekte funktion, er den varme NRTC-cyklus.

| 10.3.3.7.2. | På fabrikantens anmodning og efter godkendelse fra den typegodkendende myndighed kan der anvendes alternative NCD-prøvningscyklusser (f.eks. NRSC-cyklussen) i forbindelse med en specifik overvågningsenhed. Anmodningen herom skal indeholde elementer (tekniske overvejelser, simuleringer, prøvningsresultater osv.), der påviser:






  a) | at den prøvningscyklus, der anmodes om, fører til en overvågningsenhed, der vil kunne fungere ved kørsel i virkelighedens verden, og |
| --- | --- | --- |

10.3.3.7.2.

På fabrikantens anmodning og efter godkendelse fra den typegodkendende myndighed kan der anvendes alternative NCD-prøvningscyklusser (f.eks. NRSC-cyklussen) i forbindelse med en specifik overvågningsenhed. Anmodningen herom skal indeholde elementer (tekniske overvejelser, simuleringer, prøvningsresultater osv.), der påviser:

a)

at den prøvningscyklus, der anmodes om, fører til en overvågningsenhed, der vil kunne fungere ved kørsel i virkelighedens verden, og

| b) | den gældende NCD-prøvning, der er specificeret i punkt 10.3.3.7.1, er mindre velegnet til den pågældende overvågning. |
| --- | --- |

b)

den gældende NCD-prøvning, der er specificeret i punkt 10.3.3.7.1, er mindre velegnet til den pågældende overvågning.

10.3.4.   Demonstration af advarselssystemets aktivering anses for at være fuldendt, hvis advarselssystemet har været aktiveret korrekt ved afslutningen af demonstrationsprøvning udført i overensstemmelse med punkt 10.3.3.

10.4.   Demonstration af ansporingssystemets aktivering

10.4.1.   Demonstrationen af ansporingssystemets aktivering skal foretages ved prøvninger, der udføres på en motorprøvebænk.

10.4.1.1.   Yderligere komponenter eller delsystemer, f.eks., men ikke begrænset til, sensorer til registrering af den omgivende temperatur, niveausensorer og operatøradvarsels- og informationssystemer, der er nødvendige for udførelsen af demonstrationerne, skal tilsluttes motorsystemet med henblik herpå eller simuleres på en for den godkendende myndighed tilfredsstillende måde.

10.4.1.2.   Hvis fabrikanten ønsker det, og den godkendende myndighed er indforstået hermed, kan demonstrationsprøvningerne foretages på en komplet maskine eller maskinenhed enten ved at montere maskinen på en hertil egnet prøvebænk eller ved at køre med den på en prøvebane under kontrollerede forhold.

10.4.2.   Prøvningssekvensen skal demonstrere aktiveringen af ansporingssystemet i tilfælde af manglende reagens eller i tilfælde af en af de fejl, der er omhandlet i punkt 7, 8 eller 9 i dette bilag.

10.4.3.   Ved denne demonstration:

| a) | udvælger den godkendende myndighed ud over manglende reagens en af de fejl, der er omhandlet i punkt 7, 8 eller 9 i dette bilag, og som tidligere er blevet anvendt ved demonstrationen af advarselssystemets aktivering |
| --- | --- |

a)

udvælger den godkendende myndighed ud over manglende reagens en af de fejl, der er omhandlet i punkt 7, 8 eller 9 i dette bilag, og som tidligere er blevet anvendt ved demonstrationen af advarselssystemets aktivering

| b) | kan fabrikanten efter aftale med den godkendende myndighed fremskynde prøvningen ved at simulere, at et bestemt antal driftstimer er forløbet |
| --- | --- |

b)

kan fabrikanten efter aftale med den godkendende myndighed fremskynde prøvningen ved at simulere, at et bestemt antal driftstimer er forløbet

| c) | kan den drejningsmomentbegrænsning, der kræves i forbindelse med ansporing på lavt niveau, demonstreres samtidigt med den generelle procedure for godkendelse af motorens præstationer i overensstemmelse med dette direktiv. Der kræves i dette tilfælde ikke separat drejningsmomentmåling under demonstrationen af ansporingssystemet |
| --- | --- |

c)

kan den drejningsmomentbegrænsning, der kræves i forbindelse med ansporing på lavt niveau, demonstreres samtidigt med den generelle procedure for godkendelse af motorens præstationer i overensstemmelse med dette direktiv. Der kræves i dette tilfælde ikke separat drejningsmomentmåling under demonstrationen af ansporingssystemet

| d) | kan kraftig ansporing demonstreres i overensstemmelse med kravene i punkt 10.4.6 i dette tillæg. |
| --- | --- |

d)

kan kraftig ansporing demonstreres i overensstemmelse med kravene i punkt 10.4.6 i dette tillæg.

10.4.4.   Fabrikanten skal herudover demonstrere ansporingssystemets funktion under de fejlbetingelser, der er beskrevet i punkt 7, 8 eller 9 i dette bilag, og som ikke har været valgt til demonstrationsprøvninger, der er beskrevet i punkt 10.4.1-10.4.3.

Disse yderligere demonstrationer kan foretages ved for den godkendende myndighed at forelægge et teknisk dossier med dokumentation som f.eks. algoritmer, funktionsanalyser og resultaterne af tidligere prøvninger.

10.4.4.1.   Disse yderligere demonstrationer skal navnlig til den godkendende myndigheds tilfredshed vise, at den korrekte momentbegrænsningsmekanisme indgår i motorens elektroniske styreenhed.

10.4.5.   Demonstrationsprøvning af systemet med ansporing på lavt niveau

10.4.5.1.   Demonstrationen begynder, når advarselssystemet eller det pågældende system for »kontinuerlig« advarsel er blevet aktiveret som følge af detekteringen af en fejl udvalgt af den godkendende myndighed.

10.4.5.2.   Når systemet kontrolleres for reaktionen på fejlen manglende reagens i beholderen, skal motorsystemet køre, indtil reagensmængden har nået en værdi på 2,5 % af beholderens nominelle fulde kapacitet eller den værdi, som fabrikanten har erklæret i henhold til punkt 6.3.1 i dette bilag, og ved hvilken systemet med ansporing på lavt niveau skal gå i gang.

| 10.4.5.2.1. | Fabrikanten kan efter aftale med den godkendende myndighed simulere kontinuerlig drift ved at udtage reagens fra beholderen, enten mens motoren kører, eller mens den er standset. |
| --- | --- |

10.4.5.2.1.

Fabrikanten kan efter aftale med den godkendende myndighed simulere kontinuerlig drift ved at udtage reagens fra beholderen, enten mens motoren kører, eller mens den er standset.

10.4.5.3.   Når systemet kontrolleres for reaktionen på en anden fejl end fejlen manglende reagens i beholderen, skal motorsystemet køre det relevante antal driftstimer som anført i tabel 3 i dette tillæg eller, efter fabrikantens valg, indtil den relevante tæller har nået den værdi, ved hvilken systemet med ansporing på lavt niveau aktiveres.

10.4.5.4.   Demonstrationen af systemet med ansporing på lavt niveau anses for at være fuldført, hvis fabrikanten ved afslutningen af hver demonstrationsprøvning, der udføres i overensstemmelse med punkt 10.4.5.2 og 10.4.5.3, til den godkendende myndigheds tilfredshed har demonstreret, at motorens elektroniske styreenhed har aktiveret momentbegrænsningsmekanismen.

10.4.6.   Demonstrationsprøvning af systemet med kraftig ansporing

10.4.6.1.   Denne demonstration begynder i en tilstand, hvor systemet med ansporing på lavt niveau forudgående er blevet aktiveret, og kan gennemføres som en fortsættelse af de prøvninger, der foretages for at demonstrere systemet med ansporing på lavt niveau.

10.4.6.2.   Når systemet kontrolleres for reaktionen på manglende reagens i beholderen, skal motorsystemet køre, indtil reagensbeholderen er tom eller har nået den værdi på under 2,5 % af beholderens nominelle fulde kapacitet, som fabrikanten har erklæret vil aktivere systemet med kraftig ansporing.

| 10.4.6.2.1. | Fabrikanten kan efter aftale med den godkendende myndighed simulere kontinuerlig drift ved at udtage reagens fra beholderen, enten mens motoren kører, eller mens den er standset. |
| --- | --- |

10.4.6.2.1.

Fabrikanten kan efter aftale med den godkendende myndighed simulere kontinuerlig drift ved at udtage reagens fra beholderen, enten mens motoren kører, eller mens den er standset.

10.4.6.3.   Når systemet kontrolleres for reaktionen på en anden fejl end manglende reagens i beholderen, skal motorsystemet køre det relevante antal driftstimer som anført i tabel 3 i dette tillæg eller, efter fabrikantens valg, indtil den relevante tæller har nået den værdi, ved hvilken systemet med kraftig ansporing aktiveres.

10.4.6.4.   Demonstrationen af systemet med kraftig ansporing anses for at være fuldført, hvis fabrikanten ved afslutningen af hver demonstrationsprøvning, der udføres i overensstemmelse med punkt 10.4.6.2 og 10.4.6.3, til den godkendende myndigheds tilfredshed har demonstreret, at den kraftige ansporingsmekanisme, der er omhandlet i dette bilag, er blevet aktiveret.

10.4.7.   Hvis fabrikanten ønsker det, og den godkendende myndighed er indforstået hermed, kan demonstrationen af ansporingsmekanismen alternativt foretages på en komplet maskine i overensstemmelse med kravene i punkt 5.4 enten ved at montere maskinen på en hertil egnet prøvebænk eller ved at køre med den på en prøvebane under kontrollerede forhold.

10.4.7.1.   Maskinen skal være i drift indtil den tæller, der er knyttet til den udvalgte fejl, har nået det relevante antal driftstimer som anført i tabel 3 i dette tillæg, eller indtil enten reagensbeholderen er tom eller har nået det niveau under 2,5 % af beholderens nominelle fulde kapacitet, ved hvilket fabrikanten har valgt at aktivere systemet med kraftig ansporing.

11.   Beskrivelse af mekanismerne til aktivering og deaktivering af operatøradvarsler og -ansporinger

11.1.   Som supplement til kravene i dette bilag vedrørende mekanismerne til aktivering og deaktivering af advarsels- og ansporingssystemet indeholder dette punkt 11 en nærmere beskrivelse af de tekniske krav vedrørende gennemførelse af disse aktiverings- og deaktiveringsmekanismer.

11.2.   Advarselssystemets aktiverings- og deaktiveringsmekanismer

11.2.1.   Operatøradvarselssystemet skal aktiveres, når den diagnosefejlkode (DTC), der er knyttet til en NCM-fejl, der skal foranledige dets aktivering, har den status, der fremgår af tabel 2 i dette tillæg.

Tabel 2

Aktivering af operatøradvarselssystemet

| Fejltype | DTC-status for aktivering af advarselssystemet |
| --- | --- |
| Dårlig reagenskvalitet | bekræftet og aktiv |
| Afbrydelse af dosering | bekræftet og aktiv |
| EGR-ventil sat ud af funktion | bekræftet og aktiv |
| Fejl i overvågningssystemet | bekræftet og aktiv |
| NOx-grænse, hvis relevant | bekræftet og aktiv |

Fejltype

DTC-status for aktivering af advarselssystemet

Dårlig reagenskvalitet

bekræftet og aktiv

Afbrydelse af dosering

bekræftet og aktiv

EGR-ventil sat ud af funktion

bekræftet og aktiv

Fejl i overvågningssystemet

bekræftet og aktiv

NOx-grænse, hvis relevant

bekræftet og aktiv

11.2.2.   Operatøradvarselssystemet skal deaktiveres, når diagnosticeringssystemet konkluderer, at den fejl, der er relevant for den pågældende advarsel, ikke længere er til stede, eller hvis de oplysninger, herunder DTC'er, vedrørende fejlene, som har foranlediget dets aktivering, slettes af et scanningsværktøj.

11.2.2.1.   Krav vedrørende sletning af »NOx-kontrolinformation«

11.2.2.1.1.   Sletning/tilbagestilling af NOx-kontrolinformation ved hjælp af scanningsværktøj

Efter anmodning via scanningsværktøjet skal følgende data slettes fra computernes hukommelse eller tilbagestilles til den værdi, der er specificeret i dette tillæg (jf. tabel 3).

Tabel 3

Sletning/tilbagestilling af NOx-kontrolinformation ved hjælp af scanningsværktøj

| NOx-kontrolinformation | Kan slettes | Kan tilbagestilles |
| --- | --- | --- |
| Alle DTC'er | X | |
| Værdien for tælleren med det højeste antal motordriftstimer | | X |
| Antal motordriftstimer fra NCD-tælleren(-tællerne) | | X |

NOx-kontrolinformation

Kan slettes

Kan tilbagestilles

Alle DTC'er

X

Værdien for tælleren med det højeste antal motordriftstimer

X

Antal motordriftstimer fra NCD-tælleren(-tællerne)

X

11.2.2.1.2.   NOx-kontrolinformation må ikke slettes ved frakobling af maskinens batteri(er).

11.2.2.1.3.   Sletning af NOx-kontrolinformation må kun kunne foretages, når motoren er slukket.

11.2.2.1.4.   Når NOx-kontrolinformation, herunder DTC'er, slettes, må tællervisninger, der er knyttet til disse fejl, og som er nærmere angivet i dette bilag ikke slettes, men skal tilbagestilles til den værdi, der er specificeret i det relevante punkt i dette bilag.

11.3.   Operatøransporingssystemets aktiverings- og deaktiveringsmekanismer

11.3.1.   Operatøransporingssystemet skal aktiveres, når advarselssystemet er aktivt, og den tæller, der er relevant for den type NCM, der har foranlediget dets aktivering, har nået den værdi, der fremgår af tabel 4 i dette tillæg.

11.3.2.   Operatøransporingssystemet skal deaktiveres, når systemet ikke længere detekterer en fejl, der skal foranledige dets aktivering, eller hvis de oplysninger, herunder DTC'er, vedrørende NCM’erne, som har foranlediget dets aktivering, er blevet slettet af et scanningsværktøj eller vedligeholdelsesværktøj.

11.3.3.   Operatøradvarsels- og operatøransporingssystemet skal straks aktiveres eller deaktiveres, alt efter det enkelte tilfælde, i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 6 i dette bilag efter vurdering af reagensmængden i reagensbeholderen. I så fald må aktiverings- og deaktiveringsmekanismerne ikke være afhængige af statussen for en tilknyttet DTC.

11.4.   Tællermekanisme

11.4.1.   Generelt

11.4.1.1.   For at opfylde kravene i dette bilag skal systemet indeholde mindst 4 tællere til registrering af det antal timer, hvor motoren har været i drift, mens systemet har detekteret et eller flere af følgende forhold:

| a) | en ukorrekt reagenskvalitet |
| --- | --- |

a)

en ukorrekt reagenskvalitet

| b) | en afbrydelse af reagensdoseringen |
| --- | --- |

b)

en afbrydelse af reagensdoseringen

| c) | EGR-ventil sat ud af funktion |
| --- | --- |

c)

EGR-ventil sat ud af funktion

| d) | en fejl i NCD-systemet i henhold til punkt 9.1 ii) i dette bilag. |
| --- | --- |

d)

en fejl i NCD-systemet i henhold til punkt 9.1 ii) i dette bilag.

11.4.1.1.1.   Som en valgfri løsning kan fabrikanten anvende en eller flere tællere til at samle de fejl, der er angivet i punkt 11.4.1.1, i grupper.

11.4.1.2.   Hver af disse tællere skal tælle op til den maksimale værdi i en 2 byte-tæller med en opløsning på 1 time og opbevare denne værdi, medmindre betingelserne for nulstilling af tælleren er opfyldt.

11.4.1.3.   En fabrikant kan anvende et system med en enkelt eller flere NCD-systemtællere. En enkelt tæller kan akkumulere antallet af timer for 2 eller flere forskellige fejl, der er relevante for den pågældende type tæller, hvoraf ingen er nået op på den tid, som tælleren angiver.

11.4.1.3.1.   Hvis fabrikanten beslutter at anvende et system med flere NCD-systemtællere, skal systemet kunne tildele en specifik overvågningssystemtæller til hver fejl, der er relevant for den pågældende type tæller i overensstemmelse med dette bilag.

11.4.2.   Princip for tællermekanismen

11.4.2.1.   Hver tæller skal fungere som følger:

| 11.4.2.1.1. | Hvis tælleren står på nul, skal den begynde at tælle, så snart en fejl, der er relevant for tælleren, detekteres, og den tilsvarende diagnosefejlkode (DTC) har den status, der fremgår af tabel 2. |
| --- | --- |

11.4.2.1.1.

Hvis tælleren står på nul, skal den begynde at tælle, så snart en fejl, der er relevant for tælleren, detekteres, og den tilsvarende diagnosefejlkode (DTC) har den status, der fremgår af tabel 2.

| 11.4.2.1.2. | I tilfælde af gentagne fejl finder en af følgende bestemmelser anvendelse efter fabrikantens valg.






  i) | Hvis en enkelt overvågningsbegivenhed indtræder, og den fejl, der oprindeligt aktiverede tælleren, ikke længere detekteres, eller hvis fejlen er blevet slettet af et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj, skal tælleren standse og fastholde værdien. Hvis tælleren ophører med at tælle, når systemet med kraftig ansporing er aktivt, skal tælleren fastfryses på den værdi, der fremgår af tabel 4 i dette tillæg, eller en værdi, der er større end eller lig med tællerværdien for kraftig ansporing minus 30 minutter. |
| --- | --- | --- |

11.4.2.1.2.

I tilfælde af gentagne fejl finder en af følgende bestemmelser anvendelse efter fabrikantens valg.

i)

Hvis en enkelt overvågningsbegivenhed indtræder, og den fejl, der oprindeligt aktiverede tælleren, ikke længere detekteres, eller hvis fejlen er blevet slettet af et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj, skal tælleren standse og fastholde værdien. Hvis tælleren ophører med at tælle, når systemet med kraftig ansporing er aktivt, skal tælleren fastfryses på den værdi, der fremgår af tabel 4 i dette tillæg, eller en værdi, der er større end eller lig med tællerværdien for kraftig ansporing minus 30 minutter.

| ii) | Tælleren skal fastfryses på den værdi, der fremgår af tabel 4 i dette tillæg, eller en værdi, der er større end eller lig med tællerværdien for kraftig ansporing minus 30 minutter. |
| --- | --- |

ii)

Tælleren skal fastfryses på den værdi, der fremgår af tabel 4 i dette tillæg, eller en værdi, der er større end eller lig med tællerværdien for kraftig ansporing minus 30 minutter.

| 11.4.2.1.3. | Hvis der er tale om et overvågningssystem med en enkelt tæller, skal tælleren fortsætte med at tælle, hvis en NCM-fejl, der er relevant for den pågældende tæller, er blevet detekteret, og dens tilsvarende diagnosefejlkode (DTC) har statussen »bekræftet og aktiv«. Den skal standse og fastholde en af de værdier, der fremgår af punkt 11.4.2.1.2, hvis ingen NCM-fejl, der skal foranledige aktivering af tælleren, detekteres, eller hvis alle fejl, der er relevante for den pågældende tæller, er blevet slettet af et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj.

  Tabel 4


  Tællere og ansporing | DTC-status ved første aktivering af tælleren | Tællerværdi ved ansporing på lavt niveau | Tællerværdi ved kraftig ansporing | Fastfrossen værdi fastholdt af tælleren |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reagenskvalitetstæller | bekræftet og aktiv | ≤ 10 timer | ≤ 20 timer | ≥ 90 % af tællerværdien for kraftig ansporing |
| Doseringstæller | bekræftet og aktiv | ≤ 10 timer | ≤ 20 timer | ≥ 90 % af tællerværdien for kraftig ansporing |
| EGR-ventil-tæller | bekræftet og aktiv | ≤ 36 timer | ≤ 100 timer | ≥ 95 % af tællerværdien for kraftig ansporing |
| Overvågningssystemtæller | bekræftet og aktiv | ≤ 36 timer | ≤ 100 timer | ≥ 95 % af tællerværdien for kraftig ansporing |
| NOx-grænse, hvis relevant | bekræftet og aktiv | ≤ 10 timer | ≤ 20 timer | ≥ 90 % af tællerværdien for kraftig ansporing |

11.4.2.1.3.

Hvis der er tale om et overvågningssystem med en enkelt tæller, skal tælleren fortsætte med at tælle, hvis en NCM-fejl, der er relevant for den pågældende tæller, er blevet detekteret, og dens tilsvarende diagnosefejlkode (DTC) har statussen »bekræftet og aktiv«. Den skal standse og fastholde en af de værdier, der fremgår af punkt 11.4.2.1.2, hvis ingen NCM-fejl, der skal foranledige aktivering af tælleren, detekteres, eller hvis alle fejl, der er relevante for den pågældende tæller, er blevet slettet af et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj.

Tabel 4

Tællere og ansporing

DTC-status ved første aktivering af tælleren

Tællerværdi ved ansporing på lavt niveau

Tællerværdi ved kraftig ansporing

Fastfrossen værdi fastholdt af tælleren

Reagenskvalitetstæller

bekræftet og aktiv

≤ 10 timer

≤ 20 timer

≥ 90 % af tællerværdien for kraftig ansporing

Doseringstæller

bekræftet og aktiv

≤ 10 timer

≤ 20 timer

≥ 90 % af tællerværdien for kraftig ansporing

EGR-ventil-tæller

bekræftet og aktiv

≤ 36 timer

≤ 100 timer

≥ 95 % af tællerværdien for kraftig ansporing

Overvågningssystemtæller

bekræftet og aktiv

≤ 36 timer

≤ 100 timer

≥ 95 % af tællerværdien for kraftig ansporing

NOx-grænse, hvis relevant

bekræftet og aktiv

≤ 10 timer

≤ 20 timer

≥ 90 % af tællerværdien for kraftig ansporing

| 11.4.2.1.4. | Når tælleren har været fastfrosset, skal den nulstilles, hvis de overvågningsenheder, der er relevante for den pågældende tæller, har kørt mindst én fuldendt overvågningscyklus uden at have detekteret en fejl, og ingen fejl, der er relevant for den pågældende tæller, er blevet detekteret i løbet af 40 motordriftstimer, siden tælleren sidst blev fastholdt (se figur 4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.4.

Når tælleren har været fastfrosset, skal den nulstilles, hvis de overvågningsenheder, der er relevante for den pågældende tæller, har kørt mindst én fuldendt overvågningscyklus uden at have detekteret en fejl, og ingen fejl, der er relevant for den pågældende tæller, er blevet detekteret i løbet af 40 motordriftstimer, siden tælleren sidst blev fastholdt (se figur 4).

| 11.4.2.1.5. | Tælleren skal fortsætte med at tælle fra det punkt, hvor den var blevet fastholdt, hvis en fejl, der er relevant for den pågældende tæller, detekteres i en periode, hvor tælleren er fastfrosset (se figur 4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.5.

Tælleren skal fortsætte med at tælle fra det punkt, hvor den var blevet fastholdt, hvis en fejl, der er relevant for den pågældende tæller, detekteres i en periode, hvor tælleren er fastfrosset (se figur 4).

11.5.   Beskrivelse af aktiverings- og deaktiverings- og tællermekanismerne

11.5.1.   I dette punkt beskrives aktiverings- og deaktiverings- og tællermekanismerne for nogle typiske tilfælde. Figurerne og beskrivelserne i punkt 11.5.2, 11.5.3 og 11.5.4 er kun medtaget som eksempel i dette bilag og bør ikke betragtes som eksempler på kravene i nærværende direktiv eller som definitive konstateringer af de relevante processer. Tællertimerne i figur 6 og 7 henviser til de maksimale værdier for kraftig ansporing i tabel 4. For forenklingens skyld er det i illustrationerne f.eks. ikke angivet, at advarselssystemet også vil være aktivt, når ansporingssystemet er aktivt.

Figur 4

Genaktivering og nulstilling af en tæller efter en periode, hvor dens værdi har været fastfrosset

Image

11.5.2.   Figur 5 viser, hvordan aktiverings- og deaktiveringsmekanismerne virker i forbindelse med overvågning af den resterende reagensmængde i fem tilfælde:

| — | Brugseksempel 1: Operatøren bruger fortsat maskinen på trods af advarslen, indtil maskinen immobiliseres. |
| --- | --- |

—

Brugseksempel 1: Operatøren bruger fortsat maskinen på trods af advarslen, indtil maskinen immobiliseres.

| — | Genopfyldningseksempel 1 (»tilstrækkelig« genopfyldning): Operatøren genopfylder reagensbeholderen til et niveau over 10 %-tærsklen. Advarsel og ansporing deaktiveres. |
| --- | --- |

—

Genopfyldningseksempel 1 (»tilstrækkelig« genopfyldning): Operatøren genopfylder reagensbeholderen til et niveau over 10 %-tærsklen. Advarsel og ansporing deaktiveres.

| — | Genopfyldningseksempel 2 og 3 (»utilstrækkelig« genopfyldning): Advarselssystemet aktiveres. Advarselsniveauet afhænger af, hvor meget reagens der er til rådighed. |
| --- | --- |

—

Genopfyldningseksempel 2 og 3 (»utilstrækkelig« genopfyldning): Advarselssystemet aktiveres. Advarselsniveauet afhænger af, hvor meget reagens der er til rådighed.

| — | Genopfyldningseksempel 4 (»helt utilstrækkelig« genopfyldning): Ansporing på lavt niveau aktiveres straks. |
| --- | --- |

—

Genopfyldningseksempel 4 (»helt utilstrækkelig« genopfyldning): Ansporing på lavt niveau aktiveres straks.

Figur 5

Reagensmængde

Image

11.5.3.   Figur 6 viser tre eksempler på forkert reagenskvalitet:

| — | Brugseksempel 1: Operatøren bruger fortsat maskinen på trods af advarslen, indtil maskinen immobiliseres. |
| --- | --- |

—

Brugseksempel 1: Operatøren bruger fortsat maskinen på trods af advarslen, indtil maskinen immobiliseres.

| — | Udbedringseksempel 1 (»dårlig« eller »uærlig« udbedring): Efter immobilisering af maskinen ændrer operatøren reagenskvalitet, men skifter den kort tid efter igen til en dårlig kvalitet. Ansporingssystemet genaktiveres straks, og maskinen immobiliseres efter 2 motordriftstimer. |
| --- | --- |

—

Udbedringseksempel 1 (»dårlig« eller »uærlig« udbedring): Efter immobilisering af maskinen ændrer operatøren reagenskvalitet, men skifter den kort tid efter igen til en dårlig kvalitet. Ansporingssystemet genaktiveres straks, og maskinen immobiliseres efter 2 motordriftstimer.

| — | Udbedringseksempel 2 (»god« udbedring): Efter immobilisering af maskinen skifter operatøren til korrekt reagenskvalitet. Nogen tid derefter fylder han imidlertid på igen med en dårlig reagenskvalitet. Advarsels-, ansporings- og tællerprocesserne starter igen fra nul. |
| --- | --- |

—

Udbedringseksempel 2 (»god« udbedring): Efter immobilisering af maskinen skifter operatøren til korrekt reagenskvalitet. Nogen tid derefter fylder han imidlertid på igen med en dårlig reagenskvalitet. Advarsels-, ansporings- og tællerprocesserne starter igen fra nul.

Figur 6

Påfyldning af dårlig reagenskvalitet

Image

11.5.4.   Figur 7 viser tre eksempler på fejl i urea-doseringssystemet. Denne figur viser også den proces, der finder anvendelse i tilfælde af de overvågningsfejl, der er beskrevet i punkt 9 i dette bilag.

| — | Brugseksempel 1: Operatøren bruger fortsat maskinen på trods af advarslen, indtil maskinen immobiliseres. |
| --- | --- |

—

Brugseksempel 1: Operatøren bruger fortsat maskinen på trods af advarslen, indtil maskinen immobiliseres.

| — | Udbedringseksempel 1 (»god« udbedring): Efter immobilisering af maskinen reparerer operatøren doseringssystemet. Nogen tid derefter virker doseringssystemet imidlertid igen ikke. Advarsels-, ansporings- og tællerprocesserne starter igen fra nul. |
| --- | --- |

—

Udbedringseksempel 1 (»god« udbedring): Efter immobilisering af maskinen reparerer operatøren doseringssystemet. Nogen tid derefter virker doseringssystemet imidlertid igen ikke. Advarsels-, ansporings- og tællerprocesserne starter igen fra nul.

| — | Udbedringseksempel 2 (»dårlig« udbedring): Under ansporingen på lavt niveau (momentbegrænsning) reparerer føreren doseringssystemet. Kort tid derefter virker doseringssystemet imidlertid igen ikke. Systemet med ansporing på lavt niveau genaktiveres straks, og tælleren begynder igen fra den værdi, den havde på tidspunktet for reparationen. |
| --- | --- |

—

Udbedringseksempel 2 (»dårlig« udbedring): Under ansporingen på lavt niveau (momentbegrænsning) reparerer føreren doseringssystemet. Kort tid derefter virker doseringssystemet imidlertid igen ikke. Systemet med ansporing på lavt niveau genaktiveres straks, og tælleren begynder igen fra den værdi, den havde på tidspunktet for reparationen.

Figur 7

Fejl i reagensdoseringssystemet

Image

12.   Demonstration af den mindste acceptable reagenskoncentration CDmin

| 12.1. | Fabrikanten skal demonstrere den korrekte værdi af CDmin under typegodkendelsen ved at udføre den varme del af NRTC-cyklussen under anvendelse af en reagens med koncentrationen CDmin. |
| --- | --- |

12.1.

Fabrikanten skal demonstrere den korrekte værdi af CDmin under typegodkendelsen ved at udføre den varme del af NRTC-cyklussen under anvendelse af en reagens med koncentrationen CDmin.

| 12.2. | Prøvningen skal følge den/de egnede NCD-cyklus(ser) eller en af fabrikanten fastlagt prækonditioneringscyklus og give mulighed for, at et kontrolsløjfesystem for NOx kan foretage tilpasning til kvaliteten af reagensen med koncentrationen CDmin. |
| --- | --- |

12.2.

Prøvningen skal følge den/de egnede NCD-cyklus(ser) eller en af fabrikanten fastlagt prækonditioneringscyklus og give mulighed for, at et kontrolsløjfesystem for NOx kan foretage tilpasning til kvaliteten af reagensen med koncentrationen CDmin.

| 12.3. | Emissionerne af forurenende stoffer ved denne prøvning skal være lavere end den NOx-grænseværdi, der er fastsat i punkt 7.1.1 i dette bilag. |
| --- | --- |

12.3.

Emissionerne af forurenende stoffer ved denne prøvning skal være lavere end den NOx-grænseværdi, der er fastsat i punkt 7.1.1 i dette bilag.

Tillæg 2

Krav til kontrolområde for trin IV-motorer

1.   Motorkontrolområde

Kontrolområdet (jf. figur 1) defineres som følger:

hastighedsinterval: hastighed A til høj hastighed,

hvor:

hastighed A = lav hastighed + 15 % (høj hastighed – lav hastighed).

Høj hastighed og lav hastighed anvendes som defineret i bilag III eller, hvis fabrikanten på grundlag af valgmulighederne angivet i punkt 1.2.1 i bilag III vælger at anvende proceduren i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, som defineret i punkt 2.1.33 og 2.1.37 i FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

Hvis den målte motorhastighed A ligger inden for ± 3 % af den af fabrikanten angivne hastighed, anvendes de angivne motorhastigheder. Hvis tolerancen overskrides ved nogen prøvningshastighed, anvendes de målte motorhastigheder.

2.   Følgende driftsbetingelser for motoren undtages fra prøvningen:

| a) | punkter under 30 % af maksimalt drejningsmoment |
| --- | --- |

a)

punkter under 30 % af maksimalt drejningsmoment

| b) | punkter under 30 % af maksimal effekt. |
| --- | --- |

b)

punkter under 30 % af maksimal effekt.

Fabrikanten kan anmode om, at den tekniske tjeneste undtager driftspunkter fra det kontrolområde, der er defineret i punkt 1 og 2 i dette tillæg, under certificeringen/typegodkendelsen. Under forudsætning af den godkendende myndigheds samtykke kan den tekniske tjeneste acceptere denne undtagelse, hvis fabrikanten kan påvise, at motoren aldrig er i stand til at arbejde ved sådanne værdier, uanset maskinkombinationen.

Figur 1

Kontrolområde

Image

---

BILAG II

I bilag II til direktiv 97/68/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Tillæg 1 ændres som følger:






  a) | Overskriften på punkt 3 affattes således:
  »BRÆNDSTOFTILFØRSEL FOR DIESELMOTORER«. |
| --- | --- | --- |

1)

Tillæg 1 ændres som følger:

a)

Overskriften på punkt 3 affattes således:

»BRÆNDSTOFTILFØRSEL FOR DIESELMOTORER«.

| b) | Punkt 4 affattes således:
  »4.   BRÆNDSTOFTILFØRSEL FOR BENZINMOTORER (*)
  4.1.   Karburator: ...
  4.1.1.   Fabrikat(er): ...
  4.1.2.   Type(r): ...
  4.2.   Indirekte indsprøjtning: singlepoint- eller multipointindsprøjtning: ...
  42.1.   Fabrikat(er): ...
  4.2.2.   Type(r): ...
  4.3.   Direkte indsprøjtning: ...
  4.3.1.   Fabrikat(er): ...
  4.3.2.   Type(r): ...
  4.4.   Brændstoftilførsel [g/h] og luft/benzin-blandingsforhold ved mærkehastighed og med helt åbent gasspjæld:« |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 affattes således:

»4.   BRÆNDSTOFTILFØRSEL FOR BENZINMOTORER (*)

4.1.   Karburator: ...

4.1.1.   Fabrikat(er): ...

4.1.2.   Type(r): ...

4.2.   Indirekte indsprøjtning: singlepoint- eller multipointindsprøjtning: ...

42.1.   Fabrikat(er): ...

4.2.2.   Type(r): ...

4.3.   Direkte indsprøjtning: ...

4.3.1.   Fabrikat(er): ...

4.3.2.   Type(r): ...

4.4.   Brændstoftilførsel [g/h] og luft/benzin-blandingsforhold ved mærkehastighed og med helt åbent gasspjæld:«

| c) | Som punkt 5, 6 og 7 indsættes:
  »5.   VENTILINDSTILLING
  5.1.   Maksimalt ventilløft og åbne- og lukkevinkler, angivet i forhold til dødpunkt, eller tilsvarende data: ...
  5.2.   Reference- og/eller indstillingsområde (1)

  5.3.   System til variabel ventilindstilling (hvis til stede og hvor: indsugning og/eller udstødning)
  5.3.1.   Type: kontinuert eller on/off (1)

  5.3.2.   Kamvinkel ved faseskift: ...
  6.   PORTKONFIGURATION
  6.1.   Placering, størrelse og antal:
  7.   TÆNDINGSSYSTEM
  7.1.   Tændspole
  7.1.1.   Fabrikat(er): ...
  7.1.2.   Type(r): ...
  7.1.3.   Antal: ...
  7.2.   Tændrør: ...
  7.2.1.   Fabrikat(er): ...
  7.2.2.   Type(r): ...
  7.3.   Tændmagnet: ...
  7.3.1.   Fabrikat(er): ...
  7.3.2.   Type(r): ...
  7.4.   Tændingsindstilling: ...
  7.4.1.   Statisk fortænding i forhold til topdødpunktet [krumtappens drejning i grader]....
  7.4.2.   Evt. fortændingskurve: ... |
| --- | --- |

c)

Som punkt 5, 6 og 7 indsættes:

»5.   VENTILINDSTILLING

5.1.   Maksimalt ventilløft og åbne- og lukkevinkler, angivet i forhold til dødpunkt, eller tilsvarende data: ...

5.2.   Reference- og/eller indstillingsområde (1)

5.3.   System til variabel ventilindstilling (hvis til stede og hvor: indsugning og/eller udstødning)

5.3.1.   Type: kontinuert eller on/off (1)

5.3.2.   Kamvinkel ved faseskift: ...

6.   PORTKONFIGURATION

6.1.   Placering, størrelse og antal:

7.   TÆNDINGSSYSTEM

7.1.   Tændspole

7.1.1.   Fabrikat(er): ...

7.1.2.   Type(r): ...

7.1.3.   Antal: ...

7.2.   Tændrør: ...

7.2.1.   Fabrikat(er): ...

7.2.2.   Type(r): ...

7.3.   Tændmagnet: ...

7.3.1.   Fabrikat(er): ...

7.3.2.   Type(r): ...

7.4.   Tændingsindstilling: ...

7.4.1.   Statisk fortænding i forhold til topdødpunktet [krumtappens drejning i grader]....

7.4.2.   Evt. fortændingskurve: ...

| 2) | Tillæg 2 ændres som følger:






  a) | Punkt 1.8 affattes således:
  1.8.   System til efterbehandling af udstødning (2): ... |
| --- | --- | --- |

2)

Tillæg 2 ændres som følger:

a)

Punkt 1.8 affattes således:

1.8.   System til efterbehandling af udstødning (2): ...

| b) | Skemaet i punkt 2.2 affattes således: | »Stammotor (3) | Motorer i motorfamilien (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Motortype | | | | | |
| Antal cylindre | | | | | |
| Nominel hastighed (min-1) | | | | | |
| Afgivet brændstofmængde pr. takt (mm3) for dieselmotorer, brændstofstrøm (g/h) for benzinmotorer, ved nominel nettoeffekt | | | | | |
| Nominel nettoeffekt (kW) | | | | | |
| Hastighed ved maksimal effekt (min-1) | | | | | |
| Maksimal nettoeffekt (kW) | | | | | |
| Hastighed ved maksimalt drejningsmoment (min-1) | | | | | |
| Afgivet brændstofmængde pr. takt (mm3) for dieselmotorer, brændstofstrøm (g/h) for benzinmotorer, ved maksimalt drejningsmoment | | | | | |
| Største drejningsmoment (Nm) | | | | | |
| Laveste tomgangshastighed (min-1) | | | | | |
| Slagvolumen (i % af stammotorens) | 100 | | | | |

b)

Skemaet i punkt 2.2 affattes således:

»Stammotor (3)

Motorer i motorfamilien (4)

Motortype

Antal cylindre

Nominel hastighed (min-1)

Afgivet brændstofmængde pr. takt (mm3) for dieselmotorer, brændstofstrøm (g/h) for benzinmotorer, ved nominel nettoeffekt

Nominel nettoeffekt (kW)

Hastighed ved maksimal effekt (min-1)

Maksimal nettoeffekt (kW)

Hastighed ved maksimalt drejningsmoment (min-1)

Afgivet brændstofmængde pr. takt (mm3) for dieselmotorer, brændstofstrøm (g/h) for benzinmotorer, ved maksimalt drejningsmoment

Største drejningsmoment (Nm)

Laveste tomgangshastighed (min-1)

Slagvolumen (i % af stammotorens)

100

---

(1)  Det ikke gældende overstreges.

(2)  Hvis ikke relevant, skrives »N/A.«

(3)  Fuldstændige detaljer er angivet i tillæg 1.

(4)  Fuldstændige detaljer er angivet i tillæg 3.«

---

BILAG III

I bilag III til direktiv 97/68/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Punkt 1.2 affattes således:
  »1.2.   Beskrivelse af prøvningsmetoden

  Ved prøvningen skal motoren være anbragt i prøvebænk og tilsluttet et dynamometer.
  1.2.1.   Prøvningsmetoder for trin I, II, III A, III B og IV
  Prøvningen skal udføres i henhold til metoden i dette bilag eller, efter fabrikantens valg, prøvningsmetoden angivet i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.
  Derudover finder følgende krav anvendelse:






  i) | holdbarhedskrav som beskrevet i tillæg 5 til dette bilag |
| --- | --- | --- |

1)

Punkt 1.2 affattes således:

»1.2.   Beskrivelse af prøvningsmetoden

Ved prøvningen skal motoren være anbragt i prøvebænk og tilsluttet et dynamometer.

1.2.1.   Prøvningsmetoder for trin I, II, III A, III B og IV

Prøvningen skal udføres i henhold til metoden i dette bilag eller, efter fabrikantens valg, prøvningsmetoden angivet i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

Derudover finder følgende krav anvendelse:

i)

holdbarhedskrav som beskrevet i tillæg 5 til dette bilag

| ii) | bestemmelser vedrørende motorkontrolområde som angivet i punkt 8.6 i bilag I (kun trin IV-motorer) |
| --- | --- |

ii)

bestemmelser vedrørende motorkontrolområde som angivet i punkt 8.6 i bilag I (kun trin IV-motorer)

| iii) | CO2-rapporteringskrav som angivet i tillæg 6 til dette bilag for motorer prøvet i henhold til metoden i dette bilag. I tilfælde af motorer prøvet i henhold til metoden i bilag 4B i FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, finder tillæg 7 til dette bilag anvendelse |
| --- | --- |

iii)

CO2-rapporteringskrav som angivet i tillæg 6 til dette bilag for motorer prøvet i henhold til metoden i dette bilag. I tilfælde af motorer prøvet i henhold til metoden i bilag 4B i FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, finder tillæg 7 til dette bilag anvendelse

| iv) | referencebrændstoffet i bilag V til dette direktiv skal anvendes til motorer, der prøves i henhold til kravene i dette bilag. Referencebrændstoffet i bilag V til dette direktiv skal anvendes til motorer, der prøves i henhold til kravene i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03. |
| --- | --- |

iv)

referencebrændstoffet i bilag V til dette direktiv skal anvendes til motorer, der prøves i henhold til kravene i dette bilag. Referencebrændstoffet i bilag V til dette direktiv skal anvendes til motorer, der prøves i henhold til kravene i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

| 1.2.1.1. | I tilfælde af at fabrikanten vælger i henhold til bilag I, punkt 8.6.2, at anvende den prøvningsmetode, der er nærmere angivet i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, til prøvning af motorer på trin I, II, III A eller III B, skal de prøvningscyklusser, der er nærmere angivet i punkt 3.7.1, anvendes.« |
| --- | --- |

1.2.1.1.

I tilfælde af at fabrikanten vælger i henhold til bilag I, punkt 8.6.2, at anvende den prøvningsmetode, der er nærmere angivet i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, til prøvning af motorer på trin I, II, III A eller III B, skal de prøvningscyklusser, der er nærmere angivet i punkt 3.7.1, anvendes.«

| 2) | Tillæg 5 affattes således:

  »Tillæg 5

  Holdbarhedskrav

  1.   KONTROL AF HOLDBARHEDEN AF TRIN III A- OG TRIN III B-KOMPRESSIONSTÆNDINGSMOTORER
  Dette tillæg finder kun anvendelse på motorer med kompressionstænding i trin III A og III B.
  1.1.   Fabrikanten fastsætter en forringelsesfaktor (DF) for hvert af de af grænseværdier omfattede forurenende stoffer for alle motorfamilier i trin III A og III B. Sådanne forringelsesfaktorer skal anvendes til typegodkendelse og prøvning i produktionen.
  1.1.1.   Prøve til fastlæggelse af forringelsesfaktorer udføres således:






  1.1.1.1. | Fabrikanten udfører holdbarhedsprøvninger med akkumulerede motordriftstimer i henhold til en prøveplan, der efter god teknisk praksis anses for repræsentativ for motorer i brug hvad angår karakterisering af forringelsen af emissionspræstationerne. Holdbarhedsprøvningsperioden bør typisk repræsentere et tidsrum svarende til mindst en fjerdedel af emissionsholdbarhedsperioden (EDP).
  Driftsakkumulering kan opnås ved at køre motoren på dynamometerprøvebænk eller ved faktisk drift af en maskine i marken. Der kan anvendes accelererede holdbarhedsprøvninger, hvorved prøveplanen for driftsakkumulering gennemføres med højere belastningsfaktor, end der typisk forekommer i marken. Accelerationsfaktoren, der kæder antal motorholdbarhedsdriftstimer sammen med det tilsvarende antal emissionsholdbarhedstimer, fastsættes af motorfabrikanten på grundlag af god teknisk skik.
  I holdbarhedsprøvningsperioden må ingen emissionsfølsomme komponenter serviceres eller repareres ud over gennemførelse af den af fabrikanten anbefalede rutinemæssige serviceplan.
  Prøvemotoren, dens undersystemer og de komponenter, der skal anvendes til at bestemme forringelsesfaktorer for udstødningsemissionen for en motorfamilie eller for flere motorfamilier med ensartet emissionskontrolteknik, udvælges af motorfabrikanten på grundlag af god teknisk skik. Kriteriet er, at den afprøvede motor er repræsentativ for emissionsforringelsesegenskaberne hos de motorfamilier, som skal typegodkendes efter de resulterende forringelsesfaktorer. Motorer med anden boring og slaglængde, anden opbygning, andet luftindtagssystem eller andet brændstofsystem kan anses for ækvivalente med hensyn til emissionsforringelsesegenskaber, hvis der er rimeligt teknisk grundlag derfor.
  Forringelsesfaktorer fra en anden fabrikant kan anvendes, hvis der er et rimeligt grundlag for at anse teknikken for ækvivalent med hensyn til emissionsforringelse, og der er dokumentation for, at prøverne er udført i henhold til de fastlagte krav. Emissionsprøvning udføres efter de i dette direktiv fastlagte metoder for prøvemotoren efter den første tilkørsel, men før nogen form for driftsakkumuleringsprøvning, og ved afslutning af holdbarhedsprøvningen. Emissionsprøvning kan desuden med mellemrum udføres i perioden med driftsakkumuleringsprøvning og anvendes til bestemmelse af forringelsesudviklingen. |
| --- | --- | --- |

2)

Tillæg 5 affattes således:

»Tillæg 5

Holdbarhedskrav

1.   KONTROL AF HOLDBARHEDEN AF TRIN III A- OG TRIN III B-KOMPRESSIONSTÆNDINGSMOTORER

Dette tillæg finder kun anvendelse på motorer med kompressionstænding i trin III A og III B.

1.1.   Fabrikanten fastsætter en forringelsesfaktor (DF) for hvert af de af grænseværdier omfattede forurenende stoffer for alle motorfamilier i trin III A og III B. Sådanne forringelsesfaktorer skal anvendes til typegodkendelse og prøvning i produktionen.

1.1.1.   Prøve til fastlæggelse af forringelsesfaktorer udføres således:

1.1.1.1.

Fabrikanten udfører holdbarhedsprøvninger med akkumulerede motordriftstimer i henhold til en prøveplan, der efter god teknisk praksis anses for repræsentativ for motorer i brug hvad angår karakterisering af forringelsen af emissionspræstationerne. Holdbarhedsprøvningsperioden bør typisk repræsentere et tidsrum svarende til mindst en fjerdedel af emissionsholdbarhedsperioden (EDP).

Driftsakkumulering kan opnås ved at køre motoren på dynamometerprøvebænk eller ved faktisk drift af en maskine i marken. Der kan anvendes accelererede holdbarhedsprøvninger, hvorved prøveplanen for driftsakkumulering gennemføres med højere belastningsfaktor, end der typisk forekommer i marken. Accelerationsfaktoren, der kæder antal motorholdbarhedsdriftstimer sammen med det tilsvarende antal emissionsholdbarhedstimer, fastsættes af motorfabrikanten på grundlag af god teknisk skik.

I holdbarhedsprøvningsperioden må ingen emissionsfølsomme komponenter serviceres eller repareres ud over gennemførelse af den af fabrikanten anbefalede rutinemæssige serviceplan.

Prøvemotoren, dens undersystemer og de komponenter, der skal anvendes til at bestemme forringelsesfaktorer for udstødningsemissionen for en motorfamilie eller for flere motorfamilier med ensartet emissionskontrolteknik, udvælges af motorfabrikanten på grundlag af god teknisk skik. Kriteriet er, at den afprøvede motor er repræsentativ for emissionsforringelsesegenskaberne hos de motorfamilier, som skal typegodkendes efter de resulterende forringelsesfaktorer. Motorer med anden boring og slaglængde, anden opbygning, andet luftindtagssystem eller andet brændstofsystem kan anses for ækvivalente med hensyn til emissionsforringelsesegenskaber, hvis der er rimeligt teknisk grundlag derfor.

Forringelsesfaktorer fra en anden fabrikant kan anvendes, hvis der er et rimeligt grundlag for at anse teknikken for ækvivalent med hensyn til emissionsforringelse, og der er dokumentation for, at prøverne er udført i henhold til de fastlagte krav. Emissionsprøvning udføres efter de i dette direktiv fastlagte metoder for prøvemotoren efter den første tilkørsel, men før nogen form for driftsakkumuleringsprøvning, og ved afslutning af holdbarhedsprøvningen. Emissionsprøvning kan desuden med mellemrum udføres i perioden med driftsakkumuleringsprøvning og anvendes til bestemmelse af forringelsesudviklingen.

| 1.1.1.2. | Driftsakkumuleringsprøvninger og emissionsprøvninger, som udføres til bestemmelse af forringelsen, behøves ikke overværes af de godkendende myndigheder. |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Driftsakkumuleringsprøvninger og emissionsprøvninger, som udføres til bestemmelse af forringelsen, behøves ikke overværes af de godkendende myndigheder.

| 1.1.1.3. | Bestemmelse af forringelsesfaktorer ud af holdbarhedsprøvninger
  Ved en additiv forringelsesfaktor forstås en faktor, der fås ved subtraktion af den emissionsværdi, der er fastlagt ved begyndelsen af emissionsholdbarhedsperioden, fra den emissionsværdi, der er fastlagt som repræsentativ for emissionspræstationerne ved slutningen af emissionsholdbarhedsperioden.
  Ved en multiplikativ forringelsesfaktor forstås emissionsniveauet ved slutningen af emissionsholdbarhedsperioden divideret med det registrerede emissionsniveau ved begyndelsen af emissionsholdbarhedsperioden.
  For hvert af de af lovgivningen omfattede forurenende stoffer skal opstilles en særskilt forringelsesfaktor. Ved opstilling af en forringelsesfaktor i forhold til NOx + HC-normen for en additiv forringelsesfaktor finder bestemmelsen sted på grundlag af summen af de forurenende stoffer, dog således, at en negativ forringelse for ét forurenende stofs vedkommende ikke kan opveje forringelsen for et andet. For en multiplikativ forringelsesfaktor for NOx + HC fastlægges særskilte forringelsesfaktorer for HC og NOx, og disse finder særskilt anvendelse ved beregning af de forringede emissionsniveauer ud fra et emissionsprøvningsresultat, før de resulterende forringede NOx- og HC-værdier kombineres for at fastslå, om normerne er overholdt.
  Hvis prøvningen ikke omfatter hele emissionsholdbarhedsperioden, bestemmes emissionsværdierne ved emissionsholdbarhedsperiodens slutning ved, at den i prøvningsperioden bestemte udvikling i emissionsforringelse ekstrapoleres til hele emissionsholdbarhedsperioden.
  Når der i holdbarhedsprøvningsperioden med driftsakkumulering er sket periodisk registrering af emissionsprøvningsresultater, skal emissionsniveauerne ved emissionsholdbarhedsperiodens slutning bestemmes ved hjælp af statistiske standardmetoder baseret på god praksis; til bestemmelse af de endelige emissionsværdier kan anvendes statistiske signifikanstest.
  Resulterer beregningen i en værdi på mindre end 1,00 for en multiplikativ forringelsesfaktor eller mindre end 0,00 for en additiv forringelsesfaktor, sættes forringelsesfaktoren til henholdsvis 1,0 og 0,00. |
| --- | --- |

1.1.1.3.

Bestemmelse af forringelsesfaktorer ud af holdbarhedsprøvninger

Ved en additiv forringelsesfaktor forstås en faktor, der fås ved subtraktion af den emissionsværdi, der er fastlagt ved begyndelsen af emissionsholdbarhedsperioden, fra den emissionsværdi, der er fastlagt som repræsentativ for emissionspræstationerne ved slutningen af emissionsholdbarhedsperioden.

Ved en multiplikativ forringelsesfaktor forstås emissionsniveauet ved slutningen af emissionsholdbarhedsperioden divideret med det registrerede emissionsniveau ved begyndelsen af emissionsholdbarhedsperioden.

For hvert af de af lovgivningen omfattede forurenende stoffer skal opstilles en særskilt forringelsesfaktor. Ved opstilling af en forringelsesfaktor i forhold til NOx + HC-normen for en additiv forringelsesfaktor finder bestemmelsen sted på grundlag af summen af de forurenende stoffer, dog således, at en negativ forringelse for ét forurenende stofs vedkommende ikke kan opveje forringelsen for et andet. For en multiplikativ forringelsesfaktor for NOx + HC fastlægges særskilte forringelsesfaktorer for HC og NOx, og disse finder særskilt anvendelse ved beregning af de forringede emissionsniveauer ud fra et emissionsprøvningsresultat, før de resulterende forringede NOx- og HC-værdier kombineres for at fastslå, om normerne er overholdt.

Hvis prøvningen ikke omfatter hele emissionsholdbarhedsperioden, bestemmes emissionsværdierne ved emissionsholdbarhedsperiodens slutning ved, at den i prøvningsperioden bestemte udvikling i emissionsforringelse ekstrapoleres til hele emissionsholdbarhedsperioden.

Når der i holdbarhedsprøvningsperioden med driftsakkumulering er sket periodisk registrering af emissionsprøvningsresultater, skal emissionsniveauerne ved emissionsholdbarhedsperiodens slutning bestemmes ved hjælp af statistiske standardmetoder baseret på god praksis; til bestemmelse af de endelige emissionsværdier kan anvendes statistiske signifikanstest.

Resulterer beregningen i en værdi på mindre end 1,00 for en multiplikativ forringelsesfaktor eller mindre end 0,00 for en additiv forringelsesfaktor, sættes forringelsesfaktoren til henholdsvis 1,0 og 0,00.

| 1.1.1.4. | Med typegodkendelsesmyndighedens godkendelse kan en fabrikant anvende forringelsesfaktorer, der er bestemt på grundlag af resultaterne af holdbarhedsprøvninger, som er udført til bestemmelse af forringelsesfaktorer med henblik på godkendelse af vejgående HD-motorer med kompressionstænding. Dette vil blive godtaget, hvis der er teknisk ækvivalens mellem den afprøvede vejgående motor og de ikke-vejgående motorfamilier, som skal godkendes med anvendelse af de pågældende forringelsesfaktorer. Forringelsesfaktorer, som er afledt af emissionsholdbarhedsresultater for vejgående motorer, skal beregnes på grundlag af de i punkt 3 fastsatte emissionsholdbarhedsperioder. |
| --- | --- |

1.1.1.4.

Med typegodkendelsesmyndighedens godkendelse kan en fabrikant anvende forringelsesfaktorer, der er bestemt på grundlag af resultaterne af holdbarhedsprøvninger, som er udført til bestemmelse af forringelsesfaktorer med henblik på godkendelse af vejgående HD-motorer med kompressionstænding. Dette vil blive godtaget, hvis der er teknisk ækvivalens mellem den afprøvede vejgående motor og de ikke-vejgående motorfamilier, som skal godkendes med anvendelse af de pågældende forringelsesfaktorer. Forringelsesfaktorer, som er afledt af emissionsholdbarhedsresultater for vejgående motorer, skal beregnes på grundlag af de i punkt 3 fastsatte emissionsholdbarhedsperioder.

| 1.1.1.5. | Når der i en motorfamilie anvendes anerkendt teknologi, kan der i stedet for prøvning anvendes en analyse baseret på god teknisk praksis til bestemmelse af en forringelsesfaktor for den motorfamilie, der skal godkendes af den typegodkendende myndighed. |
| --- | --- |

1.1.1.5.

Når der i en motorfamilie anvendes anerkendt teknologi, kan der i stedet for prøvning anvendes en analyse baseret på god teknisk praksis til bestemmelse af en forringelsesfaktor for den motorfamilie, der skal godkendes af den typegodkendende myndighed.

1.2.   Oplysning om forringelsesfaktorer i ansøgninger om godkendelse

1.2.1.   I ansøgninger om godkendelse af motorer med kompressionstænding uden efterbehandlingsanordning skal angives additive forringelsesfaktorer for hvert forurenende stof.

1.2.2.   I ansøgninger om godkendelse af motorer med kompressionstænding med efterbehandlingsanordning skal angives multiplikative forringelsesfaktorer for hvert forurenende stof.

1.2.3.   Fabrikanten skal på anmodning af den typegodkendende myndighed indsende oplysninger, der dokumenterer forringelsesfaktorerne. Sådanne oplysninger består typisk af emissionsprøvningsresultater, drifts-akkumuleringsplan, vedligeholdelsesprocedurer samt, i givet fald, oplysninger, der dokumenterer den tekniske vurdering af motorernes ækvivalens.

2.   KONTROL AF HOLDBARHEDEN AF TRIN IV-KOMPRESSONSTÆNDINGSMOTORER

2.1.   Generelt

2.1.1.   Dette punkt finder anvendelse på trin IV-kompressionstændingsmotorer. På fabrikantens anmodning kan det også anvendes på trin III A og III B-kompressionstændingsmotorer som et alternativ til kravene i punkt 1 i dette tillæg.

2.1.2.   Dette punkt 2 indeholder en nærmere beskrivelse af metoderne til udvælgelse af motorer til prøvning i en driftsprøveplan med henblik på at bestemme forringelsesfaktorer ved typegodkendelse og vurdering af produktionens overensstemmelse for trin IV-motorer. Forringelsesfaktorerne skal anvendes i overensstemmelse med kravene i punkt 2.4.7 på de emissioner, der er målt i overensstemmelse med bilag III til dette direktiv.

2.1.3.   Driftsakkumuleringsprøvninger og emissionsprøvninger, som udføres til bestemmelse af forringelsen, behøves ikke overværes af den godkendende myndighed.

2.1.4.   Dette punkt 2 indeholder også nærmere oplysninger om emissionsrelateret og ikke emissionsrelateret vedligeholdelse, der bør eller kan udføres på motorer, der indgår i en driftsprøveplan. Sådan vedligeholdelse skal være i overensstemmelse med den vedligeholdelse, der udføres på ibrugtagne motorer, og skal meddeles ejere af nye motorer.

2.1.5.   På fabrikantens anmodning kan den typegodkendende myndighed tillade brugen af forringelsesfaktorer, der er fastsat ved anvendelse af alternative metoder til dem, der er angivet i punkt 2.4.1-2.4.5. I så fald skal fabrikanten på tilfredsstillende måde påvise over for den godkendende myndighed, at de anvendte alternative metoder ikke er mindre strenge end metoderne i punkt 2.4.1-2.4.5.

2.2.   Definitioner

Gældende for punkt 2 i tillæg 5.

2.2.1.   »Ældningscyklus«: den maskin- eller motordrift (hastighed, belastning, effekt), som skal udføres under driftsprøveplanen.

2.2.2.   »Kritiske emissionsrelaterede komponenter«: komponenter, som primært er konstrueret med henblik på emissionskontrol, dvs. et eventuelt system til efterbehandling af udstødningen, motorens elektroniske styreenhed og hermed forbundne følere og aktuatorer samt udstødningsrecirkulationssystemet (EGR-systemet), inklusive alle tilhørende filtre, kølere, reguleringsventiler og rør.

2.2.3.   »Kritisk emissionsrelateret vedligeholdelse«: den nødvendige vedligeholdelse af kritiske emissionsrelaterede komponenter.

2.2.4.   »Emissionsrelateret vedligeholdelse«: den vedligeholdelse, som i væsentlig grad påvirker emissionen, eller som sandsynligvis vil påvirke emissionsforringelsen af køretøjet eller motoren ved normal drift.

2.2.5.   »Motorfamilie mht. efterbehandlingssystem«: fabrikantens gruppering af motorer, som opfylder definitionen på motorfamilie, men videreinddeles i en familie af motorfamilier, der anvender tilsvarende systemer til efterbehandling af udstødningen.

2.2.6.   »Ikke-emissionsrelateret vedligeholdelse«: den vedligeholdelse, som ikke i væsentlig grad påvirker emissionen, og som ikke har en varig indvirkning på maskinens eller motorens emissionsforringelse ved normal drift, når vedligeholdelsen er foretaget.

2.2.7.   »Driftsprøveplan«: ældningscyklussens og driftsprøveplanens periode til bestemmelse af forringelsesfaktorerne for motorens efterbehandlingssystemfamilie.

2.3.   Udvælgelse af motorer til fastlæggelse af forringelsesfaktorer for emissionsholdbarhedsperioden

2.3.1.   Der skal udvælges motorer fra den motorfamilie, der er defineret i punkt 6 i bilag I til dette direktiv, til emissionsprøvning for at bestemme forringelsesfaktorer i emissionsholdbarhedsperioden.

2.3.2.   Motorer fra forskellige motorfamilier kan yderligere kombineres i familier på grundlag af den type efterbehandlingssystem til udstødningen, der anvendes. For at placere motorer med forskellige cylinderkonfigurationer men med samme tekniske specifikationer for og samme montering af systemerne til efterbehandling af udstødningen i samme familie af motorefterbehandlingssystemer, skal fabrikanten give den godkendende myndighed oplysninger, der godtgør, at sådanne motorers emissionsbegrænsningspræstationer svarer til hinanden.

2.3.3.   Motorfabrikanten udvælger én motor, der er repræsentativ for motorefterbehandlingssystemets familie som bestemt i henhold til punkt 2.3.2, til prøvning i den driftsprøveplan, der er omhandlet i punkt 2.4.2, og dette indberettes til den godkendende myndighed før påbegyndelse af prøvningen.

2.3.3.1.   Hvis den typegodkendende myndighed bestemmer, at den mest ugunstige emission fra motorens efterbehandlingssystem bedre kan karakteriseres af en anden motor, udvælges prøvningsmotoren i fællesskab af den typegodkendende myndighed og motorfabrikanten.

2.4.   Fastlæggelse af forringelsesfaktorer for emissionsholdbarhedsperioden

2.4.1.   Generelt

De forringelsesfaktorer, der finder anvendelse på et motorefterbehandlingssystems familie, udvikles ud fra de udvalgte motorer på grundlag af en driftsprøveplan, der omfatter periodisk prøvning af gas- og partikelemissioner under NRSC- og NRTC-prøvningerne.

2.4.2.   Driftsprøveplan

Driftsprøveplaner kan efter fabrikantens valg gennemføres ved at lade en maskine køre med den udvalgte stammotor gennem en »driftsprøveplan efter ibrugtagning« eller ved at lade den udvalgte stammotor gennemgå en »dynamometer-prøveplan«.

2.4.2.1.   Driftsprøveplan efter ibrugtagning og dynamometer-prøveplan

| 2.4.2.1.1. | Fabrikanten bestemmer form og varighed af driftsprøveplan efter ibrugtagning og ældningscyklus for motorer i overensstemmelse med god teknisk skik. |
| --- | --- |

2.4.2.1.1.

Fabrikanten bestemmer form og varighed af driftsprøveplan efter ibrugtagning og ældningscyklus for motorer i overensstemmelse med god teknisk skik.

| 2.4.2.1.2. | Fabrikanten bestemmer de prøvningspunkter, hvor gas- og partikelemissioner vil blive målt under de varme NRTC- og NRSC-cyklusser. Der skal være mindst tre prøvningspunkter, nemlig et i begyndelsen, et omtrent i midten og et i slutningen af driftsprøveplanen. |
| --- | --- |

2.4.2.1.2.

Fabrikanten bestemmer de prøvningspunkter, hvor gas- og partikelemissioner vil blive målt under de varme NRTC- og NRSC-cyklusser. Der skal være mindst tre prøvningspunkter, nemlig et i begyndelsen, et omtrent i midten og et i slutningen af driftsprøveplanen.

| 2.4.2.1.3. | Emissionsværdierne ved begyndelsespunktet og ved endepunktet for emissionsholdbarhedsperioden beregnet i overensstemmelse med punkt 2.4.5.2 skal ligge inden for de grænseværdier, der er gældende for motorfamilien, men individuelle emissionsresultater fra prøvningspunkterne kan overskride disse grænseværdier. |
| --- | --- |

2.4.2.1.3.

Emissionsværdierne ved begyndelsespunktet og ved endepunktet for emissionsholdbarhedsperioden beregnet i overensstemmelse med punkt 2.4.5.2 skal ligge inden for de grænseværdier, der er gældende for motorfamilien, men individuelle emissionsresultater fra prøvningspunkterne kan overskride disse grænseværdier.

| 2.4.2.1.4. | På fabrikantens anmodning og med den typegodkendende myndigheds accept kan man nøjes med at gennemføre én prøvecyklus (varm NRTC- eller NRSC-prøvning) ved hvert prøvningspunkt, mens den anden prøvecyklus kun gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen. |
| --- | --- |

2.4.2.1.4.

På fabrikantens anmodning og med den typegodkendende myndigheds accept kan man nøjes med at gennemføre én prøvecyklus (varm NRTC- eller NRSC-prøvning) ved hvert prøvningspunkt, mens den anden prøvecyklus kun gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen.

| 2.4.2.1.5. | Hvis der er tale om motorer med konstant hastighed, motorer under 19 kW, motorer over 560 kW, motorer bestemt til fremdrift af fartøjer på indre vandveje og motorer til fremdrift af motorvogne og lokomotiver, gennemføres kun NRSC-cyklussen ved hvert prøvningspunkt. |
| --- | --- |

2.4.2.1.5.

Hvis der er tale om motorer med konstant hastighed, motorer under 19 kW, motorer over 560 kW, motorer bestemt til fremdrift af fartøjer på indre vandveje og motorer til fremdrift af motorvogne og lokomotiver, gennemføres kun NRSC-cyklussen ved hvert prøvningspunkt.

| 2.4.2.1.6. | Driftsprøveplanerne kan være forskellige for de forskellige familier af motorefterbehandlingssystemer. |
| --- | --- |

2.4.2.1.6.

Driftsprøveplanerne kan være forskellige for de forskellige familier af motorefterbehandlingssystemer.

| 2.4.2.1.7. | Driftsprøveplaner kan være kortere end emissionsholdbarhedsperioden, men må ikke være kortere end det ækvivalente af mindst en fjerdedel af den relevante emissionsholdbarhedsperiode angivet i punkt 3 i dette tillæg. |
| --- | --- |

2.4.2.1.7.

Driftsprøveplaner kan være kortere end emissionsholdbarhedsperioden, men må ikke være kortere end det ækvivalente af mindst en fjerdedel af den relevante emissionsholdbarhedsperiode angivet i punkt 3 i dette tillæg.

| 2.4.2.1.8. | Fremskyndet aldring er tilladt ved justering af driftsprøveplanen på grundlag af brændstofforbrug. Justeringen skal baseres på forholdet mellem det typiske brændstofforbrug efter ibrugtagning og brændstofforbruget i aldringscyklussen, men brændstofforbruget i aldringscyklussen må ikke overstige det typiske brændstofforbrug efter ibrugtagning med mere end 30 %. |
| --- | --- |

2.4.2.1.8.

Fremskyndet aldring er tilladt ved justering af driftsprøveplanen på grundlag af brændstofforbrug. Justeringen skal baseres på forholdet mellem det typiske brændstofforbrug efter ibrugtagning og brændstofforbruget i aldringscyklussen, men brændstofforbruget i aldringscyklussen må ikke overstige det typiske brændstofforbrug efter ibrugtagning med mere end 30 %.

| 2.4.2.1.9. | Efter anmodning fra fabrikanten og efter aftale med den typegodkendende myndighed kan alternative metoder til fremskyndet aldring tillades. |
| --- | --- |

2.4.2.1.9.

Efter anmodning fra fabrikanten og efter aftale med den typegodkendende myndighed kan alternative metoder til fremskyndet aldring tillades.

| 2.4.2.1.10. | Driftsprøveplanen for motorer efter ibrugtagning skal beskrives fuldt ud i ansøgningen om typegodkendelse og indberettes til den typegodkendende myndighed før påbegyndelse af prøvningen. |
| --- | --- |

2.4.2.1.10.

Driftsprøveplanen for motorer efter ibrugtagning skal beskrives fuldt ud i ansøgningen om typegodkendelse og indberettes til den typegodkendende myndighed før påbegyndelse af prøvningen.

2.4.2.2.   Hvis den typegodkendende myndighed bestemmer, at der skal foretages yderligere målinger mellem de punkter, der er udvalgt af fabrikanten, meddeler den fabrikanten dette. Den reviderede driftsprøveplan skal udarbejdes af fabrikanten og godkendes af den godkendende myndighed.

2.4.3.   Motorprøvning

2.4.3.1.   Stabilisering af motorsystemet

| 2.4.3.1.1. | For hver familie af motorefterbehandlingssystemer fastsætter fabrikanten det antal driftstimer for maskinen eller motoren, der er nødvendige, for at motorefterbehandlingssystemet har stabiliseret sig. Hvis den godkendende myndighed anmoder herom, stiller fabrikanten de data og analyser, der er anvendt til denne fastsættelse, til rådighed. Som et alternativ kan fabrikanten vælge at lade motoren eller maskinen køre i mellem 60 og 125 timer eller et ækvivalent tidsrum i aldringscyklussen for at stabilisere motorens efterbehandlingssystem. |
| --- | --- |

2.4.3.1.1.

For hver familie af motorefterbehandlingssystemer fastsætter fabrikanten det antal driftstimer for maskinen eller motoren, der er nødvendige, for at motorefterbehandlingssystemet har stabiliseret sig. Hvis den godkendende myndighed anmoder herom, stiller fabrikanten de data og analyser, der er anvendt til denne fastsættelse, til rådighed. Som et alternativ kan fabrikanten vælge at lade motoren eller maskinen køre i mellem 60 og 125 timer eller et ækvivalent tidsrum i aldringscyklussen for at stabilisere motorens efterbehandlingssystem.

| 2.4.3.1.2. | Afslutningen af den stabiliseringsperiode, der er bestemt i punkt 2.4.3.1.1, anses for at udgøre starten af driftsprøveplanen. |
| --- | --- |

2.4.3.1.2.

Afslutningen af den stabiliseringsperiode, der er bestemt i punkt 2.4.3.1.1, anses for at udgøre starten af driftsprøveplanen.

2.4.3.2.   Prøvning efter driftsprøveplan

| 2.4.3.2.1. | Efter stabilisering kører motoren i henhold til den driftsprøveplan, som fabrikanten har valgt, som beskrevet i punkt 2.3.2. Med de tidsintervaller i driftsprøveplanen, som er fastlagt af fabrikanten, og eventuelt fastsat af den typegodkendende myndighed i overensstemmelse med punkt 2.4.2.2, prøves motoren for gas- og partikelemissioner under de varme NRTC- og NRSC-cyklusser.
  Fabrikanten kan vælge at måle emissionerne af forurenende stoffer før et system til efterbehandling af udstødningen og efter et system til efterbehandling af udstødningen separat.
  Hvis det i overensstemmelse med punkt 2.4.2.1.4 er aftalt, at kun én prøvningscyklus (varm NRTC eller NRSC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, skal den anden prøvningscyklus (varm NRTC eller NRSC) gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen.
  Hvis der er tale om motorer med konstant hastighed, motorer under 19 kW, motorer over 560 kW, motorer bestemt til fremdrift af fartøjer på indre vandveje og motorer til fremdrift af motorvogne og lokomotiver, er det i overensstemmelse med punkt 2.4.2.1.5 kun NRSC-cyklussen der skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt. |
| --- | --- |

2.4.3.2.1.

Efter stabilisering kører motoren i henhold til den driftsprøveplan, som fabrikanten har valgt, som beskrevet i punkt 2.3.2. Med de tidsintervaller i driftsprøveplanen, som er fastlagt af fabrikanten, og eventuelt fastsat af den typegodkendende myndighed i overensstemmelse med punkt 2.4.2.2, prøves motoren for gas- og partikelemissioner under de varme NRTC- og NRSC-cyklusser.

Fabrikanten kan vælge at måle emissionerne af forurenende stoffer før et system til efterbehandling af udstødningen og efter et system til efterbehandling af udstødningen separat.

Hvis det i overensstemmelse med punkt 2.4.2.1.4 er aftalt, at kun én prøvningscyklus (varm NRTC eller NRSC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, skal den anden prøvningscyklus (varm NRTC eller NRSC) gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen.

Hvis der er tale om motorer med konstant hastighed, motorer under 19 kW, motorer over 560 kW, motorer bestemt til fremdrift af fartøjer på indre vandveje og motorer til fremdrift af motorvogne og lokomotiver, er det i overensstemmelse med punkt 2.4.2.1.5 kun NRSC-cyklussen der skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt.

| 2.4.3.2.2. | Under driftsprøveplanen foretages vedligeholdelse af motoren i overensstemmelse med punkt 2.5. |
| --- | --- |

2.4.3.2.2.

Under driftsprøveplanen foretages vedligeholdelse af motoren i overensstemmelse med punkt 2.5.

| 2.4.3.2.3. | Under driftsprøveplanen kan der udføres vedligeholdelse af motoren eller maskinen uden for planen, f.eks. hvis fabrikantens normale diagnosticeringssystem har detekteret et problem, der ville have medført en fejlmelding til maskinens operatør. |
| --- | --- |

2.4.3.2.3.

Under driftsprøveplanen kan der udføres vedligeholdelse af motoren eller maskinen uden for planen, f.eks. hvis fabrikantens normale diagnosticeringssystem har detekteret et problem, der ville have medført en fejlmelding til maskinens operatør.

2.4.4.   Rapportering

2.4.4.1.   Resultaterne af alle emissionsprøvninger (varm NRTC og NRSC), der foretages under driftsprøveplanen, skal stilles til rådighed for den typegodkendende myndighed. Hvis en emissionsprøvning erklæres ugyldig, skal fabrikanten afgive en forklaring om, hvorfor prøvningen er blevet erklæret ugyldig. I sådanne tilfælde skal der gennemføres en ny række emissionsprøvninger inden for de følgende 100 driftstimer.

2.4.4.2.   Fabrikanten skal opbevare alle oplysninger om de emissionsprøvninger og den vedligeholdelse, der er udført på motoren under driftsprøveplanen. Disse oplysninger skal indsendes til den godkendende myndighed sammen med resultaterne af emissionsprøvningerne gennemført under driftsprøveplanen.

2.4.5.   Bestemmelse af forringelsesfaktorer

2.4.5.1.   For hvert forurenende stof målt i varme NRTC- og NRSC-cyklusser og ved hvert prøvningspunkt i driftsprøveplanen, skal der foretages en »best fit« lineær regressionsanalyse på grundlag af alle prøvningsresultaterne. Resultaterne af hver prøvning for hvert forurenende stof skal udtrykkes med samme antal decimaler som grænseværdien for det pågældende forurenende stof som gældende for motorfamilien, plus endnu en decimal.

Hvis der i overensstemmelse med punkt 2.4.2.1.4 eller punkt 2.4.2.1.5 kun er gennemført én prøvningscyklus (varm NRTC eller NRS) ved hvert prøvningspunkt, foretages regressionsanalysen kun på grundlag af resultaterne af prøvningscyklussen gennemført ved hvert prøvningspunkt.

På fabrikantens anmodning og med forudgående accept fra den godkendende myndighed er en ikke-lineær regression tilladt.

2.4.5.2.   Emissionsværdierne for hvert forurenende stof ved starten af driftsprøveplanen og ved det afslutningspunkt for emissionsholdbarhedsperioden, der gælder for den motor, der prøves, beregnes ud fra regressionsligningen. Hvis driftsprøveplanen er kortere end emissionsholdbarhedsperioden, bestemmes emissionsværdierne og afslutningspunktet for emissionsholdbarheden ved ekstrapolering af regressionsligningen som bestemt i punkt 2.4.5.1.

Hvis emissionsværdierne bruges på motorfamlier inden for samme motorefterbehandlingsfamilie men med forskellige emissionsholdbarhedsperioder, bestemmes emissionsværdierne og afslutningspunktet for emissionsholdbarheden igen for hver emissionsholdbarhedsperiode ved ekstrapolering eller interpolering af regressionsligningen som bestemt i punkt 2.4.5.1.

2.4.5.3.   Forringelsesfaktoren (DF) for hvert forurenende stof er defineret som forholdet mellem de anvendte emissionsværdier ved afslutningspunktet for emissionsholdbarhedsperioden og ved starten af driftsprøveplanen (multiplikativ forringelsesfaktor).

På anmodning fra fabrikanten og med forudgående godkendelse fra den typegodkendende myndighed kan der anvendes en additiv forringelsesfaktor (DF) for hvert forurenende stof. Den additive forringelsesfaktor (DF) skal anses for at være forskellen mellem de beregnede emissionsværdier ved afslutningspunktet for emissionsholdbarhedsperioden og ved starten af driftsprøveplanen.

Et eksempel på bestemmelse af forringelsesfaktorer (DF) for NOx-emission ved hjælp af lineær regression er vist i figur 1.

Anvendelse af både multiplikative og additive forringelsesfaktorer (DF) på samme sæt af forurenende stoffer er ikke tilladt.

Hvis beregningsresultatet er en værdi på mindre end 1,00 for en multiplikativ forringelsesfaktor, eller mindre end 0,00 for en additiv forringelsesfaktor, fastsættes forringelsesfaktoren til henholdsvis 1,0 eller 0,00.

Hvis det i overensstemmelse med punkt 2.4.2.1.4 er aftalt, at kun én prøvningscyklus (varm NRTC eller NRSC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, og at den anden prøvningscyklus (varm NRTC eller NRSC) kun skal gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen, skal den forringelsesfaktor, der er beregnet for den gennemførte prøvningscyklus ved hvert prøvningspunkt, også være gældende for den anden prøvningscyklus.

Figur 1

Eksempel på bestemmelse af forringelsesfaktor (DF)

Image

2.4.6.   Tildelte forringelsesfaktorer

2.4.6.1.   Som et alternativ til at anvende en driftsprøveplan til bestemmelse af forringelsesfaktorer (DF) kan motorfabrikanter vælge at bruge følgende tildelte multiplikative forringelsesfaktorer (DF):

| Prøvningscyklus | CO | HC | NOx | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |
| NRSC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |

Prøvningscyklus

CO

HC

NOx

PM

NRTC

1,3

1,3

1,15

1,05

NRSC

1,3

1,3

1,15

1,05

Der gives ikke tildelte additive forringelsesfaktorer (DF). Det er ikke tilladt at omregne de tildelte multiplikative forringelsesfaktorer (DF) til additive forringelsesfaktorer (DF).

Når der anvendes tildelte forringelsesfaktorer (DF), skal fabrikanten forelægge den typegodkendende myndighed solid dokumentation for, at emissionskontrolkomponenterne med rimelighed kan forventes at have den emissionsholdbarhed, der hører sammen med disse tildelte faktorer. Denne dokumentation kan baseres på en konstruktionsanalyse, prøvninger eller en kombination heraf.

2.4.7.   Anvendelse af forringelsesfaktorer

2.4.7.1.   Motorerne skal være i overensstemmelse med de respektive emissionsgrænser for hvert forurenende stof som gældende for motorfamilien, efter anvendelse af forringelsesfaktorerne på prøvningsresultaterne som målt i overensstemmelse med bilag III (cyklusvægtet specifik emission af partikler og af de enkelte gasser). Afhængig af typen af forringelsesfaktor (DF), finder følgende bestemmelser anvendelse:

| — | Multiplikativ: (cyklusvægtet specifik emission) * DF ≤ emissionsgrænseværdi |
| --- | --- |

—

Multiplikativ: (cyklusvægtet specifik emission) * DF ≤ emissionsgrænseværdi

| — | Additiv: (cyklusvægtet specifik emission) + DF ≤ emissionsgrænseværdi |
| --- | --- |

—

Additiv: (cyklusvægtet specifik emission) + DF ≤ emissionsgrænseværdi

Hvis fabrikanten på grundlag af valgmuligheden i punkt 1.2.1 i dette bilag vælger at anvende proceduren i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, kan cyklusvægtet specifik emission omfatte justeringen for ikke-hyppig regenerering, hvor dette er relevant.

2.4.7.2.   For en multiplikativ forringelsesfaktor (DF) for NOx + HC fastlægges særskilte forringelsesfaktorer (DF) for HC og NOx, og disse finder særskilt anvendelse ved beregning af de forringede emissionsniveauer ud fra et emissionsprøvningsresultat, før de resulterende forringede NOx- og HC-værdier kombineres for at fastslå, om emissionsgrænseværdierne er overholdt.

2.4.7.3.   Fabrikanten kan vælge at overføre forringelsesfaktorer (DF) for en motorefterbehandlingssystemfamilie til et motorsystem, som ikke falder ind under samme motorefterbehandlingssystemfamilie. I sådanne tilfælde skal fabrikanten over for den godkendende myndighed påvise, at det motorsystem, for hvilket motorefterbehandlingssystemfamilien oprindeligt blev prøvet, og det motorsystem, som forringelsesfaktorerne (DF) overføres til, har tilsvarende tekniske specifikationer og monteringskrav på maskinen, og at emissionerne fra sådanne motorer eller motorsystemer er tilsvarende.

Hvis forringelsesfaktorer (DF) overføres til et motorsystem med en anden emissionsholdbarhedsperiode, skal forringelsesfaktorerne (DF) beregnes igen for den pågældende emissionsholdbarhedsperiode ved ekstrapolering eller interpolering af regressionsligningen som bestemt i punkt 2.4.5.1.

2.4.7.4.   Forringelsesfaktoren (DF) for hver af de prøvningscyklusser, der skal anvendes, skal registreres i prøvningsdokumentet i tillæg 1 til bilag VII.

2.4.8.   Kontrol af produktionens overensstemmelse

2.4.8.1.   Produktionens overensstemmelse med hensyn til opfyldelse af emissionskravene kontrolleres på grundlag af punkt 5 i bilag I.

2.4.8.2.   Fabrikanten kan vælge at måle emissionerne af forurenende stoffer før et system til efterbehandling af udstødningen, samtidig med at typegodkendelsesprøvningen foretages. På denne måde kan fabrikanten udvikle uformelle særskilte forringelsesfaktorer (DF) for motoren og for efterbehandlingssystemet, som kan anvendes af fabrikanten som et værktøj til kontrol ved produktionslinjens afslutning.

2.4.8.3.   For så vidt angår typegodkendelsen er det kun de forringelsesfaktorer (DF), der er bestemt i henhold til punkt 2.4.5 eller 2.4.6, der skal registreres i prøvningsdokumentet i tillæg 1 til bilag VII.

2.5.   Vedligeholdelse

For så vidt angår driftsprøveplanen udføres vedligeholdelse i henhold til fabrikantens instruktionsbog for service og vedligeholdelse.

2.5.1.   Emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse

2.5.1.1.   Emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse under motordrift med henblik på at gennemføre en driftsprøveplan skal finde sted med intervaller, der svarer til dem, der er specificeret i fabrikantens vedligeholdelsesvejledning til ejeren af maskinen eller motoren. Vedligeholdelsesplanen kan opdateres efter behov igennem hele driftsprøveplanen, hvis ingen vedligeholdelsesoperation slettes fra vedligeholdelsesplanen, efter at operationen er blevet udført på prøvemotoren.

2.5.1.2.   Motorfabrikanten skal for driftsprøveplanen specificere enhver justering, rengøring og vedligeholdelse (hvor dette er nødvendigt) og planmæssig udskiftning af følgende dele:

| — | filtre og kølere i udstødningsgassens recirkulationssystem |
| --- | --- |

—

filtre og kølere i udstødningsgassens recirkulationssystem

| — | ventil i aktiv krumtaphusventilation, hvis relevant |
| --- | --- |

—

ventil i aktiv krumtaphusventilation, hvis relevant

| — | brændstofinjektorspidser (kun rengøring er tilladt) |
| --- | --- |

—

brændstofinjektorspidser (kun rengøring er tilladt)

| — | brændstofinjektorer |
| --- | --- |

—

brændstofinjektorer

| — | turbolader |
| --- | --- |

—

turbolader

| — | elektronisk motorstyringsenhed og tilhørende følere og aktuatorer |
| --- | --- |

—

elektronisk motorstyringsenhed og tilhørende følere og aktuatorer

| — | partikelefterbehandlingssystem (inkl. tilhørende komponenter) |
| --- | --- |

—

partikelefterbehandlingssystem (inkl. tilhørende komponenter)

| — | NOx-efterbehandlingssystem (inkl. tilhørende komponenter) |
| --- | --- |

—

NOx-efterbehandlingssystem (inkl. tilhørende komponenter)

| — | udstødningsgassens recirkulationssystem, inklusive alle tilhørende reguleringsventiler og rør |
| --- | --- |

—

udstødningsgassens recirkulationssystem, inklusive alle tilhørende reguleringsventiler og rør

| — | ethvert andet efterbehandlingssystem for udstødningen. |
| --- | --- |

—

ethvert andet efterbehandlingssystem for udstødningen.

2.5.1.3.   Kritisk emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse skal kun udføres, hvis det er hensigten, at den skal udføres under brug, og nødvendigheden af at udføre sådan vedligeholdelse skal meddeles maskinens ejer.

2.5.2.   Ændringer af planmæssig vedligeholdelse

2.5.2.1.   Fabrikanten skal indsende en anmodning til den typegodkendende myndighed om godkendelse af ethvert nyt planmæssigt vedligeholdelsespunkt, som han ønsker at udføre under driftsprøveplanen og bagefter anbefale over for ejere af maskiner og motorer. Anmodningen skal ledsages af data til begrundelse for behovet for den nye planmæssige vedligeholdelse og vedligeholdelsesintervallet.

2.5.3.   Ikke-emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse

2.5.3.1.   Ikke-emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse, som er rimelig og teknisk nødvendig (f.eks. olieskift, udskiftning af oliefilter, udskiftning af brændstoffilter, udskiftning af luftfilter, vedligeholdelse af kølesystem, justering af tomgangshastighed, regulator, motorboltsdrejningsmoment, ventilslør, injektorslør, tidsjusteringer, justering af drivremme osv.), kan udføres på motorer eller maskiner udvalgt til driftsprøveplanen ved de mindst hyppige intervaller anbefalet af fabrikanten over for ejeren (dvs. ikke ved de anbefalede intervaller for større service).

2.5.4.   Reparation

2.5.4.1.   Reparationer af komponenter i en motor, der er udvalgt til prøvning i en driftsprøveplan, må kun udføres som følge af, at en komponent svigter, eller at der er en fejlfunktion i motorsystemet. Reparation af selve motoren, emissionskontrolsystemet eller brændstofsystemet er kun tilladt i det omfang, der er fastsat i punkt 2.5.4.2.

2.5.4.2.   Hvis selve motoren, emissionskontrolsystemet eller brændstofsystemet svigter i løbet af driftsprøveplanen, skal driftsprøven anses for ugyldig, og en ny driftsprøve skal indledes med et nyt motorsystem, medmindre de svigtende komponenter erstattes af tilsvarende komponenter, der har været anvendt i et tilsvarende antal driftstimer.

3.   EMISSIONSHOLDBARHEDSPERIODER FOR MOTORER I TRIN III A, III B OG IV

3.1.   Fabrikanten benytter emissionsholdbarhedsperioden i tabel 1 i dette punkt.

Tabel 1

Emissionsholdbarhedsperioder for motorer med kompressionstænding i trin III A, III B og IV (timer)

| Kategori (effektområde) | Emissionsholdbarhedsperiode (timer) |
| --- | --- |
| ≤ 37 kW
  (motorer med konstant hastighed) | 3 000 |
| ≤ 37 kW
  (motorer med vekslende hastighed) | 5 000 |
| > 37 kW | 8 000 |
| Fremdriftsmotorer til brug i fartøjer på indre vandveje | 10 000 |
| Motorer i motorvogne og lokomotiver | 10 000« |

Kategori (effektområde)

Emissionsholdbarhedsperiode (timer)

≤ 37 kW

(motorer med konstant hastighed)

3 000

≤ 37 kW

(motorer med vekslende hastighed)

5 000

> 37 kW

8 000

Fremdriftsmotorer til brug i fartøjer på indre vandveje

10 000

Motorer i motorvogne og lokomotiver

10 000«

| 3) | Som tillæg 6 og 7 indsættes:»
  Tillæg 6

  Bestemmelse af CO2-emissioner for motorer i trin I, II, III A, III B og IV

  1.   Indledning

  1.1.   Dette tillæg indeholder bestemmelser og prøvningsmetoder for rapportering af CO2-emissioner, fra trin I til og med trin IV. Hvis fabrikanten på grundlag af valgmuligheden i punkt 1.2.1 i dette bilag vælger at anvende proceduren i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, finder tillæg 7 til dette bilag anvendelse.
  2.   Generelle krav

  2.1.   CO2-emissioner bestemmes under den relevante prøvningscyklus som fastsat i punkt 1.1 i bilag III i henhold til henholdsvis punkt 3 (NRSC) eller punkt 4 (varm start NRTC) i bilag III. For trin III B bestemmes CO2-emissioner gennem varmstart-NRTC-prøvningscyklussen.
  2.2.   Prøvningsresultaterne skal rapporteres som gennemsnitlige bremsespecifikke værdier for cyklussen og udtrykkes i enheden g/kWh.
  2.3.   Hvis NRSC efter fabrikantens valg udføres som en modal cyklus med ramper, finder enten referencerne til NRTC i dette tillæg eller kravene i tillæg 7 til bilag III anvendelse.
  3.   Bestemmelse af CO2-emissioner

  3.1.   Ufortyndet måling

  Dette punkt finder anvendelse, hvis CO2 måles i den ufortyndede udstødningsgas.
  3.1.1.   Måling
  CO2 i den ufortyndede udstødningsgas fra den motor, der er indleveret til prøvning, skal måles med en NDIR-analysator i overensstemmelse med henholdsvis punkt 1.4.3.2 (NRSC) eller punkt 2.3.3.2 (NRTC) i tillæg 1 til bilag III.
  Målesystemet skal opfylde linearitetskravene i punkt 1.5 i tillæg 2 til bilag III.
  Målesystemet skal opfylde kravene i henholdsvis punkt 1.4.1 (NRSC) eller punkt 2.3.1 (NRTC) i tillæg 1 til bilag III.
  3.1.2.   Evaluering af data
  De relevante data registreres og opbevares i overensstemmelse med henholdsvis punkt 3.7.4 (NRSC) eller punkt 4.5.7.2 (NRTC) til bilag III.
  3.1.3.   Beregning af gennemsnitlig emission i cyklus
  Hvis der er tale om måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med henholdsvis punkt 1.3.2 (NRSC) eller punkt 2.1.2.2 (NRTC) i tillæg 3 til bilag III.
  For NRSC skal massen af CO2 (g/h) beregnes for hver enkel sekvens i henhold til punkt 1.3.4 i tillæg 3 til bilag III. Udstødningsgasstrømmen bestemmes i overensstemmelse med punkt 1.2.1-1.2.5 i tillæg 1 til bilag III.
  For NRTC skal massen af CO2 (g/test) beregnes i henhold til punkt 2.1.2.1 i tillæg 3 til bilag III. Udstødningsgasstrømmen bestemmes i overensstemmelse med punkt 2.2.3 i tillæg 1 til bilag III.
  3.2.   Fortyndet måling

  Dette punkt finder anvendelse, hvis CO2 måles i den fortyndede udstødningsgas.
  3.2.1.   Måling
  CO2 i den fortyndede udstødningsgas fra den motor, der er indleveret til prøvning, skal måles med en NDIR-analysator i overensstemmelse med henholdsvis punkt 1.4.3.2 (NRSC) eller punkt 2.3.3.2 (NRTC) i tillæg 1 til bilag III. Fortynding af udstødningen foretages med filtreret omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen. Fuldstrømssystemet skal have tilstrækkelig flowkapacitet til helt at udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings- og prøvetagningssystemer.
  Målesystemet skal opfylde linearitetskravene i punkt 1.5 i tillæg 2 til bilag III.
  Målesystemet skal opfylde kravene i henholdsvis punkt 1.4.1 (NRSC) eller punkt 2.3.1 (NRTC) i tillæg 1 til bilag III.
  3.2.2.   Evaluering af data
  De relevante data registreres og opbevares i overensstemmelse med henholdsvis punkt 3.7.4 (NRSC) eller punkt 4.5.7.2 (NRTC) i bilag III.
  3.2.3.   Beregning af gennemsnitlig emission i cyklus
  Hvis der er tale om måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med henholdsvis punkt 1.3.2 (NRSC) eller punkt 2.1.2.2 (NRTC) i tillæg 3 til bilag III.
  For NRSC skal massen af CO2 (g/h) beregnes for hver enkel sekvens i henhold til punkt 1.3.4 i tillæg 3 til bilag III. Udstødningsgasstrømmene bestemmes i overensstemmelse med punkt 1.2.6 i tillæg 1 til bilag III.
  For NRTC skal massen af CO2 (g/test) beregnes i henhold til punkt 2.2.3 i tillæg 3 til bilag III. Den fortyndede udstødningsgasstrøm bestemmes i overensstemmelse med punkt 2.2.1 i tillæg 3 til bilag III.
  Baggrundskorrektion skal anvendes i overensstemmelse med punkt 2.2.3.1.1 i tillæg 3 til bilag III.
  3.3.   Beregning af bremsespecifikke emissioner

  3.3.1.   NRSC
  De bremsespecifikke emissioner e
  CO2 (g/kWh) beregnes som følger:



  hvor



  og






  CO2 mass,i | er massen af CO2 i den enkelte sekvens (g/h) |
| --- | --- | --- |
| Pm,i | er den målte effekt i den enkelte sekvens (kW) |
| PAE,i | er hjælpeudstyrs effekt i den enkelte sekvens (kW) |
| WF,i | er vægtningsfaktoren for den enkelte sekvens |

3)

Som tillæg 6 og 7 indsættes:

Tillæg 6

Bestemmelse af CO2-emissioner for motorer i trin I, II, III A, III B og IV

1.   Indledning

1.1.   Dette tillæg indeholder bestemmelser og prøvningsmetoder for rapportering af CO2-emissioner, fra trin I til og med trin IV. Hvis fabrikanten på grundlag af valgmuligheden i punkt 1.2.1 i dette bilag vælger at anvende proceduren i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, finder tillæg 7 til dette bilag anvendelse.

2.   Generelle krav

2.1.   CO2-emissioner bestemmes under den relevante prøvningscyklus som fastsat i punkt 1.1 i bilag III i henhold til henholdsvis punkt 3 (NRSC) eller punkt 4 (varm start NRTC) i bilag III. For trin III B bestemmes CO2-emissioner gennem varmstart-NRTC-prøvningscyklussen.

2.2.   Prøvningsresultaterne skal rapporteres som gennemsnitlige bremsespecifikke værdier for cyklussen og udtrykkes i enheden g/kWh.

2.3.   Hvis NRSC efter fabrikantens valg udføres som en modal cyklus med ramper, finder enten referencerne til NRTC i dette tillæg eller kravene i tillæg 7 til bilag III anvendelse.

3.   Bestemmelse af CO2-emissioner

3.1.   Ufortyndet måling

Dette punkt finder anvendelse, hvis CO2 måles i den ufortyndede udstødningsgas.

3.1.1.   Måling

CO2 i den ufortyndede udstødningsgas fra den motor, der er indleveret til prøvning, skal måles med en NDIR-analysator i overensstemmelse med henholdsvis punkt 1.4.3.2 (NRSC) eller punkt 2.3.3.2 (NRTC) i tillæg 1 til bilag III.

Målesystemet skal opfylde linearitetskravene i punkt 1.5 i tillæg 2 til bilag III.

Målesystemet skal opfylde kravene i henholdsvis punkt 1.4.1 (NRSC) eller punkt 2.3.1 (NRTC) i tillæg 1 til bilag III.

3.1.2.   Evaluering af data

De relevante data registreres og opbevares i overensstemmelse med henholdsvis punkt 3.7.4 (NRSC) eller punkt 4.5.7.2 (NRTC) til bilag III.

3.1.3.   Beregning af gennemsnitlig emission i cyklus

Hvis der er tale om måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med henholdsvis punkt 1.3.2 (NRSC) eller punkt 2.1.2.2 (NRTC) i tillæg 3 til bilag III.

For NRSC skal massen af CO2 (g/h) beregnes for hver enkel sekvens i henhold til punkt 1.3.4 i tillæg 3 til bilag III. Udstødningsgasstrømmen bestemmes i overensstemmelse med punkt 1.2.1-1.2.5 i tillæg 1 til bilag III.

For NRTC skal massen af CO2 (g/test) beregnes i henhold til punkt 2.1.2.1 i tillæg 3 til bilag III. Udstødningsgasstrømmen bestemmes i overensstemmelse med punkt 2.2.3 i tillæg 1 til bilag III.

3.2.   Fortyndet måling

Dette punkt finder anvendelse, hvis CO2 måles i den fortyndede udstødningsgas.

3.2.1.   Måling

CO2 i den fortyndede udstødningsgas fra den motor, der er indleveret til prøvning, skal måles med en NDIR-analysator i overensstemmelse med henholdsvis punkt 1.4.3.2 (NRSC) eller punkt 2.3.3.2 (NRTC) i tillæg 1 til bilag III. Fortynding af udstødningen foretages med filtreret omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen. Fuldstrømssystemet skal have tilstrækkelig flowkapacitet til helt at udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings- og prøvetagningssystemer.

Målesystemet skal opfylde linearitetskravene i punkt 1.5 i tillæg 2 til bilag III.

Målesystemet skal opfylde kravene i henholdsvis punkt 1.4.1 (NRSC) eller punkt 2.3.1 (NRTC) i tillæg 1 til bilag III.

3.2.2.   Evaluering af data

De relevante data registreres og opbevares i overensstemmelse med henholdsvis punkt 3.7.4 (NRSC) eller punkt 4.5.7.2 (NRTC) i bilag III.

3.2.3.   Beregning af gennemsnitlig emission i cyklus

Hvis der er tale om måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med henholdsvis punkt 1.3.2 (NRSC) eller punkt 2.1.2.2 (NRTC) i tillæg 3 til bilag III.

For NRSC skal massen af CO2 (g/h) beregnes for hver enkel sekvens i henhold til punkt 1.3.4 i tillæg 3 til bilag III. Udstødningsgasstrømmene bestemmes i overensstemmelse med punkt 1.2.6 i tillæg 1 til bilag III.

For NRTC skal massen af CO2 (g/test) beregnes i henhold til punkt 2.2.3 i tillæg 3 til bilag III. Den fortyndede udstødningsgasstrøm bestemmes i overensstemmelse med punkt 2.2.1 i tillæg 3 til bilag III.

Baggrundskorrektion skal anvendes i overensstemmelse med punkt 2.2.3.1.1 i tillæg 3 til bilag III.

3.3.   Beregning af bremsespecifikke emissioner

3.3.1.   NRSC

De bremsespecifikke emissioner e
  CO2 (g/kWh) beregnes som følger:

Formula

hvor

Formula

og

CO2 mass,i

er massen af CO2 i den enkelte sekvens (g/h)

Pm,i

er den målte effekt i den enkelte sekvens (kW)

PAE,i

er hjælpeudstyrs effekt i den enkelte sekvens (kW)

WF,i

er vægtningsfaktoren for den enkelte sekvens

3.3.2.   NRTC-cyklus

Det cyklusarbejde, der er nødvendigt for beregningen af bremsespecifikke CO2- emissioner, bestemmes i overensstemmelse med punkt 4.6.2 i bilag III.

De bremsespecifikke emissioner e
  CO2 (g/kWh) beregnes som følger:

Formula

hvor

| mCO2, hot | er CO2-masseemissioner i varmstarts-NRTC (g) |
| --- | --- |
| Wact, hot | er det faktiske arbejde ved varm-NRTC (kWh) |

mCO2, hot

er CO2-masseemissioner i varmstarts-NRTC (g)

Wact, hot

er det faktiske arbejde ved varm-NRTC (kWh)

Tillæg 7

Alternativ bestemmelse af CO2-udledninger

1.   Indledning

Hvis fabrikanten på grundlag af valgmuligheden i punkt 1.2.1 i dette bilag vælger at anvende proceduren i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, finder de bestemmelser og prøvningsmetoder for rapportering af CO2-emissioner, der er fastsat i dette tillæg, anvendelse.

2.   Generelle krav

2.1.   CO2-emissioner bestemmes under varmstart-NRTC-prøvningscyklussen i overensstemmelse med punkt 7.8.3 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

2.2.   Prøvningsresultaterne skal rapporteres som gennemsnitlige bremsespecifikke værdier for cyklussen og udtrykkes i enheden g/kWh.

3.   Bestemmelse af CO2-emissioner

3.1.   Ufortyndet måling

Dette punkt finder anvendelse, hvis CO2 måles i den ufortyndede udstødningsgas.

3.1.1.   Måling

CO2 i den ufortyndede udstødningsgas fra den motor, der er indleveret til prøvning, skal måles med en NDIR-analysator i overensstemmelse med punkt 9.4.6 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

Målesystemet skal opfylde linearitetskravene i punkt 8.1.4 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

Målesystemet skal opfylde kravene i punkt 8.1.9 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

3.1.2.   Evaluering af data

De relevante data skal registreres og lagres i overensstemmelse med punkt 7.8.3.2 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

3.1.3.   Beregning af gennemsnitlig emission i cyklus

Hvis der foretages måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med punkt A.8.2.2 i tillæg 8 eller punkt A.7.3.2 i tillæg 7 til bilag 4B i FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, på de øjeblikkelige koncentrationsværdier, før der foretages yderligere beregninger.

Massen af CO2 (g/test) beregnes ved multiplikation af de tidsjusterede øjeblikkelige CO2-koncentrationer og koncentrationerne af udstødningsgasstrømme og integrering under prøvecyklussen i overensstemmelse med et af følgende:

| a) | punkt A.8.2.1.2 og punkt A.8.2.5 i tillæg 8 til bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, med anvendelse af u-værdierne for CO2 fra tabel A.8.1 eller med beregning af u-værdierne i henhold til punkt A.8.2.4.2 i tillæg 8 til bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03 |
| --- | --- |

a)

punkt A.8.2.1.2 og punkt A.8.2.5 i tillæg 8 til bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, med anvendelse af u-værdierne for CO2 fra tabel A.8.1 eller med beregning af u-værdierne i henhold til punkt A.8.2.4.2 i tillæg 8 til bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03

| b) | punkt A.7.3.1 og punkt A.7.3.3 i tillæg 7 til bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03. |
| --- | --- |

b)

punkt A.7.3.1 og punkt A.7.3.3 i tillæg 7 til bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

3.2.   Fortyndet måling

Dette punkt finder anvendelse, hvis CO2 måles i den fortyndede udstødningsgas.

3.2.1.   Måling

CO2 i den fortyndede udstødningsgas fra den motor, der er indleveret til prøvning, skal måles med en NDIR-analysator i overensstemmelse med punkt 9.4.6 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03. Fortynding af udstødningen foretages med filtreret omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen. Fuldstrømssystemet skal have tilstrækkelig flowkapacitet til helt at udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings- og prøvetagningssystemer.

Målesystemet skal opfylde linearitetskravene i punkt 8.1.4 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

Målesystemet skal opfylde kravene i punkt 8.1.9 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

3.2.2.   Evaluering af data

De relevante data skal registreres og lagres i overensstemmelse med punkt 7.8.3.2 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

3.2.3.   Beregning af gennemsnitlig emission i cyklus

Hvis der foretages måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med punkt A.8.3.2 i tillæg 8 eller punkt A.7.4.2 i tillæg 7 til bilag 4B i FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, på de øjeblikkelige koncentrationsværdier, før der foretages yderligere beregninger.

Massen af CO2 (g/test) beregnes ved multiplikation af de tidsjusterede øjeblikkelige CO2-koncentrationer og fortyndede udstødningsgasstrømme i overensstemmelse med en af følgende:

| a) | punkt A.8.3.1 og punkt A.8.3.4 i tillæg 8 til bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, med anvendelse af u-værdierne for CO2 fra tabel A.8.2 eller med beregning af u-værdierne i henhold til punkt A.8.3.3 i tillæg 8 til bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03 |
| --- | --- |

a)

punkt A.8.3.1 og punkt A.8.3.4 i tillæg 8 til bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, med anvendelse af u-værdierne for CO2 fra tabel A.8.2 eller med beregning af u-værdierne i henhold til punkt A.8.3.3 i tillæg 8 til bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03

| b) | punkt A.7.4.1 og punkt A.7.4.3 i tillæg 7 til bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03. |
| --- | --- |

b)

punkt A.7.4.1 og punkt A.7.4.3 i tillæg 7 til bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

Baggrundskorrektion skal anvendes i overensstemmelse med punkt A.8.3.2.4 i tillæg 8 eller punkt A.7.4.1 i tillæg 8 til bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

3.3.   Beregning af bremsespecifikke emissioner

Det cyklusarbejde, der er nødvendigt for beregningen af bremsespecifikke CO2-emissioner, bestemmes i overensstemmelse med punkt 7.8.3.4 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

De bremsespecifikke emissioner e
  CO2 (g/kWh) beregnes som følger:

Formula

hvor

| mCO2, hot | er CO2-masseemissioner i varmstarts-NRTC (g) |
| --- | --- |
| Wact, hot | er det faktiske arbejde ved varm-NRTC (kWh). |

mCO2, hot

er CO2-masseemissioner i varmstarts-NRTC (g)

Wact, hot

er det faktiske arbejde ved varm-NRTC (kWh).

---

BILAG IV

I bilag VI til direktiv 97/68/EF tilføjes som punkt 1.a:

| »1.a. | Dette bilag finder anvendelse som følger:






  a) | for trin I, II, III A, III B og IV gælder kravene i punkt 1 i dette bilag VI |
| --- | --- | --- |

»1.a.

Dette bilag finder anvendelse som følger:

a)

for trin I, II, III A, III B og IV gælder kravene i punkt 1 i dette bilag VI

| b) | hvis fabrikanten på grundlag af valgmuligheden i punkt 1.2.1 i dette bilag vælger at anvende proceduren i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, finder punkt 9 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, anvendelse.« |
| --- | --- |

b)

hvis fabrikanten på grundlag af valgmuligheden i punkt 1.2.1 i dette bilag vælger at anvende proceduren i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, finder punkt 9 i bilag 4B til FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03, anvendelse.«

---

BILAG V

I bilag VII til direktiv 97/68/EF affattes tillæg 1 således:

»Tillæg 1

Prøvningsrapport for motorer med kompressionstænding — prøvningsresultater
   (1)

Oplysninger om prøvemotoren

Motortype: ...

Motorens identifikationsnummer: ...

1.   Oplysninger om prøvningens udførelse: ...

1.1.   Referencebrændstof, der er anvendt ved prøvningen

1.1.1.   Cetantal: ...

1.1.2.   Svovlindhold: ...

1.1.3.   Densitet: ...

1.2.   Smøremiddel

1.2.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.2.   Type(r): ...

(angiv olieprocent i blandingen, hvis brændstoffet iblandes smøremidlet)

1.3.   Eventuelt motordrevet udstyr

1.3.1.   Liste og angivelse af detaljer til identifikation: ...

1.3.2.   Optagen effekt ved angivne motorhastigheder (som specificeret af fabrikanten):

| | Optagen effekt PAE (kW) ved forskellige motorhastigheder (2)
   (3), idet tillæg 3 til dette bilag tages i betragtning |
| --- | --- |
| Udstyr | I mellemområdet
  (i givet fald) | Maksimal effekthastighed:
  (hvis anden end nominel hastighed) | Nominel hastighed (4) |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| I alt: | | | |

Optagen effekt PAE (kW) ved forskellige motorhastigheder (2)
   (3), idet tillæg 3 til dette bilag tages i betragtning

Udstyr

I mellemområdet

(i givet fald)

Maksimal effekthastighed:

(hvis anden end nominel hastighed)

Nominel hastighed (4)

I alt:

1.4.   Motorydelse

1.4.1.   Motorhastigheder:

Tomgang: ... min–1

I mellemområdet: ... min–1

Maksimal effekt: ... min–1

Nominel (5): ... min–1

1.4.2.   Motoreffekt (6)

| | Effektindstilling (kW) ved forskellige motorhastigheder |
| --- | --- |
| Omstændighed | I mellemområdet
  (i givet fald) | Maksimal effekthastighed
  (hvis anden end nominel hastighed) | Nominel hastighed (7) |
| Maksimaleffekt målt ved specificeret prøvningshastighed (PM) (kW) (a) | | | |
| Total optagen effekt af motordrevet udstyr i henhold til dette tillægs punkt 1.3.2, under hensyntagen til tillæg 3 (kW) (b) | | | |
| Motorens nettoeffekt som angivet i bilag I, punkt 2.4, (kW) (c) | | | |
| | | | |

Effektindstilling (kW) ved forskellige motorhastigheder

Omstændighed

I mellemområdet

(i givet fald)

Maksimal effekthastighed

(hvis anden end nominel hastighed)

Nominel hastighed (7)

Maksimaleffekt målt ved specificeret prøvningshastighed (PM) (kW) (a)

Total optagen effekt af motordrevet udstyr i henhold til dette tillægs punkt 1.3.2, under hensyntagen til tillæg 3 (kW) (b)

Motorens nettoeffekt som angivet i bilag I, punkt 2.4, (kW) (c)

Formula

2.   Oplysninger om NRSC-prøvningens udførelse:

2.1.   Dynamometerindstilling (kW)

| | Dynamometerindstilling (kW) ved forskellige motorhastigheder |
| --- | --- |
| Belastning (%) | I mellemområdet
  (i givet fald) | 63 %
  (i givet fald) | 80 %
  (i givet fald) | 91 %
  (i givet fald) | Nominel hastighed (8) |
| 10
  (i givet fald) | | | | | |
| 25
  (i givet fald) | | | | | |
| 50 | | | | | |
| 75
  (i givet fald) | | | | | |
| 100 | | | | | |

Dynamometerindstilling (kW) ved forskellige motorhastigheder

Belastning (%)

I mellemområdet

(i givet fald)

63 %

(i givet fald)

80 %

(i givet fald)

91 %

(i givet fald)

Nominel hastighed (8)

10

(i givet fald)

25

(i givet fald)

50

75

(i givet fald)

100

2.2.   Emissionsresultater for motoren/stammotoren (9)

Forringelsesfaktor (DF): beregnet/fastsat (9)

Angiv DF-værdier og emissionsresultater i nedenstående tabel (9)

| NRSC-prøve |
| --- |
| DF
  mult/add3 | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | |
| | | | | |
| Emissioner | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) | CO2

  (g/kWh) |
| Prøvningsresultat | | | | | | |
| Endeligt resultat med DF | | | | | | |

NRSC-prøve

DF

mult/add3

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Emissioner

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

CO2

(g/kWh)

Prøvningsresultat

Endeligt resultat med DF

| Yderligere prøvningspunkter i kontrolområdet (hvis relevant) |
| --- |
| Emissioner ved prøvningspunkt | Motorhastighed | Belastning
  (%) | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) |
| Prøvningsresultat 1 | | | | | | |
| Prøvningsresultat 2 | | | | | | |
| Prøvningsresultat 3 | | | | | | |

Yderligere prøvningspunkter i kontrolområdet (hvis relevant)

Emissioner ved prøvningspunkt

Motorhastighed

Belastning

(%)

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

Prøvningsresultat 1

Prøvningsresultat 2

Prøvningsresultat 3

2.3.   Prøvetagningssystem anvendt ved NRSC-prøve:

2.3.1.   Forurenende luftarter (10): ...

2.3.2.   PM (10): ...

2.3.2.1.   Metode (11): enkeltfilter/flerfilter

3.   Oplysninger om NRTC-prøvens udførelse (i givet fald):

3.1.   Emissionsresultater for motoren/stammotoren (11)

Forringelsesfaktor (DF): beregnet/fastsat (12)

Angiv DF-værdier og emissionsresultater i nedenstående tabel (12):

Data vedrørende regenerering kan rapporteres for trin IV-motorer.

| NRTC-prøve |
| --- |
| DF
  mult/add (12) | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | |
| | | | | |
| Emissioner | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) |
| Kold start | | | | | |
| Emissioner | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) | CO2

  (g/kWh) |
| Varm start uden regenerering | | | | | | |
| Varm start med regenerering (12) | | | | | | |
| kr,u
  (mult/add) (12)

  kr,d
  (mult/add) (12) | | | | | |
| Vægtet prøvningsresultat | | | | | |
| Endeligt resultat med DF | | | | | |

NRTC-prøve

DF

mult/add (12)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Emissioner

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

Kold start

Emissioner

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

CO2

(g/kWh)

Varm start uden regenerering

Varm start med regenerering (12)

kr,u

(mult/add) (12)

kr,d

(mult/add) (12)

Vægtet prøvningsresultat

Endeligt resultat med DF

Arbejde i cyklussen for varm start uden regenerering kWh

3.2.   Prøvetagningssystem anvendt ved NRTC-prøve:

Forurenende luftarter (13): ...

PM (13): ...

Metode (14): enkeltfilter/flerfilter

---

(1)  Er der flere stammotorer, skal følgende angives for hver af disse.

1

(2)  Det ikke relevante overstreges.

2

(3)  Må ikke være over 10 % af den under prøven målte effekt.

3

(4)  Indsæt værdier ved motorhastighed svarende til 100 % normaliseret hastighed, hvis denne hastighed anvendes i NRSC-prøvning.

4

(5)  Indsæt værdier ved motorhastighed svarende til 100 % normaliseret hastighed, hvis denne hastighed anvendes i NRSC-prøvning.

5

(6)  Ukorrigeret effekt målt i henhold til bestemmelserne i bilag I, punkt 2.4.

6

(7)  Udskift med værdier ved motorhastighed svarende til 100 % normaliseret hastighed, hvis denne hastighed anvendes i NRSC-prøvning.

7

(8)  Udskift med værdier ved motorhastighed svarende til 100 % normaliseret hastighed, hvis denne hastighed anvendes i NRSC-prøvning.

8

(9)  Det ikke relevante overstreges.

9

(10)  Angiv figurnummer for anvendt system som defineret i bilag VI, henholdsvis punkt 1 eller 9, i bilag 4B i FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

10

(11)  Det ikke relevante overstreges.

11

(12)  Det ikke relevante overstreges.

12

(13)  Angiv figurnummer for anvendt system som defineret i bilag VI, henholdsvis punkt 1 eller 9, i bilag 4B i FN/ECE-regulativ nr. 96, ændringsserie 03.

13

(14)  Det ikke relevante overstreges.«

14

---

BILAG VI

»BILAG XI

DATABLAD FOR TYPEGODKENDTE MOTORER

1.   Motorer med gnisttænding (SI-motorer)

Image

| Rapporteret motortypegodkendelse | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Typegodkendelsesnummer | | | | |
| Godkendelsesdato | | | | |
| Fabrikantens navn | | | | |
| Motortype/motorfamilie | | | | |
| Beskrivelse af motoren | Generelle oplysninger (1) | | | | |
| Kølemiddel (1) | | | | |
| Antal cylindre | | | | |
| Slagvolumen (cm3) | | | | |
| Type efterbehandling (2) | | | | |
| Nominel hastighed (min–1) | | | | |
| Nominel nettoeffekt (kW) | | | | |
| Emissioner (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| PM | | | | |

Rapporteret motortypegodkendelse

1

2

3

4

Typegodkendelsesnummer

Godkendelsesdato

Fabrikantens navn

Motortype/motorfamilie

Beskrivelse af motoren

Generelle oplysninger (1)

Kølemiddel (1)

Antal cylindre

Slagvolumen (cm3)

Type efterbehandling (2)

Nominel hastighed (min–1)

Nominel nettoeffekt (kW)

Emissioner (g/kWh)

CO

HC

NOx

PM

2.   Motorer med kompressionstænding
   (3), (4)

Image

2.1.   Generelle oplysninger om motoren

| Rapporteret motortypegodkendelse | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Typegodkendelsesnummer | | | | |
| Godkendelsesdato | | | | |
| Fabrikantens navn | | | | |
| Motortype/motorfamilie | | | | |
| Beskrivelse af motoren | Generelle oplysninger (5) | | | | |
| Kølemiddel (6) | | | | |
| Antal cylindre | | | | |
| Slagvolumen (cm3) | | | | |
| Type efterbehandling (7) | | | | |
| Nominel hastighed (min–1) | | | | |
| Hastighed ved maksimal effekt (min–1) | | | | |
| Nominel nettoeffekt (kW) | | | | |
| Maksimal nettoeffekt (kW) | | | | |

Rapporteret motortypegodkendelse

1

2

3

4

Typegodkendelsesnummer

Godkendelsesdato

Fabrikantens navn

Motortype/motorfamilie

Beskrivelse af motoren

Generelle oplysninger (5)

Kølemiddel (6)

Antal cylindre

Slagvolumen (cm3)

Type efterbehandling (7)

Nominel hastighed (min–1)

Hastighed ved maksimal effekt (min–1)

Nominel nettoeffekt (kW)

Maksimal nettoeffekt (kW)

2.2.   Endeligt emissionsresultat

| Rapporteret motortypegodkendelse | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Endeligt NRSC-prøveresultat, inkl. DF (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRSC CO2 (g/kWh) | | | | |
| Endeligt NRTC-prøveresultat, inkl. DF (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| CO2 i NRTC varm cyklus (g/kWh) | | | | |
| Arbejde i NRTC varm cyklus (kWh) | | | | |

Rapporteret motortypegodkendelse

1

2

3

4

Endeligt NRSC-prøveresultat, inkl. DF (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRSC CO2 (g/kWh)

Endeligt NRTC-prøveresultat, inkl. DF (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

CO2 i NRTC varm cyklus (g/kWh)

Arbejde i NRTC varm cyklus (kWh)

2.3.   NRSC-forringelsesfaktorer og resultater af emissionsprøvninger

| Rapporteret motortypegodkendelse | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DF mult/add (8) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| Endeligt NRSC-prøveresultat, ekskl. DF (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |

Rapporteret motortypegodkendelse

1

2

3

4

DF mult/add (8)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Endeligt NRSC-prøveresultat, ekskl. DF (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

2.4.   NRTC-forringelsesfaktorer og resultater af emissionsprøvninger

| Rapporteret motortypegodkendelse | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DF mult/add (9) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRTC-prøveresultat ved koldstart, ekskl. DF (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRTC-prøveresultat ved varmstart, ekskl. DF (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |

Rapporteret motortypegodkendelse

1

2

3

4

DF mult/add (9)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRTC-prøveresultat ved koldstart, ekskl. DF (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRTC-prøveresultat ved varmstart, ekskl. DF (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

2.5.   NRTC resultater af emissionsprøvning ved varm start

Data vedrørende regenerering kan rapporteres for trin IV-motorer.

| Rapporteret motortypegodkendelse | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC varm start uden regenerering (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRTC varm start med regenerering (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM« | | | | |

Rapporteret motortypegodkendelse

1

2

3

4

NRTC varm start uden regenerering (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRTC varm start med regenerering (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM«

---

(1)  Væske eller luft.

1

(2)  Forkortes: CAT = katalysator, PT = partikelfilter, SCR = selektivt katalytisk reduktion.

2

(3)  Udfyld alle punkter, der er gældende for motortypen/motorfamilien.

3

(4)  Hvis der er tale om en motorfamilie indsættes oplysninger om stammotoren.

4

(5)  Forkortes: DI = direkte indsprøjtning, PC = forkammer/hvirvelkammere, NA = naturlig indsugning, TC = trykladet, TCA = trykladet, inkl. efterkøling, EGR = udstødningsgasrecirkulering. Eksempel: PC NA, DI TCA EGR.

5

(6)  Væske eller luft.

6

(7)  Forkortes: DOC = dieseloxidationskatalysator, PT = partikelfilter, SCR = selektivt katalytisk reduktion.

7

(8)  Det ikke relevante overstreges.

8

(9)  Det ikke relevante overstreges.

9

---

BILAG VII

»BILAG XII

ANERKENDELSE AF ALTERNATIVE TYPEGODKENDELSER

| 1. | Følgende typegodkendelser og eventuelle tilhørende typegodkendelsesmærker anerkendes som ækvivalente med godkendelse efter dette direktiv for motorer i kategori A, B og C som defineret i artikel 9, stk. 2:






  1.1. | Typegodkendelser efter direktiv 2000/25/EF. |
| --- | --- | --- |

1.

Følgende typegodkendelser og eventuelle tilhørende typegodkendelsesmærker anerkendes som ækvivalente med godkendelse efter dette direktiv for motorer i kategori A, B og C som defineret i artikel 9, stk. 2:

1.1.

Typegodkendelser efter direktiv 2000/25/EF.

| 1.2. | Typegodkendelsesattester i henhold til direktiv 88/77/EØF, som opfylder kravene for trin A eller B for så vidt angår artikel 2 og bilag I, punkt 6.2.1, i direktiv 88/77/EØF eller FN/ECE-regulativ 49, ændringsserie 02, rettelsesliste I/2. |
| --- | --- |

1.2.

Typegodkendelsesattester i henhold til direktiv 88/77/EØF, som opfylder kravene for trin A eller B for så vidt angår artikel 2 og bilag I, punkt 6.2.1, i direktiv 88/77/EØF eller FN/ECE-regulativ 49, ændringsserie 02, rettelsesliste I/2.

| 1.3. | Typegodkendelser i henhold til FN/ECE-regulativ nr. 96. |
| --- | --- |

1.3.

Typegodkendelser i henhold til FN/ECE-regulativ nr. 96.

| 2. | For motorer af kategori D, E, F og G (trin II) som defineret i artikel 9, stk. 3, anerkendes følgende typegodkendelser og eventuelle tilhørende typegodkendelsesmærker som ækvivalente med godkendelse efter dette direktiv:






  2.1. | Trin II-godkendelser i henhold til direktiv 2000/25/EF. |
| --- | --- | --- |

2.

For motorer af kategori D, E, F og G (trin II) som defineret i artikel 9, stk. 3, anerkendes følgende typegodkendelser og eventuelle tilhørende typegodkendelsesmærker som ækvivalente med godkendelse efter dette direktiv:

2.1.

Trin II-godkendelser i henhold til direktiv 2000/25/EF.

| 2.2. | Typegodkendelser i henhold til direktiv 88/77/EØF, som ændret ved direktiv 99/96/EF, som er i overensstemmelse med trin A, B1, B2 eller C i artikel 2 og punkt 6.2.1 i bilag I til nævnte direktiv |
| --- | --- |

2.2.

Typegodkendelser i henhold til direktiv 88/77/EØF, som ændret ved direktiv 99/96/EF, som er i overensstemmelse med trin A, B1, B2 eller C i artikel 2 og punkt 6.2.1 i bilag I til nævnte direktiv

| 2.3. | Typegodkendelser efter FN/ECE-regulativ nr. 49, ændringsserie 03. |
| --- | --- |

2.3.

Typegodkendelser efter FN/ECE-regulativ nr. 49, ændringsserie 03.

| 2.4. | FN/ECE-regulativ nr. 96 trin D, E, F og G-godkendelser i henhold til punkt 5.2.1 i ændringsserie 01 til regulativ nr. 96. |
| --- | --- |

2.4.

FN/ECE-regulativ nr. 96 trin D, E, F og G-godkendelser i henhold til punkt 5.2.1 i ændringsserie 01 til regulativ nr. 96.

| 3. | For motorer af kategori H, I, J og K (trin III A) som defineret i artikel 9, stk. 3a, og artikel 9, stk. 3b, anerkendes følgende typegodkendelser og eventuelle tilhørende typegodkendelsesmærker som ækvivalente med godkendelse efter dette direktiv:






  3.1. | Typegodkendelser i henhold til direktiv 2005/55/EF, som ændret ved direktiv 2005/78/EF og 2006/51/EF, som er i overensstemmelse med trin B1, B2 eller C i artikel 2 og punkt 6.2.1 i bilag I til nævnte direktiv. |
| --- | --- | --- |

3.

For motorer af kategori H, I, J og K (trin III A) som defineret i artikel 9, stk. 3a, og artikel 9, stk. 3b, anerkendes følgende typegodkendelser og eventuelle tilhørende typegodkendelsesmærker som ækvivalente med godkendelse efter dette direktiv:

3.1.

Typegodkendelser i henhold til direktiv 2005/55/EF, som ændret ved direktiv 2005/78/EF og 2006/51/EF, som er i overensstemmelse med trin B1, B2 eller C i artikel 2 og punkt 6.2.1 i bilag I til nævnte direktiv.

| 3.2. | Typegodkendelser efter FN/ECE regulativ nr. 49, ændringsserie 05, som er i overensstemmelse med trin B1, B2 og C, jf. punkt 5.2 i nævnte regulativ. |
| --- | --- |

3.2.

Typegodkendelser efter FN/ECE regulativ nr. 49, ændringsserie 05, som er i overensstemmelse med trin B1, B2 og C, jf. punkt 5.2 i nævnte regulativ.

| 3.3. | FN/ECE-regulativ nr. 96 trin H, I, J og K-godkendelser i henhold til punkt 5.2.1 i ændringsserie 02 til regulativ nr. 96. |
| --- | --- |

3.3.

FN/ECE-regulativ nr. 96 trin H, I, J og K-godkendelser i henhold til punkt 5.2.1 i ændringsserie 02 til regulativ nr. 96.

| 4. | For motorer af kategori L, M, N og P (trin III B), som defineret i artikel 9, stk. 3c, anerkendes følgende typegodkendelser og eventuelle tilhørende typegodkendelsesmærker som ækvivalente med godkendelse efter dette direktiv:






  4.1. | Typegodkendelser i henhold til direktiv 2005/55/EF, som ændret ved direktiv 2005/78/EF og 2006/51/EF, som er i overensstemmelse med trin B2 eller C i artikel 2 og punkt 6.2.1 i bilag I til nævnte direktiv. |
| --- | --- | --- |

4.

For motorer af kategori L, M, N og P (trin III B), som defineret i artikel 9, stk. 3c, anerkendes følgende typegodkendelser og eventuelle tilhørende typegodkendelsesmærker som ækvivalente med godkendelse efter dette direktiv:

4.1.

Typegodkendelser i henhold til direktiv 2005/55/EF, som ændret ved direktiv 2005/78/EF og 2006/51/EF, som er i overensstemmelse med trin B2 eller C i artikel 2 og punkt 6.2.1 i bilag I til nævnte direktiv.

| 4.2. | Typegodkendelser efter FN/ECE regulativ nr. 49, ændringsserie 05, som er i overensstemmelse med trin B2 eller C, jf. punkt 5.2 i nævnte regulativ. |
| --- | --- |

4.2.

Typegodkendelser efter FN/ECE regulativ nr. 49, ændringsserie 05, som er i overensstemmelse med trin B2 eller C, jf. punkt 5.2 i nævnte regulativ.

| 4.3. | FN/ECE-regulativ nr. 96 trin L, M, N og P-godkendelser i henhold til punkt 5.2.1 i ændringsserie 03 til regulativ nr. 96. |
| --- | --- |

4.3.

FN/ECE-regulativ nr. 96 trin L, M, N og P-godkendelser i henhold til punkt 5.2.1 i ændringsserie 03 til regulativ nr. 96.

| 5. | For motorer i kategori Q og R (trin IV), som defineret i artikel 9, stk. 3d, anerkendes følgende typegodkendelser og eventuelle tilhørende typegodkendelsesmærker som ækvivalente med godkendelse efter dette direktiv:






  5.1. | Typegodkendelser i henhold til forordning (EF) nr. 595/2009 og gennemførelsesbestemmelser hertil, hvis det bekræftes af en teknisk tjeneste, at motoren opfylder kravene i bilag I, punkt 8.5, i dette direktiv. |
| --- | --- | --- |

5.

For motorer i kategori Q og R (trin IV), som defineret i artikel 9, stk. 3d, anerkendes følgende typegodkendelser og eventuelle tilhørende typegodkendelsesmærker som ækvivalente med godkendelse efter dette direktiv:

5.1.

Typegodkendelser i henhold til forordning (EF) nr. 595/2009 og gennemførelsesbestemmelser hertil, hvis det bekræftes af en teknisk tjeneste, at motoren opfylder kravene i bilag I, punkt 8.5, i dette direktiv.

| 5.2. | Typegodkendelser efter FN/ECE-regulativ nr. 49, ændringsserie 06, hvis det bekræftes af en teknisk tjeneste, at motoren opfylder kravene i bilag I, punkt 8.5, i dette direktiv.« |
| --- | --- |

5.2.

Typegodkendelser efter FN/ECE-regulativ nr. 49, ændringsserie 06, hvis det bekræftes af en teknisk tjeneste, at motoren opfylder kravene i bilag I, punkt 8.5, i dette direktiv.«

---