# Europeiska unionens L 318/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.318.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 318 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången15 november 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.318.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 318

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången15 november 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 1067/2012 av den 14 november 2012 om ändring av förordning (EU) nr 267/2012 om restriktiva åtgärder mot Iran | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1068/2012 av den 30 oktober 2012 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Aceituna Aloreña de Málaga [SUB]) | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1069/2012 av den 31 oktober 2012 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Newmarket Sausage [SGB]) | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1070/2012 av den 14 november 2012 om ändring av förordning (EG) nr 2535/2001 vad gäller import med förmånsbehandling utanför kvoterna för mjölk och mjölkprodukter och importkvoten för mejeriprodukter med ursprung i Republiken Moldavien | 7 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1071/2012 av den 14 november 2012 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand | 10 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1072/2012 av den 14 november 2012 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av bords- och köksartiklar av keramiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina | 28 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1073/2012 av den 14 november 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 66 |
| | | BESLUT |
| | | 2012/701/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 13 november 2012 om ändring av beslut 2008/185/EG vad gäller införandet av Irland, Nordirland och provinsen Bolzano i Italien i förteckningen över de medlemsstater eller regioner i medlemsstater där Aujeszkys sjukdom inte förekommer
  [delgivet med nr C(2012) 7976]

   (
  1
  ) | 68 |
| | | 2012/702/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 13 november 2012 om ändring av beslut 2008/855/EG vad gäller avsändning till andra medlemsstater av visst kött och vissa köttprodukter från de berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del III i bilagan
  [delgivet med nr C(2012) 7977]

   (
  1
  ) | 71 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) nr 1067/2012 av den 14 november 2012 om ändring av förordning (EU) nr 267/2012 om restriktiva åtgärder mot Iran

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1068/2012 av den 30 oktober 2012 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Aceituna Aloreña de Málaga [SUB])

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1069/2012 av den 31 oktober 2012 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Newmarket Sausage [SGB])

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1070/2012 av den 14 november 2012 om ändring av förordning (EG) nr 2535/2001 vad gäller import med förmånsbehandling utanför kvoterna för mjölk och mjölkprodukter och importkvoten för mejeriprodukter med ursprung i Republiken Moldavien

7

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1071/2012 av den 14 november 2012 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand

10

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1072/2012 av den 14 november 2012 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av bords- och köksartiklar av keramiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina

28

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1073/2012 av den 14 november 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

66

BESLUT

2012/701/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 13 november 2012 om ändring av beslut 2008/185/EG vad gäller införandet av Irland, Nordirland och provinsen Bolzano i Italien i förteckningen över de medlemsstater eller regioner i medlemsstater där Aujeszkys sjukdom inte förekommer
  [delgivet med nr C(2012) 7976]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2012) 7976]

1

68

2012/702/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 13 november 2012 om ändring av beslut 2008/855/EG vad gäller avsändning till andra medlemsstater av visst kött och vissa köttprodukter från de berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del III i bilagan
  [delgivet med nr C(2012) 7977]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2012) 7977]

1

71

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 av den 30 november 2009 om kosmetiska produkter (EUT L 342 av den 22.12.2009) | 74 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 av den 30 november 2009 om kosmetiska produkter (EUT L 342 av den 22.12.2009)

(EUT L 342 av den 22.12.2009)

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 15.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 318/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1067/2012

av den 14 november 2012

om ändring av förordning (EU) nr 267/2012 om restriktiva åtgärder mot Iran

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 215,

med beaktande av rådets beslut 2010/413/Gusp av den 26 juli 2010 om restriktiva åtgärder mot Iran (1),

med beaktande av det gemensamma förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Europeiska kommissionen, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EU) nr 267/2012 (2) ger verkan åt åtgärderna i beslut 2010/413/Gusp. I den förordningen föreskrivs bland annat frysandet av alla tillgångar och ekonomiska resurser som tillhör, eller ägs, innehas eller kontrolleras av de personer, enheter och organ som anges i bilagorna VIII och IX till förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EU) nr 267/2012 (2) ger verkan åt åtgärderna i beslut 2010/413/Gusp. I den förordningen föreskrivs bland annat frysandet av alla tillgångar och ekonomiska resurser som tillhör, eller ägs, innehas eller kontrolleras av de personer, enheter och organ som anges i bilagorna VIII och IX till förordningen.

| (2) | Rådets beslut 2012/635/Gusp (3) innehåller ett undantag från de restriktiva åtgärderna för att skydda unionens energitrygghet. |
| --- | --- |

(2)

Rådets beslut 2012/635/Gusp (3) innehåller ett undantag från de restriktiva åtgärderna för att skydda unionens energitrygghet.

| (3) | Det undantaget omfattas av tillämpningsområdet för fördraget, och lagstiftningsåtgärder på unionsnivå är därför nödvändiga för att genomföra det. |
| --- | --- |

(3)

Det undantaget omfattas av tillämpningsområdet för fördraget, och lagstiftningsåtgärder på unionsnivå är därför nödvändiga för att genomföra det.

| (4) | Förordning (EU) nr 267/2012 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EU) nr 267/2012 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | För att säkerställa att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning är verkningsfulla bör den träda i kraft dagen efter det att den offentliggjorts. |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning är verkningsfulla bör den träda i kraft dagen efter det att den offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande artikel ska införas i förordning (EU) nr 267/2012:

”Artikel 28a

Förbuden i artikel 23.2 och 23.3 ska inte gälla handlingar och transaktioner som utförs med avseende på de enheter som förtecknas i bilaga IX

| a) | vilka innehar rättigheter som uppstått genom att en suverän regering annan än Iran före den 27 oktober 2010 ursprungligen har beviljat ett produktionsdelningsavtal som avses i artikel 39, i den mån sådana handlingar och transaktioner avser dessa enheters deltagande i det avtalet, |
| --- | --- |

a)

vilka innehar rättigheter som uppstått genom att en suverän regering annan än Iran före den 27 oktober 2010 ursprungligen har beviljat ett produktionsdelningsavtal som avses i artikel 39, i den mån sådana handlingar och transaktioner avser dessa enheters deltagande i det avtalet,

| b) | vilka är nödvändiga för fullgörandet, till och med den 31 december 2014, av de förpliktelser som följer av de avtal som avses i artikel 12.1 b, under förutsättning att berörd behörig myndighet har förhandsgodkänt dessa handlingar och transaktioner från fall till fall och den berörda medlemsstaten har meddelat övriga medlemsstater samt kommissionen om sin avsikt att bevilja tillståndet.” |
| --- | --- |

b)

vilka är nödvändiga för fullgörandet, till och med den 31 december 2014, av de förpliktelser som följer av de avtal som avses i artikel 12.1 b, under förutsättning att berörd behörig myndighet har förhandsgodkänt dessa handlingar och transaktioner från fall till fall och den berörda medlemsstaten har meddelat övriga medlemsstater samt kommissionen om sin avsikt att bevilja tillståndet.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2012.

På rådets vägnar

A. D. MAVROYIANNIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 195, 27.7.2010. s. 39.

1

(2)  EUT L 88, 24.3.2012, s. 1.

2

(3)  EUT L 282, 16.10.2012, s. 58.

3

---

| 15.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 318/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 318/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1068/2012

av den 30 oktober 2012

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Aceituna Aloreña de Málaga [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Aceituna Aloreña de Málaga” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Aceituna Aloreña de Málaga” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 oktober 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 69, 7.3.2012, s. 10.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.6   Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

SPANIEN

Aceituna Aloreña de Málaga (SUB)

---

| 15.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 318/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 318/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1069/2012

av den 31 oktober 2012

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Newmarket Sausage [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Förenade kungarikets ansökan om registrering av beteckningen ”Newmarket Sausage” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Förenade kungarikets ansökan om registrering av beteckningen ”Newmarket Sausage” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 31 oktober 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 69, 7.3.2012, s. 15.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.2   Köttprodukter (och slaktbiprodukter)

FÖRENADE KUNGARIKET

Newmarket Sausage (SGB)

---

| 15.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 318/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 318/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1070/2012

av den 14 november 2012

om ändring av förordning (EG) nr 2535/2001 vad gäller import med förmånsbehandling utanför kvoterna för mjölk och mjölkprodukter och importkvoten för mejeriprodukter med ursprung i Republiken Moldavien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artiklarna 144.1 och 148 c jämförda med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Avdelning 2 kapitel I i kommissionens förordning (EG) nr 2535/2001 av den 14 december 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller ordningen för import av mjölk och mjölkprodukter och om öppnande av tullkvoter (2) tillämpas på importkvoten nr 09.4210 som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 55/2008 (3) och som tilldelats Republiken Moldavien fram till och med 2012. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 581/2011 (4) förlängs tillämpningen av förordning (EG) nr 55/2008 till och med utgången av 2015. Det är därför lämpligt att i förordning (EG) nr 2535/2001 ta hänsyn till förlängningen av tillämpningen av kvot nr 09.4210. |
| --- | --- |

(1)

Avdelning 2 kapitel I i kommissionens förordning (EG) nr 2535/2001 av den 14 december 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller ordningen för import av mjölk och mjölkprodukter och om öppnande av tullkvoter (2) tillämpas på importkvoten nr 09.4210 som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 55/2008 (3) och som tilldelats Republiken Moldavien fram till och med 2012. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 581/2011 (4) förlängs tillämpningen av förordning (EG) nr 55/2008 till och med utgången av 2015. Det är därför lämpligt att i förordning (EG) nr 2535/2001 ta hänsyn till förlängningen av tillämpningen av kvot nr 09.4210.

| (2) | Avdelning 2 kapitel II i förordning (EG) nr 2535/2001 innehåller regler om import med förmånsbehandling utanför kvoterna i enlighet med vissa avtal och rättsakter. För att uppnå en effektiv importförvaltning är det lämpligt att dessa regler även gäller för all annan import med förmånsbehandling utanför kvoterna som omfattas av artikel 2 i den förordningen. Av tydlighets- och öppenhetsskäl bör dessa regler dessutom omfatta en skyldighet att ange förmånstullen vid import i fält 24 i licensansökningar och licenser. |
| --- | --- |

(2)

Avdelning 2 kapitel II i förordning (EG) nr 2535/2001 innehåller regler om import med förmånsbehandling utanför kvoterna i enlighet med vissa avtal och rättsakter. För att uppnå en effektiv importförvaltning är det lämpligt att dessa regler även gäller för all annan import med förmånsbehandling utanför kvoterna som omfattas av artikel 2 i den förordningen. Av tydlighets- och öppenhetsskäl bör dessa regler dessutom omfatta en skyldighet att ange förmånstullen vid import i fält 24 i licensansökningar och licenser.

| (3) | Förordning (EG) nr 2535/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 2535/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 2535/2001 ska ändras på följande sätt:

| (1) | I avdelning 2 ska kapitel II ersättas med följande:
  ”KAPITEL II


  Import utanför kvoterna på grundval av importlicens

  Artikel 20
  1.   Detta kapitel ska tillämpas på följande:






  a) | Import med förmånsbehandling utanför kvoterna som avses i






  i) | bilaga I till protokoll nr 1 till beslut nr 1/98 fattat av associeringsrådet för EG och Turkiet, |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

I avdelning 2 ska kapitel II ersättas med följande:

”KAPITEL II

Import utanför kvoterna på grundval av importlicens

Artikel 20

1.   Detta kapitel ska tillämpas på följande:

a)

Import med förmånsbehandling utanför kvoterna som avses i

i)

bilaga I till protokoll nr 1 till beslut nr 1/98 fattat av associeringsrådet för EG och Turkiet,

| ii) | bilaga IV till avtalet med Sydafrika, |
| --- | --- |

ii)

bilaga IV till avtalet med Sydafrika,

| iii) | bilaga 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz om handel med jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

iii)

bilaga 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz om handel med jordbruksprodukter.

| b) | Annan import med förmånsbehandling utanför kvoterna av de produkter som avses i del I.J i bilaga II till förordning (EG) nr 376/2008. |
| --- | --- |

b)

Annan import med förmånsbehandling utanför kvoterna av de produkter som avses i del I.J i bilaga II till förordning (EG) nr 376/2008.

2.   För den import som avses i punkt 1 a förtecknas de berörda produkterna och de tillämpliga tullsatserna i bilaga II till denna förordning.

Artikel 21

1.   Licensansökan och licensen ska innehålla följande:

| a) | I fält 8 ska ursprungslandet anges. |
| --- | --- |

a)

I fält 8 ska ursprungslandet anges.

| b) | I fält 20 ska en av de uppgifter som anges i bilaga XVI anges. |
| --- | --- |

b)

I fält 20 ska en av de uppgifter som anges i bilaga XVI anges.

2.   I fält 24 på licensen ska den tillämpliga nedsatta tullsatsen anges.

3.   Licensen innebär att innehavaren är skyldig att importera från det land som anges i fält 8.

Artikel 22

Nedsatt tull får endast tillämpas mot uppvisande av importlicensen och efter godkännande av deklarationen om övergång till fri omsättning åtföljd av ursprungsbeviset.”

| (2) | I bilaga I ska punkt J ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(2)

I bilaga I ska punkt J ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 341, 22.12.2001, s. 29.

2

(3)  EUT L 20, 24.1.2008, s. 1.

3

(4)  EUT L 165, 24.6.2011, s. 5.

4

---

BILAGA

”I.J

TULLKVOTER I BILAGA I TILL FÖRORDNING (EG) nr 55/2008

| Kvotnummer | KN-nummer | Varuslag (1) | Ursprungsland | Importår | Årlig kvot från 1 januari till 31 december
  (i ton)
  (i produktvikt) | Importtull
  (euro/100 kg nettovikt) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årlig | Sexmånaders-period |
| 09.4210 | 0401 till 0406 | | Republiken Moldavien | | | | 0 |
| mejeriprodukter | 1 juli–31 december 2008 | | 1 000 |
| | 2009 | 1 000 | 500 |
| | 2010 till 2015 | 1 500 | 750 |

Kvotnummer

KN-nummer

Varuslag (1)

Ursprungsland

Importår

Årlig kvot från 1 januari till 31 december

(i ton)

(i produktvikt)

Importtull

(euro/100 kg nettovikt)

Årlig

Sexmånaders-period

09.4210

0401 till 0406

Republiken Moldavien

0

mejeriprodukter

1 juli–31 december 2008

1 000

2009

1 000

500

2010 till 2015

1 500

750

---

(1)  Trots reglerna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen ska lydelsen i kolumnen ”varuslag” endast anses vara vägledande, eftersom förmånssystemet inom ramen för denna bilaga bestäms av KN-numrens räckvidd. Där "ex" anges före ett KN-nummer bestäms förmånsordningen genom att KN-numret och motsvarande varubeskrivning tillämpas tillsammans.”

1

---

| 15.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 318/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 318/10

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1071/2012

av den 14 november 2012

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med den rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 16 februari 2012 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att den inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import till unionen av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina), Thailand och Indonesien (nedan kallade de berörda länderna). |
| --- | --- |

(1)

Den 16 februari 2012 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att den inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import till unionen av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina), Thailand och Indonesien (nedan kallade de berörda länderna).

| (2) | Förfarandet inleddes efter ett klagomål som ingavs den 3 januari 2012 av Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings of Malleable Cast Iron of the European Union (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens sammanlagda tillverkning av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn (nedan kallade gängade aducerade rördelar). Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes efter ett klagomål som ingavs den 3 januari 2012 av Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings of Malleable Cast Iron of the European Union (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens sammanlagda tillverkning av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn (nedan kallade gängade aducerade rördelar). Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klaganden, tillverkare i unionen, exporterande tillverkare, icke-närstående importörer, användare och företrädarna för de exporterande länderna om att undersökningen inleddes. Kommissionen underrättade också tillverkare i Argentina eftersom det ansågs som ett möjligt jämförbart land. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klaganden, tillverkare i unionen, exporterande tillverkare, icke-närstående importörer, användare och företrädarna för de exporterande länderna om att undersökningen inleddes. Kommissionen underrättade också tillverkare i Argentina eftersom det ansågs som ett möjligt jämförbart land. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (4) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.

| (5) | Eftersom det fanns ett stort antal exporterande tillverkare i Kina, unionstillverkare och icke-närstående tillverkare, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande var nödvändigt, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads samtliga exporterande tillverkare i Kina, unionstillverkare och icke-närstående tillverkare att ge sig till känna hos kommissionen och, i enlighet med tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller gängade aducerade rördelar (se definitionen i avsnitt B nedan) under undersökningsperioden (1 januari 2011 till 31 december 2011). Inga stickprov planerades för exporterande tillverkare i de andra två berörda länderna, Thailand och Indonesien. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom det fanns ett stort antal exporterande tillverkare i Kina, unionstillverkare och icke-närstående tillverkare, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande var nödvändigt, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads samtliga exporterande tillverkare i Kina, unionstillverkare och icke-närstående tillverkare att ge sig till känna hos kommissionen och, i enlighet med tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller gängade aducerade rördelar (se definitionen i avsnitt B nedan) under undersökningsperioden (1 januari 2011 till 31 december 2011). Inga stickprov planerades för exporterande tillverkare i de andra två berörda länderna, Thailand och Indonesien.

| (6) | För att ge exporterande tillverkare i Kina möjlighet att inlämna en ansökan om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, skickade kommissionen ansökningsformulär till de exporterande tillverkare i Kina som man visste var berörda och till de kinesiska myndigheterna. Två företag begärde marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen och fyra företag begärde individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

För att ge exporterande tillverkare i Kina möjlighet att inlämna en ansökan om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, skickade kommissionen ansökningsformulär till de exporterande tillverkare i Kina som man visste var berörda och till de kinesiska myndigheterna. Två företag begärde marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen och fyra företag begärde individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen.

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt den berörda gruppen exporterande tillverkare i Kina, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultatet av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt den berörda gruppen exporterande tillverkare i Kina, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultatet av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter.

| (8) | När det gäller unionstillverkarna och såsom mer ingående förklaras i skäl 29 nedan, lämnade sex unionstillverkare de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. På grundval av informationen från de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut tre unionstillverkare utifrån deras försäljningsvolym. |
| --- | --- |

(8)

När det gäller unionstillverkarna och såsom mer ingående förklaras i skäl 29 nedan, lämnade sex unionstillverkare de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. På grundval av informationen från de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut tre unionstillverkare utifrån deras försäljningsvolym.

| (9) | Såsom anges i skäl 31 nedan lämnade 33 icke-närstående importörer de begärda uppgifterna och samtycke till att ingå i stickprovet. På grundval av informationen från dessa parter valde kommissionen ut de nio importörer som importerade störst volym till unionen och vars geografiska läge var i unionen. Eftersom en importör inte lämnade svar på frågeformuläret, bestod det slutliga stickprovet av de återstående åtta importörerna. |
| --- | --- |

(9)

Såsom anges i skäl 31 nedan lämnade 33 icke-närstående importörer de begärda uppgifterna och samtycke till att ingå i stickprovet. På grundval av informationen från dessa parter valde kommissionen ut de nio importörer som importerade störst volym till unionen och vars geografiska läge var i unionen. Eftersom en importör inte lämnade svar på frågeformuläret, bestod det slutliga stickprovet av de återstående åtta importörerna.

| (10) | Såsom anges i skäl 30 nedan lämnade tolv exporterande tillverkare i Kina de begärda uppgifterna och samtycke till att ingå i stickprovet. På grundval av informationen från dessa parter valde kommissionen ut de tre exporterande tillverkare i Kina som exporterade den största volymen till unionen. |
| --- | --- |

(10)

Såsom anges i skäl 30 nedan lämnade tolv exporterande tillverkare i Kina de begärda uppgifterna och samtycke till att ingå i stickprovet. På grundval av informationen från dessa parter valde kommissionen ut de tre exporterande tillverkare i Kina som exporterade den största volymen till unionen.

| (11) | Kommissionen skickade frågeformulär till de tre unionstillverkarna i stickprovet, de tre kinesiska exporterande tillverkarna i stickprovet, tre thailändska exporterande tillverkare, tre indonesiska exporterande tillverkare, nio icke-närstående importörer i stickprovet och sju användare. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen skickade frågeformulär till de tre unionstillverkarna i stickprovet, de tre kinesiska exporterande tillverkarna i stickprovet, tre thailändska exporterande tillverkare, tre indonesiska exporterande tillverkare, nio icke-närstående importörer i stickprovet och sju användare.

| (12) | Svar på frågeformuläret inkom från tre unionstillverkare i stickprovet, tre kinesiska exporterande tillverkare, två thailändska exporterande tillverkare, en indonesisk exporterande tillverkare och åtta icke-närstående importörer. Ingen av användarna skickade in svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(12)

Svar på frågeformuläret inkom från tre unionstillverkare i stickprovet, tre kinesiska exporterande tillverkare, två thailändska exporterande tillverkare, en indonesisk exporterande tillverkare och åtta icke-närstående importörer. Ingen av användarna skickade in svar på frågeformuläret.

| (13) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning och därav följande skada samt för att fastställa unionens intressen. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:






  a) | Unionstillverkare






  — | ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning och därav följande skada samt för att fastställa unionens intressen. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:

a)

Unionstillverkare

—

ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanien

| — | Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgarien |
| --- | --- |

—

Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgarien

| — | Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Österrike |
| --- | --- |

—

Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Österrike

| b) | Exporterande tillverkare i Kina






  — | Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kina |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Kina

—

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kina

| — | Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kina |
| --- | --- |

—

Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kina

| — | Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kina |
| --- | --- |

—

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kina

| c) | Exporterande tillverkare i Thailand






  — | Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand. |
| --- | --- | --- |

c)

Exporterande tillverkare i Thailand

—

Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand.

| — | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thailand |
| --- | --- |

—

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thailand

| d) | Exporterande tillverkare i Indonesien






  — | PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonesien |
| --- | --- | --- |

d)

Exporterande tillverkare i Indonesien

—

PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonesien

| e) | Icke-närstående importörer i unionen






  — | Crane Limited, Ipswich, Förenade kungariket |
| --- | --- | --- |

e)

Icke-närstående importörer i unionen

—

Crane Limited, Ipswich, Förenade kungariket

| — | GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Tyskland |
| --- | --- |

—

GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Tyskland

| — | Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland |
| --- | --- |

—

Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland

| — | MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nederländerna |
| --- | --- |

—

MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nederländerna

| — | Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Italien |
| --- | --- |

—

Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Italien

| (14) | Mot bakgrund av behovet av att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkarna i Kina om marknadsekonomisk status inte beviljas dem, genomfördes en kontroll på plats av följande företag för att fastställa ett normalvärde på grundval av uppgifter från Indien som jämförbart land:






  — | Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indien |
| --- | --- | --- |

(14)

Mot bakgrund av behovet av att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkarna i Kina om marknadsekonomisk status inte beviljas dem, genomfördes en kontroll på plats av följande företag för att fastställa ett normalvärde på grundval av uppgifter från Indien som jämförbart land:

—

Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indien

3.   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (15) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1.1.2011 – 31.12.2011 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som var av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(15)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1.1.2011 – 31.12.2011 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som var av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (16) | Den berörda produkten som anges i tillkännagivandet av inledande är gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 19 10. |
| --- | --- |

(16)

Den berörda produkten som anges i tillkännagivandet av inledande är gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 19 10.

| (17) | De huvudsakliga råvarorna är metallskrot, koks/elektricitet, sand (för formning) och zink (för galvanisering). Första steget i tillverkningsprocessen är att smälta metallskrot i kupolugnar. Efter detta följer formningsprocessen och gjutning av olika former som sedan separeras till enskilda bitar. Produkterna måste genomgå en utförlig glödningsprocess för att säkerställa att de är tillräckligt aducerade för att användas i tillämpningar där t.ex. stöthållfasthet och motståndskraft mot vibrationer krävs och så att de tål snabba temperaturförändringar. Därefter kan rördelarna galvaniseras om så behövs. Sedan förses produkterna med gängor. |
| --- | --- |

(17)

De huvudsakliga råvarorna är metallskrot, koks/elektricitet, sand (för formning) och zink (för galvanisering). Första steget i tillverkningsprocessen är att smälta metallskrot i kupolugnar. Efter detta följer formningsprocessen och gjutning av olika former som sedan separeras till enskilda bitar. Produkterna måste genomgå en utförlig glödningsprocess för att säkerställa att de är tillräckligt aducerade för att användas i tillämpningar där t.ex. stöthållfasthet och motståndskraft mot vibrationer krävs och så att de tål snabba temperaturförändringar. Därefter kan rördelarna galvaniseras om så behövs. Sedan förses produkterna med gängor.

| (18) | Gängade aducerade rördelar används för att koppla samman två eller fler rör, koppla ett rör till en apparat, ändra riktningen på en vätskas flöde eller för att försluta ett rör. Gängade aducerade rördelar används främst i gas-, vatten- och värmesystem i bostadshus och andra byggnader. De används också i rörsystem i oljeraffinaderier. Aducerade rördelar finns i många utformningar. De vanligaste är 90-graders krökar, T-stycken, kopplingar, korsningar och anslutningar. De tillverkas både i svart (icke- galvaniserad) och galvaniserad form. |
| --- | --- |

(18)

Gängade aducerade rördelar används för att koppla samman två eller fler rör, koppla ett rör till en apparat, ändra riktningen på en vätskas flöde eller för att försluta ett rör. Gängade aducerade rördelar används främst i gas-, vatten- och värmesystem i bostadshus och andra byggnader. De används också i rörsystem i oljeraffinaderier. Aducerade rördelar finns i många utformningar. De vanligaste är 90-graders krökar, T-stycken, kopplingar, korsningar och anslutningar. De tillverkas både i svart (icke- galvaniserad) och galvaniserad form.

2.   Likadan produkt

| (19) | Den berörda produkten och den produkt som tillverkas och säljs på de inhemska marknaderna i Kina, Thailand och Indonesien och på den inhemska marknaden i Indien, som tjänade som jämförbart land, samt den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin, konstaterades ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. De anses därför preliminärt vara likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen (nedan kallad likadan produkt). |
| --- | --- |

(19)

Den berörda produkten och den produkt som tillverkas och säljs på de inhemska marknaderna i Kina, Thailand och Indonesien och på den inhemska marknaden i Indien, som tjänade som jämförbart land, samt den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin, konstaterades ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. De anses därför preliminärt vara likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen (nedan kallad likadan produkt).

| (20) | Flera invändningar har skickats in gällande produktdefinitionen, främst av importörer men också av myndigheter i en medlemsstat. Invändningarna behandlas var för sig nedan. |
| --- | --- |

(20)

Flera invändningar har skickats in gällande produktdefinitionen, främst av importörer men också av myndigheter i en medlemsstat. Invändningarna behandlas var för sig nedan.

| (21) | En importör hävdade att ”elektrogalvaniserade rördelar” borde uteslutas från definitionen av gängade aducerade rördelar. Det hävdas att tillverkningen av elektrogalvaniserade rördelar kräver ytterligare tillverkningssteg efter gängning, såsom rengöring och ytterligare elektrogalvanisering. Detta leder möjligtvis till ett antal kvalitetsförbättringar och fördelar gentemot vanliga rördelar. Dock är det uppenbart att elektrogalvaniserade rördelar är fullständigt utbytbara mot vanliga rördelar och att de därför har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. De anses därför vara den berörda produkten. |
| --- | --- |

(21)

En importör hävdade att ”elektrogalvaniserade rördelar” borde uteslutas från definitionen av gängade aducerade rördelar. Det hävdas att tillverkningen av elektrogalvaniserade rördelar kräver ytterligare tillverkningssteg efter gängning, såsom rengöring och ytterligare elektrogalvanisering. Detta leder möjligtvis till ett antal kvalitetsförbättringar och fördelar gentemot vanliga rördelar. Dock är det uppenbart att elektrogalvaniserade rördelar är fullständigt utbytbara mot vanliga rördelar och att de därför har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. De anses därför vara den berörda produkten.

| (22) | Samma importör importerar kroppar av klämringskopplingar, vilka kräver vidare montering med andra delar till färdiga klämringskopplingar. Det har ifrågasatts om kropparna av klämringskopplingar omfattas av definitionen av den berörda produkten. Även om dessa kroppar ser ut som rördelar och är gängade, kan de inte användas direkt för att koppla rör utan måste monteras innan den monterade rördelen kopplar samman rören. Även om de är dyrare, är de utbytbara mot andra gängade rördelar eftersom de också används för att ansluta rör, om än främst vid reparation snarare än vid nya monteringar. Därför konstateras det preliminärt att klämringskopplingar och deras kroppar omfattas av definitionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(22)

Samma importör importerar kroppar av klämringskopplingar, vilka kräver vidare montering med andra delar till färdiga klämringskopplingar. Det har ifrågasatts om kropparna av klämringskopplingar omfattas av definitionen av den berörda produkten. Även om dessa kroppar ser ut som rördelar och är gängade, kan de inte användas direkt för att koppla rör utan måste monteras innan den monterade rördelen kopplar samman rören. Även om de är dyrare, är de utbytbara mot andra gängade rördelar eftersom de också används för att ansluta rör, om än främst vid reparation snarare än vid nya monteringar. Därför konstateras det preliminärt att klämringskopplingar och deras kroppar omfattas av definitionen av den berörda produkten.

| (23) | Vissa parter hävdade att de aducerade rördelarna som tillverkas och säljs av unionstillverkare inte kan anses vara jämförbara med dem som tillverkas och exporteras till unionen av de berörda exporterande länderna på grund av att kvaliteten på materialet som används i unionstillverkade rördelar i allmänhet är vitt aducergods, medan kvaliteten på materialet i exporterade rördelar är svart aducerat gjutjärn. |
| --- | --- |

(23)

Vissa parter hävdade att de aducerade rördelarna som tillverkas och säljs av unionstillverkare inte kan anses vara jämförbara med dem som tillverkas och exporteras till unionen av de berörda exporterande länderna på grund av att kvaliteten på materialet som används i unionstillverkade rördelar i allmänhet är vitt aducergods, medan kvaliteten på materialet i exporterade rördelar är svart aducerat gjutjärn.

| (24) | Såsom man redan kommit fram till i rådets förordning (EG) nr 1784/2000 (3) om samma produkt, har undersökningen preliminärt visat att det inte finns några skillnader i hur marknaden uppfattar rördelar tillverkade av vitt och sådana tillverkade av svart aducergods eftersom de har mycket likartade egenskaper, samma slutliga användning och endast skiljer sig åt när det gäller kolhalten, vilket gör dem utbytbara. Detta bekräftas av att de importörer/handlare som både köper rördelar tillverkade av svart aducergods från de berörda länderna och rördelar tillverkade av vitt aducergods från unionsindustrin säljer dem till användarna utan att skilja på de bägge olika kvaliteterna. När det gäller användarna av den berörda produkten bekräftade undersökningen att de inte skiljer på rördelar tillverkade av vitt aducergods och rördelar tillverkade av svart aducergods i någon nämnvärd utsträckning. |
| --- | --- |

(24)

Såsom man redan kommit fram till i rådets förordning (EG) nr 1784/2000 (3) om samma produkt, har undersökningen preliminärt visat att det inte finns några skillnader i hur marknaden uppfattar rördelar tillverkade av vitt och sådana tillverkade av svart aducergods eftersom de har mycket likartade egenskaper, samma slutliga användning och endast skiljer sig åt när det gäller kolhalten, vilket gör dem utbytbara. Detta bekräftas av att de importörer/handlare som både köper rördelar tillverkade av svart aducergods från de berörda länderna och rördelar tillverkade av vitt aducergods från unionsindustrin säljer dem till användarna utan att skilja på de bägge olika kvaliteterna. När det gäller användarna av den berörda produkten bekräftade undersökningen att de inte skiljer på rördelar tillverkade av vitt aducergods och rördelar tillverkade av svart aducergods i någon nämnvärd utsträckning.

| (25) | Detta stöds även av det faktum att både rördelar tillverkade av vitt aducergods och rördelar tillverkade av svart aducergods omfattas av EN 10242 (europeisk standard) och ISO 49 (internationell standard), i vilka anges kraven på utförande och funktionsstandard för aducerade rördelar. |
| --- | --- |

(25)

Detta stöds även av det faktum att både rördelar tillverkade av vitt aducergods och rördelar tillverkade av svart aducergods omfattas av EN 10242 (europeisk standard) och ISO 49 (internationell standard), i vilka anges kraven på utförande och funktionsstandard för aducerade rördelar.

| (26) | När det gäller kvaliteten på använt material godtas både rördelar tillverkade av vitt aducergods och rördelar tillverkade av svart aducergods. Mot denna bakgrund bekräftas det preliminärt att rördelar tillverkade av vitt aducergods som tillverkas och säljs av vissa unionstillverkare ska anses vara en likadan produkt som rördelar tillverkade av svart aducergods som tillverkas och exporteras till unionen av de berörda exporterande länderna. |
| --- | --- |

(26)

När det gäller kvaliteten på använt material godtas både rördelar tillverkade av vitt aducergods och rördelar tillverkade av svart aducergods. Mot denna bakgrund bekräftas det preliminärt att rördelar tillverkade av vitt aducergods som tillverkas och säljs av vissa unionstillverkare ska anses vara en likadan produkt som rördelar tillverkade av svart aducergods som tillverkas och exporteras till unionen av de berörda exporterande länderna.

| (27) | En importör importerar en begränsad mängd ofärdiga rördelar som är ogängade. Gängningen utförs senare av importören. Eftersom de importerade varorna är ogängade anses de inte vara den berörda produkten. |
| --- | --- |

(27)

En importör importerar en begränsad mängd ofärdiga rördelar som är ogängade. Gängningen utförs senare av importören. Eftersom de importerade varorna är ogängade anses de inte vara den berörda produkten.

| (28) | Myndigheterna i en av medlemsstaterna påpekade att uttrycket ”aducerat”, enligt de förklarande anmärkningarna till Kombinerade nomenklaturen (4), inbegriper segjärn (identiskt med duktilt gjutjärn). Även om det inte rapporterats om någon försäljning av gängade rördelar tillverkade av duktilt gjutjärn av någon berörd part under undersökningsperioden finns det bevis som styrker att detta är möjligt. Eftersom dessa rördelar har samma grundläggande fysiska egenskaper som de undersökta gängade aducerade rördelarna, anses det vara lämpligt att klargöra att duktila järnprodukter omfattas av förfarandet och åtgärderna. |
| --- | --- |

(28)

Myndigheterna i en av medlemsstaterna påpekade att uttrycket ”aducerat”, enligt de förklarande anmärkningarna till Kombinerade nomenklaturen (4), inbegriper segjärn (identiskt med duktilt gjutjärn). Även om det inte rapporterats om någon försäljning av gängade rördelar tillverkade av duktilt gjutjärn av någon berörd part under undersökningsperioden finns det bevis som styrker att detta är möjligt. Eftersom dessa rördelar har samma grundläggande fysiska egenskaper som de undersökta gängade aducerade rördelarna, anses det vara lämpligt att klargöra att duktila järnprodukter omfattas av förfarandet och åtgärderna.

C.   STICKPROVSFÖRFARANDE

1.   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (29) | I enlighet med artikel 17 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov på grundval av den största representativa försäljningsvolymen av gängade aducerade rördelar till icke-närstående kunder i unionen som skäligen kan undersökas inom den tillgängliga tiden. Det utvalda stickprovet bestod av tre tillverkare som tillhör två företagsgrupper, vilka står för 81 % av försäljningen av gängade aducerade rördelar till icke-närstående kunder i unionen, av de sex unionstillverkare som var kända som tillverkare av den likadana produkten. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hördes alla unionstillverkare och klaganden, och alla berörda parter uppmanades att lämna synpunkter på det föreslagna stickprovet. Inga synpunkter på valet av stickprov lämnades. |
| --- | --- |

(29)

I enlighet med artikel 17 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov på grundval av den största representativa försäljningsvolymen av gängade aducerade rördelar till icke-närstående kunder i unionen som skäligen kan undersökas inom den tillgängliga tiden. Det utvalda stickprovet bestod av tre tillverkare som tillhör två företagsgrupper, vilka står för 81 % av försäljningen av gängade aducerade rördelar till icke-närstående kunder i unionen, av de sex unionstillverkare som var kända som tillverkare av den likadana produkten. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hördes alla unionstillverkare och klaganden, och alla berörda parter uppmanades att lämna synpunkter på det föreslagna stickprovet. Inga synpunkter på valet av stickprov lämnades.

2.   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (30) | I enlighet med artikel 17 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov på grundval av den största representativa exportvolym som skäligen kan undersökas inom den tillgängliga tiden. Tolv exporterande tillverkare som svarar för 51 % av Kinas export till unionen under undersökningstiden inlämnade de uppgifter för stickprovsförfarandet som begärdes i bilaga A till tillkännagivandet av inledande. Det utvalda stickprovet bestod av tre företag som står för 88 % av exportvolymen för de samarbetsvilliga parterna från Kina till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hördes alla berörda exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna. Inga synpunkter på valet av stickprov lämnades. |
| --- | --- |

(30)

I enlighet med artikel 17 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov på grundval av den största representativa exportvolym som skäligen kan undersökas inom den tillgängliga tiden. Tolv exporterande tillverkare som svarar för 51 % av Kinas export till unionen under undersökningstiden inlämnade de uppgifter för stickprovsförfarandet som begärdes i bilaga A till tillkännagivandet av inledande. Det utvalda stickprovet bestod av tre företag som står för 88 % av exportvolymen för de samarbetsvilliga parterna från Kina till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hördes alla berörda exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna. Inga synpunkter på valet av stickprov lämnades.

3.   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (31) | I enlighet med artikel 17 i grundförordningen valde kommissionen ut ett urval på grundval av den största representativa importvolym till unionen som skäligen kunde undersökas inom den tillgängliga tiden samt på grundval av företagens geografiska läge. Totalt inlämnade 33 icke-närstående importörer de uppgifter för stickprovsförfarandet som begärdes i bilaga B till tillkännagivandet av inledande. Det inledande stickprovet bestod av sex importörer i fem medlemsstater som står för 59 % av de samarbetsvilliga importörernas import av gängade aducerade rördelar till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hördes alla importörer. Efter att synpunkter inlämnats lades ytterligare tre företag till stickprovet vilket resulterade i ett slutligt stickprov av nio importörer i sex medlemsstater som står för 67 % av de samarbetsvilliga importörernas import av gängade aducerade rördelar till unionen. Inga ytterligare synpunkter inkom gällande det utökade stickprovet. Eftersom en importör inte lämnade svar på frågeformuläret, bestod det slutliga stickprovet av de återstående åtta importörerna. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med artikel 17 i grundförordningen valde kommissionen ut ett urval på grundval av den största representativa importvolym till unionen som skäligen kunde undersökas inom den tillgängliga tiden samt på grundval av företagens geografiska läge. Totalt inlämnade 33 icke-närstående importörer de uppgifter för stickprovsförfarandet som begärdes i bilaga B till tillkännagivandet av inledande. Det inledande stickprovet bestod av sex importörer i fem medlemsstater som står för 59 % av de samarbetsvilliga importörernas import av gängade aducerade rördelar till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hördes alla importörer. Efter att synpunkter inlämnats lades ytterligare tre företag till stickprovet vilket resulterade i ett slutligt stickprov av nio importörer i sex medlemsstater som står för 67 % av de samarbetsvilliga importörernas import av gängade aducerade rördelar till unionen. Inga ytterligare synpunkter inkom gällande det utökade stickprovet. Eftersom en importör inte lämnade svar på frågeformuläret, bestod det slutliga stickprovet av de återstående åtta importörerna.

D.   DUMPNING

1.   Folkrepubliken Kina

1.1.   Marknadsekonomisk status

| (32) | Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Kina ska normalvärdet, enligt artikel 2.7 b i grundförordningen, bestämmas i enlighet med artikel 2.1–2.6 för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(32)

Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Kina ska normalvärdet, enligt artikel 2.7 b i grundförordningen, bestämmas i enlighet med artikel 2.1–2.6 för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (33) | Dessa kriterier anges endast som referens och är i korthet följande:






  1. | Företagens beslut återspeglar marknadsförhållandena utan ett större statligt inflytande och kostnaderna reflekterar marknadsvärdena. |
| --- | --- | --- |

(33)

Dessa kriterier anges endast som referens och är i korthet följande:

1.

Företagens beslut återspeglar marknadsförhållandena utan ett större statligt inflytande och kostnaderna reflekterar marknadsvärdena.

| 2. | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det föreligger inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det föreligger inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Rättsäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Rättsäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (34) | Två exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och svarade på ansökningsformuläret om marknadsekonomisk status inom de givna tidsfristerna. |
| --- | --- |

(34)

Två exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och svarade på ansökningsformuläret om marknadsekonomisk status inom de givna tidsfristerna.

| (35) | Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade alla uppgifter som inlämnats i ansökningar om marknadsekonomisk status på plats hos företagen i fråga. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade alla uppgifter som inlämnats i ansökningar om marknadsekonomisk status på plats hos företagen i fråga.

| (36) | Vid kontrollen fastställdes att ingen av de exporterande tillverkarna som ansökte om marknadsekonomisk status uppfyllde kraven i kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(36)

Vid kontrollen fastställdes att ingen av de exporterande tillverkarna som ansökte om marknadsekonomisk status uppfyllde kraven i kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (37) | De reviderade räkenskaperna var inte i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer för någon av exportörerna, och de reviderade räkenskaperna för en exportör var till och med ofullständiga då de inte inbegrep någon rapport över kassaflöden. Det är därför uppenbart att de inte uppfyller kriterium 2. |
| --- | --- |

(37)

De reviderade räkenskaperna var inte i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer för någon av exportörerna, och de reviderade räkenskaperna för en exportör var till och med ofullständiga då de inte inbegrep någon rapport över kassaflöden. Det är därför uppenbart att de inte uppfyller kriterium 2.

| (38) | En exportör kunde inte uppvisa att kapitalet som tillskjutits under dess privatisering utvärderats ordentligt, medan den andra exportören erhöll statliga bidrag, främst i form av en förmånlig inkomstskattesats. Därmed uppfyller de inte kriterium 3. |
| --- | --- |

(38)

En exportör kunde inte uppvisa att kapitalet som tillskjutits under dess privatisering utvärderats ordentligt, medan den andra exportören erhöll statliga bidrag, främst i form av en förmånlig inkomstskattesats. Därmed uppfyller de inte kriterium 3.

| (39) | Ett företag som ansökte om marknadsekonomisk status gav synpunkter på underrättelsen om uppgifter. Företaget bestred inte de uppgifter som förekom i underrättelsen men tog upp tre huvudsakliga frågor i synpunkterna. |
| --- | --- |

(39)

Ett företag som ansökte om marknadsekonomisk status gav synpunkter på underrättelsen om uppgifter. Företaget bestred inte de uppgifter som förekom i underrättelsen men tog upp tre huvudsakliga frågor i synpunkterna.

| (40) | Först och främst hävdade företaget att fastställandet av marknadsmässig status är olagligt eftersom det utfördes nästan två månader efter den föreskrivna tidsfristen. I detta sammanhang måste det nämnas att denna försening skedde främst på grund av att en tidigare kontroll av marknadsekonomisk status inte kunde utföras då de kinesiska exportörerna inte fanns tillgängliga vid den tidpunkten. Det ska understrykas att tidpunkten för fastställandet inte inverkade på resultatet. |
| --- | --- |

(40)

Först och främst hävdade företaget att fastställandet av marknadsmässig status är olagligt eftersom det utfördes nästan två månader efter den föreskrivna tidsfristen. I detta sammanhang måste det nämnas att denna försening skedde främst på grund av att en tidigare kontroll av marknadsekonomisk status inte kunde utföras då de kinesiska exportörerna inte fanns tillgängliga vid den tidpunkten. Det ska understrykas att tidpunkten för fastställandet inte inverkade på resultatet.

| (41) | För det andra hävdade företaget att det inte uppfyllde kraven för de reviderade räkenskaperna enbart på formella grunder. Dessutom hävdade företaget att ”en redovisningspraxis som inte helt och hållet överensstämmer med IAS inte utgör en överträdelse av det andra kriteriet för marknadsekonomisk status så länge den inte har påverkat företagets finansiella resultat.” I detta avseende är det värt att nämna att kriterium 2 inte gör någon hänvisning till företagets finansiella resultat. Påståendet är därför ogrundat. Det relevanta kriteriet ”räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer”, är faktiskt ett formellt krav. Det är icke desto mindre värt att nämna att alla överträdelser var betydande, antingen på grund av storleken på de berörda beloppen eller på grund av överträdelsens betydelse (dvs. en obligatorisk analys utfördes helt enkelt inte). |
| --- | --- |

(41)

För det andra hävdade företaget att det inte uppfyllde kraven för de reviderade räkenskaperna enbart på formella grunder. Dessutom hävdade företaget att ”en redovisningspraxis som inte helt och hållet överensstämmer med IAS inte utgör en överträdelse av det andra kriteriet för marknadsekonomisk status så länge den inte har påverkat företagets finansiella resultat.” I detta avseende är det värt att nämna att kriterium 2 inte gör någon hänvisning till företagets finansiella resultat. Påståendet är därför ogrundat. Det relevanta kriteriet ”räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer”, är faktiskt ett formellt krav. Det är icke desto mindre värt att nämna att alla överträdelser var betydande, antingen på grund av storleken på de berörda beloppen eller på grund av överträdelsens betydelse (dvs. en obligatorisk analys utfördes helt enkelt inte).

| (42) | Till sist hävdade företaget att de förmåner det erhållit i form av förmånlig inkomstskattesats inte har använts tidigare för att avslå ansökningar om marknadsekonomisk status. I detta avseende konstateras det att varje fall bedöms utifrån sina egna förutsättningar. Enligt kriterium 3 för marknadsekonomisk status bedöms det om kinesiska exportörer är föremål för betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Detta är fallet här, med hänvisning till de statliga förmåner som erhållits, huvudsakligen i form av en förmånlig skattesats. Allmänna synpunkter av den typ som lämnades av den kinesiska exportören är därför inte tillräckligt underbyggda. |
| --- | --- |

(42)

Till sist hävdade företaget att de förmåner det erhållit i form av förmånlig inkomstskattesats inte har använts tidigare för att avslå ansökningar om marknadsekonomisk status. I detta avseende konstateras det att varje fall bedöms utifrån sina egna förutsättningar. Enligt kriterium 3 för marknadsekonomisk status bedöms det om kinesiska exportörer är föremål för betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Detta är fallet här, med hänvisning till de statliga förmåner som erhållits, huvudsakligen i form av en förmånlig skattesats. Allmänna synpunkter av den typ som lämnades av den kinesiska exportören är därför inte tillräckligt underbyggda.

| (43) | Sammanfattningsvis har inte någon av de exporterande tillverkarna uppvisat att kriterierna 2 och 3 för marknadsekonomisk status är uppfyllda. Därför kan inte marknadsekonomisk status tilldelas dessa företag. |
| --- | --- |

(43)

Sammanfattningsvis har inte någon av de exporterande tillverkarna uppvisat att kriterierna 2 och 3 för marknadsekonomisk status är uppfyllda. Därför kan inte marknadsekonomisk status tilldelas dessa företag.

1.2.   Individuell behandling

| (44) | Enligt 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den bestämmelsen, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(44)

Enligt 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den bestämmelsen, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen.

| (45) | Dessa kriterier anges som referens och är i korthet följande:






  1. | Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall där företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag. |
| --- | --- | --- |

(45)

Dessa kriterier anges som referens och är i korthet följande:

1.

Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall där företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.

| 2. | Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt. |
| --- | --- |

2.

Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.

| 3. | Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det kunna visas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning. |
| --- | --- |

3.

Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det kunna visas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.

| 4. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

4.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| 5. | Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

5.

Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

| (46) | De exporterande tillverkare som inte uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status och den tredje tillverkaren i stickprovet ansökte alla om individuell behandling. På grundval av den tillgängliga informationen fastställdes preliminärt att alla exporterande tillverkare i stickprovet uppfyllde de krav som anges i artikel 9.5 i grundförordningen och att de därmed kan ges individuell behandling. |
| --- | --- |

(46)

De exporterande tillverkare som inte uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status och den tredje tillverkaren i stickprovet ansökte alla om individuell behandling. På grundval av den tillgängliga informationen fastställdes preliminärt att alla exporterande tillverkare i stickprovet uppfyllde de krav som anges i artikel 9.5 i grundförordningen och att de därmed kan ges individuell behandling.

1.3.   Jämförbart land

| (47) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljas marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredje land med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land). |
| --- | --- |

(47)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljas marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredje land med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).

| (48) | I tillkännagivandet av inledande angav kommissionen att den övervägde att använda Argentina som lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina och uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på detta. |
| --- | --- |

(48)

I tillkännagivandet av inledande angav kommissionen att den övervägde att använda Argentina som lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina och uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på detta.

| (49) | Ett antal exportörer och importörer har lämnat in synpunkter på valet av jämförbart land och menar att Argentina inte är ett lämpligt jämförbart land, främst på grund av låg inhemsk konkurrens och den därav följande höga prisnivån på den inhemska marknaden i Argentina. Det finns förvisso tecken på att den argentinska marknaden i stort är uppdelad mellan tre inhemska tillverkare. Enligt argentinsk statistik är importen till den argentinska marknaden försumbar, eftersom de traditionellt största utländska leverantörerna Brasilien och Kina är föremål för höga antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(49)

Ett antal exportörer och importörer har lämnat in synpunkter på valet av jämförbart land och menar att Argentina inte är ett lämpligt jämförbart land, främst på grund av låg inhemsk konkurrens och den därav följande höga prisnivån på den inhemska marknaden i Argentina. Det finns förvisso tecken på att den argentinska marknaden i stort är uppdelad mellan tre inhemska tillverkare. Enligt argentinsk statistik är importen till den argentinska marknaden försumbar, eftersom de traditionellt största utländska leverantörerna Brasilien och Kina är föremål för höga antidumpningstullar.

| (50) | Samma exportörer och importörer föreslog Thailand, Indien och Indonesien som mer lämpliga jämförbara länder. Efter beaktande av synpunkterna från de berörda parterna söktes samarbete från argentinska och indiska tillverkare och slutligen accepterade en argentinsk och en indisk tillverkare samarbetet. |
| --- | --- |

(50)

Samma exportörer och importörer föreslog Thailand, Indien och Indonesien som mer lämpliga jämförbara länder. Efter beaktande av synpunkterna från de berörda parterna söktes samarbete från argentinska och indiska tillverkare och slutligen accepterade en argentinsk och en indisk tillverkare samarbetet.

| (51) | En analys av dessa svar visade att de inhemska priserna som rapporterades av den enda samarbetsvilliga argentinska tillverkaren faktiskt var mycket höga, både väsentligt högre än försäljningspriserna från unionstillverkarna i stickprovet och deras icke-skadevållande pris. |
| --- | --- |

(51)

En analys av dessa svar visade att de inhemska priserna som rapporterades av den enda samarbetsvilliga argentinska tillverkaren faktiskt var mycket höga, både väsentligt högre än försäljningspriserna från unionstillverkarna i stickprovet och deras icke-skadevållande pris.

| (52) | Å andra sidan visade det sig att det råder stor konkurrens på den indiska marknaden med uppskattningsvis 300 tillverkare. Till följd av detta kan de inhemska priserna som rapporterats av den samarbetsvilliga indiska exportören anses vara skäliga. |
| --- | --- |

(52)

Å andra sidan visade det sig att det råder stor konkurrens på den indiska marknaden med uppskattningsvis 300 tillverkare. Till följd av detta kan de inhemska priserna som rapporterats av den samarbetsvilliga indiska exportören anses vara skäliga.

| (53) | Thailand och Indonesien deltar i samma undersökning men endast ett mycket begränsat antal tillverkare verkar i båda länderna, vilket gör deras inhemska marknader mindre konkurrensutsatta jämfört med Indien. Det fastställs därför preliminärt att Indien är ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(53)

Thailand och Indonesien deltar i samma undersökning men endast ett mycket begränsat antal tillverkare verkar i båda länderna, vilket gör deras inhemska marknader mindre konkurrensutsatta jämfört med Indien. Det fastställs därför preliminärt att Indien är ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

1.4.   Normalvärde

| (54) | Eftersom ingen kinesisk exportör i stickprovet beviljades marknadsekonomisk status, fastställdes normalvärdet enligt bestämmelsen i artikel 2.7 a i grundförordningen, med hjälp av Indien som jämförbart tredje land med marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(54)

Eftersom ingen kinesisk exportör i stickprovet beviljades marknadsekonomisk status, fastställdes normalvärdet enligt bestämmelsen i artikel 2.7 a i grundförordningen, med hjälp av Indien som jämförbart tredje land med marknadsekonomi.

| (55) | Först fastställdes det för varje berörd exporterande tillverkare huruvida den totala inhemska försäljningen av gängade aducerade rördelar i det jämförbara landet var representativ, dvs. om den totala volymen av sådan försäljning stod för minst 5 % av varje exporterande tillverkares totala volym av exportförsäljning av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Detta var fallet för två av de tre exporterande tillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(55)

Först fastställdes det för varje berörd exporterande tillverkare huruvida den totala inhemska försäljningen av gängade aducerade rördelar i det jämförbara landet var representativ, dvs. om den totala volymen av sådan försäljning stod för minst 5 % av varje exporterande tillverkares totala volym av exportförsäljning av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Detta var fallet för två av de tre exporterande tillverkarna i urvalet.

| (56) | Därefter fastställdes vilka produkttyper som säljs på den inhemska marknaden av företagen, där tillverkaren i det jämförbara landet överlag hade representativ försäljning som var identisk eller direkt jämförbar med de typer som säljs för export till unionen. |
| --- | --- |

(56)

Därefter fastställdes vilka produkttyper som säljs på den inhemska marknaden av företagen, där tillverkaren i det jämförbara landet överlag hade representativ försäljning som var identisk eller direkt jämförbar med de typer som säljs för export till unionen.

| (57) | För varje typ som säljs av tillverkaren i det jämförbara landet på dess inhemska marknad och som konstateras vara direkt jämförbar med den typ av gängade aducerade rördelar som säljs för export till unionen av de exporterande tillverkarna, fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ. Inhemsk försäljning av en särskild produkttyp anses vara tillräckligt representativ när volymen av den produkt som säljs på den inhemska marknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden står för minst 5 % av den totala volymen av den jämförbara produkten som säljs på export till unionen av den exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(57)

För varje typ som säljs av tillverkaren i det jämförbara landet på dess inhemska marknad och som konstateras vara direkt jämförbar med den typ av gängade aducerade rördelar som säljs för export till unionen av de exporterande tillverkarna, fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ. Inhemsk försäljning av en särskild produkttyp anses vara tillräckligt representativ när volymen av den produkt som säljs på den inhemska marknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden står för minst 5 % av den totala volymen av den jämförbara produkten som säljs på export till unionen av den exporterande tillverkaren.

| (58) | Kommissionen undersökte senare huruvida varje typ av den likadana produkten som säljs på den inhemska marknaden i representativa kvantiteter kan anses ha blivit såld vid normal handel av tillverkaren i det jämförbara landet. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen undersökte senare huruvida varje typ av den likadana produkten som säljs på den inhemska marknaden i representativa kvantiteter kan anses ha blivit såld vid normal handel av tillverkaren i det jämförbara landet. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden.

| (59) | Om försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris motsvarande minst den beräknade tillverkningskostnaden stod för mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen och om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på de faktiska försäljningspriserna på den inhemska marknaden. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av den typen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(59)

Om försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris motsvarande minst den beräknade tillverkningskostnaden stod för mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen och om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på de faktiska försäljningspriserna på den inhemska marknaden. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av den typen under undersökningsperioden.

| (60) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ. |
| --- | --- |

(60)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ.

| (61) | När alla produkttyper såldes med förlust, ansågs de inte ha blivit sålda vid normal handel. |
| --- | --- |

(61)

När alla produkttyper såldes med förlust, ansågs de inte ha blivit sålda vid normal handel.

| (62) | Ett konstruerat normalvärde används dels för försäljningen av produkttyper som inte såldes vid normal handel, dels för produkttyper som inte såldes i representativa mängder på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

(62)

Ett konstruerat normalvärde används dels för försäljningen av produkttyper som inte såldes vid normal handel, dels för produkttyper som inte såldes i representativa mängder på den inhemska marknaden.

| (63) | För att konstruera normalvärdet adderades det jämförbara landets enda samarbetsvilliga tillverkares vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dess egna genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. För produkttyper som såldes i kvantiteter som inte var representativa på den inhemska marknaden jämfördes den vägda genomsnittliga vinsten samt försäljnings- och administrationskostnader och andra kostnader vid normal handel för denna icke-representativa försäljning för att konstruera normalvärdet. Vid behov justerades tillverkningskostnader samt försäljnings- och administrationskostnader och andra kostnader innan de användes för att undersöka om försäljningen skett vid normal handel och för att konstruera normalvärden. |
| --- | --- |

(63)

För att konstruera normalvärdet adderades det jämförbara landets enda samarbetsvilliga tillverkares vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dess egna genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. För produkttyper som såldes i kvantiteter som inte var representativa på den inhemska marknaden jämfördes den vägda genomsnittliga vinsten samt försäljnings- och administrationskostnader och andra kostnader vid normal handel för denna icke-representativa försäljning för att konstruera normalvärdet. Vid behov justerades tillverkningskostnader samt försäljnings- och administrationskostnader och andra kostnader innan de användes för att undersöka om försäljningen skett vid normal handel och för att konstruera normalvärden.

1.5.   Exportpris

| (64) | Eftersom tillverkarna i urvalet beviljades individuell behandling och genomförde exportförsäljning av den berörda produkten till unionen direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(64)

Eftersom tillverkarna i urvalet beviljades individuell behandling och genomförde exportförsäljning av den berörda produkten till unionen direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

1.6.   Jämförelse

| (65) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. |
| --- | --- |

(65)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik.

| (66) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(66)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten.

| (67) | Lämpliga justeringar gjordes för kostnader för fysiska egenskaper, indirekta skatter, transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, provisioner samt bankkostnader i de fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och kunde beläggas. |
| --- | --- |

(67)

Lämpliga justeringar gjordes för kostnader för fysiska egenskaper, indirekta skatter, transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, provisioner samt bankkostnader i de fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och kunde beläggas.

1.7.   Dumpningsmarginaler

| (68) | För företagen i urvalet jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten som fastställdes för det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för den motsvarande berörda produkttypen, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(68)

För företagen i urvalet jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten som fastställdes för det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för den motsvarande berörda produkttypen, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (69) | På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi | 67,8 % |
| Jinan Meide | 39,3 % |
| Qingdao Madison | 32,1 % |

(69)

På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Hebei Jianzhi

67,8 %

Jinan Meide

39,3 %

Qingdao Madison

32,1 %

| (70) | Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet beräknades i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av marginalerna som fastställts för de exporterande tillverkarna i stickprovet. |
| --- | --- |

(70)

Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet beräknades i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av marginalerna som fastställts för de exporterande tillverkarna i stickprovet.

| (71) | På grundval av detta fastställdes preliminärt den beräknade dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga företagen som inte ingick i urvalet till 42,3 %. |
| --- | --- |

(71)

På grundval av detta fastställdes preliminärt den beräknade dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga företagen som inte ingick i urvalet till 42,3 %.

| (72) | Med avseende på övriga exporterande tillverkare i Kina, fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes graden av samarbetsvilja genom att man jämförde den exportvolym till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna med den motsvarande importstatistiken från Eurostat. |
| --- | --- |

(72)

Med avseende på övriga exporterande tillverkare i Kina, fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes graden av samarbetsvilja genom att man jämförde den exportvolym till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna med den motsvarande importstatistiken från Eurostat.

| (73) | Graden av samarbetsvilja kan anses vara hög, eftersom samarbetet stod för mer än 50 % av den totala kinesiska exporten till unionen och industrin kan anses vara fragmenterad på grund av det stora antalet exporterande tillverkare i Kina. Eftersom det inte fanns någon anledning att tro att någon exporterande tillverkare avsiktligen avstod från att samarbeta, fastställdes den övriga dumpningsmarginalen på nivån för företaget i stickprovet med den högsta dumpningsmarginalen. Detta ansågs vara lämpligt eftersom det inte fanns något som tydde på att företagen med bristande samarbetsvilja bedrev dumping på en lägre nivå, och för att säkerställa effektiviteten av eventuella åtgärder. |
| --- | --- |

(73)

Graden av samarbetsvilja kan anses vara hög, eftersom samarbetet stod för mer än 50 % av den totala kinesiska exporten till unionen och industrin kan anses vara fragmenterad på grund av det stora antalet exporterande tillverkare i Kina. Eftersom det inte fanns någon anledning att tro att någon exporterande tillverkare avsiktligen avstod från att samarbeta, fastställdes den övriga dumpningsmarginalen på nivån för företaget i stickprovet med den högsta dumpningsmarginalen. Detta ansågs vara lämpligt eftersom det inte fanns något som tydde på att företagen med bristande samarbetsvilja bedrev dumping på en lägre nivå, och för att säkerställa effektiviteten av eventuella åtgärder.

| (74) | På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi | 67,8 % |
| Jinan Meide | 39,3 % |
| Qingdao Madison | 32,1 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 42,3 % |
| Alla övriga företag | 67,8 % |

(74)

På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Hebei Jianzhi

67,8 %

Jinan Meide

39,3 %

Qingdao Madison

32,1 %

Andra samarbetsvilliga företag

42,3 %

Alla övriga företag

67,8 %

2.   Thailand och Indonesien

2.1.   Normalvärde

| (75) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställde kommissionen först för varje samarbetsvilligt exporterande företag huruvida dess totala försäljning av den likadana produkten på den inhemska marknaden var representativ, dvs. huruvida den totala volymen av sådan försäljning minst representerade 5 % av dess totala volym av exportförsäljning av den berörda produkten till unionen. Undersökningen fastställde att försäljningen av den likadana produkten på den inhemska marknaden var representativ för alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Thailand och Indonesien. |
| --- | --- |

(75)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställde kommissionen först för varje samarbetsvilligt exporterande företag huruvida dess totala försäljning av den likadana produkten på den inhemska marknaden var representativ, dvs. huruvida den totala volymen av sådan försäljning minst representerade 5 % av dess totala volym av exportförsäljning av den berörda produkten till unionen. Undersökningen fastställde att försäljningen av den likadana produkten på den inhemska marknaden var representativ för alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Thailand och Indonesien.

| (76) | Kommissionen fastställde senare vilka produkttyper som säljs på den inhemska marknaden av företag med överlag representativ försäljning på den inhemska marknaden och som var identiska eller i hög grad överensstämde med de typer som säljs på export till unionen. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen fastställde senare vilka produkttyper som säljs på den inhemska marknaden av företag med överlag representativ försäljning på den inhemska marknaden och som var identiska eller i hög grad överensstämde med de typer som säljs på export till unionen.

| (77) | För varje typ av den likadana produkten som säljs av den exporterande tillverkaren på dennes inhemska marknad och som konstateras vara jämförbar med den berörda produkttypen som säljs på export till unionen, fastställdes det om försäljningen på den inhemska marknaden var tillräckligt representativ för syftena i artikel 2.2 i grundförordningen. Inhemsk försäljning av en särskild produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när volymen av den produkt som säljs på den inhemska marknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden stod för minst 5 % av den totala volymen av den jämförbara produkten som säljs på export till unionen. |
| --- | --- |

(77)

För varje typ av den likadana produkten som säljs av den exporterande tillverkaren på dennes inhemska marknad och som konstateras vara jämförbar med den berörda produkttypen som säljs på export till unionen, fastställdes det om försäljningen på den inhemska marknaden var tillräckligt representativ för syftena i artikel 2.2 i grundförordningen. Inhemsk försäljning av en särskild produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när volymen av den produkt som säljs på den inhemska marknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden stod för minst 5 % av den totala volymen av den jämförbara produkten som säljs på export till unionen.

| (78) | Kommissionen undersökte senare huruvida varje typ av den likadana produkten som säljs på den inhemska marknaden i representativa mängder kan anses ha blivit såld vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta genomfördes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen undersökte senare huruvida varje typ av den likadana produkten som säljs på den inhemska marknaden i representativa mängder kan anses ha blivit såld vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta genomfördes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden.

| (79) | Om försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris motsvarande minst den beräknade tillverkningskostnaden stod för mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, och om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lika med eller högre än kostnaden per enhet, beräknades normalvärdet per produkttyp som det vägda genomsnittet för alla försäljningspriser på den inhemska marknaden för den aktuella typen. |
| --- | --- |

(79)

Om försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris motsvarande minst den beräknade tillverkningskostnaden stod för mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, och om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lika med eller högre än kostnaden per enhet, beräknades normalvärdet per produkttyp som det vägda genomsnittet för alla försäljningspriser på den inhemska marknaden för den aktuella typen.

| (80) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än enhetskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset på den inhemska marknaden, vilket beräknades som ett vägt genomsnittspris av endast den lönsamma försäljningen på den inhemska marknaden av den aktuella typen. |
| --- | --- |

(80)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än enhetskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset på den inhemska marknaden, vilket beräknades som ett vägt genomsnittspris av endast den lönsamma försäljningen på den inhemska marknaden av den aktuella typen.

| (81) | När alla produkttyperna såldes med förlust ansågs de inte ha blivit sålda vid normal handel. |
| --- | --- |

(81)

När alla produkttyperna såldes med förlust ansågs de inte ha blivit sålda vid normal handel.

| (82) | Ett konstruerat normalvärde användes dels för försäljningen av produkttyper som inte såldes vid normal handel, dels för produkttyper som inte såldes i representativa mängder på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

(82)

Ett konstruerat normalvärde användes dels för försäljningen av produkttyper som inte såldes vid normal handel, dels för produkttyper som inte såldes i representativa mängder på den inhemska marknaden.

| (83) | För att konstruera normalvärdet adderades de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med deras egna genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. För produkttyper som såldes i kvantiteter som inte var representativa på den inhemska marknaden jämfördes den vägda genomsnittliga vinsten samt försäljnings- och administrationskostnader och andra kostnader vid normal handel för denna icke representativa försäljning för att konstruera normalvärdet. |
| --- | --- |

(83)

För att konstruera normalvärdet adderades de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med deras egna genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. För produkttyper som såldes i kvantiteter som inte var representativa på den inhemska marknaden jämfördes den vägda genomsnittliga vinsten samt försäljnings- och administrationskostnader och andra kostnader vid normal handel för denna icke representativa försäljning för att konstruera normalvärdet.

2.2.   Exportpris

| (84) | Eftersom all export av den berörda produkten för de samarbetsvilliga thailändska och indonesiska exportörerna gjordes till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(84)

Eftersom all export av den berörda produkten för de samarbetsvilliga thailändska och indonesiska exportörerna gjordes till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

2.3.   Jämförelse

| (85) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. |
| --- | --- |

(85)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik.

| (86) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(86)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten.

| (87) | Lämpliga justeringar gjordes för handelsled, transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, provisioner samt bankkostnader i de fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och kunde beläggas. |
| --- | --- |

(87)

Lämpliga justeringar gjordes för handelsled, transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, provisioner samt bankkostnader i de fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och kunde beläggas.

2.4.   Dumpningsmarginaler

a)   Thailand

| (88) | För de två samarbetsvilliga företagen i Thailand jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den motsvarande berörda produkttypen, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(88)

För de två samarbetsvilliga företagen i Thailand jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den motsvarande berörda produkttypen, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (89) | Med hänsyn till att graden av samarbetsvilja betraktades som hög (exportvolymen för de två samarbetsvilliga thailändska företagen stod för mer än 80 % av den totala thailändska exporten till unionen under undersökningsperioden), fastställdes dumpningsmarginalen för all övriga thailändska exporterande tillverkare på nivån för den högsta dumpningsmarginalen för de två samarbetsvilliga företagen. |
| --- | --- |

(89)

Med hänsyn till att graden av samarbetsvilja betraktades som hög (exportvolymen för de två samarbetsvilliga thailändska företagen stod för mer än 80 % av den totala thailändska exporten till unionen under undersökningsperioden), fastställdes dumpningsmarginalen för all övriga thailändska exporterande tillverkare på nivån för den högsta dumpningsmarginalen för de två samarbetsvilliga företagen.

| (90) | På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna för thailändska företag, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd | 15,9 % |
| Siam Fittings Co., Ltd | 50,7 % |
| Alla övriga företag | 50,7 % |

(90)

På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna för thailändska företag, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:

Företag

Dumpningsmarginal

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

15,9 %

Siam Fittings Co., Ltd

50,7 %

Alla övriga företag

50,7 %

b)   Indonesien

| (91) | För det enda samarbetsvilliga företaget jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den motsvarande berörda produkttypen, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(91)

För det enda samarbetsvilliga företaget jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den motsvarande berörda produkttypen, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (92) | Med hänsyn till att graden av samarbetsvilja betraktades som hög (exportvolymen för det enda samarbetsvilliga indonesiska företaget stod för mer än 80 % av den totala indonesiska exporten till unionen under undersökningsperioden), fastställdes dumpningsmarginalen för alla övriga indonesiska exporterande tillverkare på samma nivå av dumpningsmarginal som för det samarbetsvilliga företaget. |
| --- | --- |

(92)

Med hänsyn till att graden av samarbetsvilja betraktades som hög (exportvolymen för det enda samarbetsvilliga indonesiska företaget stod för mer än 80 % av den totala indonesiska exporten till unionen under undersökningsperioden), fastställdes dumpningsmarginalen för alla övriga indonesiska exporterande tillverkare på samma nivå av dumpningsmarginal som för det samarbetsvilliga företaget.

| (93) | På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| PT. Tri Sinar Purnama | 11,0 % |
| Alla övriga företag | 11,0 % |

(93)

På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:

Företag

Dumpningsmarginal

PT. Tri Sinar Purnama

11,0 %

Alla övriga företag

11,0 %

E.   SKADA

1.   Unionstillverkning

| (94) | Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av sex tillverkare i unionen. Såsom framgår av skäl 29 ovan, valdes till urvalet två grupper unionstillverkare som vardera består av tre unionstillverkare, vilka står för 81 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(94)

Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av sex tillverkare i unionen. Såsom framgår av skäl 29 ovan, valdes till urvalet två grupper unionstillverkare som vardera består av tre unionstillverkare, vilka står för 81 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten.

2.   Definition av unionsindustrin

| (95) | I den mening som avses i artikel 4.1 och artikel 5.4 i grundförordningen kommer alla sex befintliga unionstillverkare som tillverkar den likadana produkten under undersökningsperioden att utgöra unionsindustrin och de kommer därför hädanefter att kallas ”unionsindustrin”. |
| --- | --- |

(95)

I den mening som avses i artikel 4.1 och artikel 5.4 i grundförordningen kommer alla sex befintliga unionstillverkare som tillverkar den likadana produkten under undersökningsperioden att utgöra unionsindustrin och de kommer därför hädanefter att kallas ”unionsindustrin”.

3.   Förbrukning i unionen

| (96) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av försäljningsvolymen för unionsindustrin på unionsmarknaden samt på grundval av den importvolym som rapporterats av Eurostat, justerad genom resultaten av undersökningen. |
| --- | --- |

(96)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av försäljningsvolymen för unionsindustrin på unionsmarknaden samt på grundval av den importvolym som rapporterats av Eurostat, justerad genom resultaten av undersökningen.

| (97) | Förbrukningen i unionen minskade betydligt, med 21 %, mellan 2008 och 2009 och ökade senare med 12 procentenheter till en nivå på 9 % under förbrukningen vid början av skadeundersökningsperioden.









  Förbrukning i unionen (ton) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Förbrukning i unionen | 72 231 | 57 398 | 59 190 | 65 460 |
| Index | 100 | 79 | 82 | 91 |
| Källa: | Uppgifter i klagomålet, Eurostat och svar på frågeformulär. |

(97)

Förbrukningen i unionen minskade betydligt, med 21 %, mellan 2008 och 2009 och ökade senare med 12 procentenheter till en nivå på 9 % under förbrukningen vid början av skadeundersökningsperioden.

Förbrukning i unionen (ton)

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Förbrukning i unionen

72 231

57 398

59 190

65 460

Index

100

79

82

91

Källa:

Uppgifter i klagomålet, Eurostat och svar på frågeformulär.

4.   Import från de berörda länderna

4.1.   Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

| (98) | Kommissionen undersökte om importen av gängade aducerade rördelar med ursprung i de berörda länderna skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen undersökte om importen av gängade aducerade rördelar med ursprung i de berörda länderna skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

| (99) | Dumpningsmarginalen som fastställdes i förhållande till importen från varje berört land var högre än den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen (se skälen 74, 90 och 93). |
| --- | --- |

(99)

Dumpningsmarginalen som fastställdes i förhållande till importen från varje berört land var högre än den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen (se skälen 74, 90 och 93).

| (100) | När det gäller volymen av dumpad import från Indonesien konstaterades det att den endast utgjorde ca 2,5 % av all import av den likadana produkten till unionen under undersökningsperioden. Därför kan den inte anses utgöra en orsak till väsentlig skada för unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.3 i grundförordningen eller bestämmelserna i WTO:s antidumpningsavtal. (5) |
| --- | --- |

(100)

När det gäller volymen av dumpad import från Indonesien konstaterades det att den endast utgjorde ca 2,5 % av all import av den likadana produkten till unionen under undersökningsperioden. Därför kan den inte anses utgöra en orsak till väsentlig skada för unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.3 i grundförordningen eller bestämmelserna i WTO:s antidumpningsavtal. (5)

| (101) | Samtidigt fastställde undersökningen i detta preliminära skede att majoriteten av importen från Indonesien mycket väl kan ha deklarerats felaktigt med ett annat KN-nummer, dvs. 7307 99 10 istället för 7307 19 10 som vanligen är relevant för gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn. Dock är hela eller en stor del av den möjligen felaktigt deklarerade importen redan inbegripen i siffran 2,5 % som nämndes i föregående skäl. |
| --- | --- |

(101)

Samtidigt fastställde undersökningen i detta preliminära skede att majoriteten av importen från Indonesien mycket väl kan ha deklarerats felaktigt med ett annat KN-nummer, dvs. 7307 99 10 istället för 7307 19 10 som vanligen är relevant för gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn. Dock är hela eller en stor del av den möjligen felaktigt deklarerade importen redan inbegripen i siffran 2,5 % som nämndes i föregående skäl.

| (102) | Mot denna bakgrund beslöts det preliminärt att inte lägga samman denna import med den dumpade importen från Thailand och Kina. |
| --- | --- |

(102)

Mot denna bakgrund beslöts det preliminärt att inte lägga samman denna import med den dumpade importen från Thailand och Kina.

| (103) | Med avseende på volymen dumpad import från Thailand och Kina kan den inte betraktas som försumbar, eftersom dess marknadsandel uppgår till 5,4 % respektive 47,3 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(103)

Med avseende på volymen dumpad import från Thailand och Kina kan den inte betraktas som försumbar, eftersom dess marknadsandel uppgår till 5,4 % respektive 47,3 % under undersökningsperioden.

| (104) | Den sammantagna bedömningen var preliminärt betraktad som lämplig med tanke på de jämförbara konkurrensförhållandena mellan importen från dessa två länder och den likadana produkten från unionen, dvs. genom samma försäljningskanaler och till samma kundkategorier. I ett antal fall har det faktiskt visat sig att importerade produkter från Kina och Thailand såldes av samma distributörer. |
| --- | --- |

(104)

Den sammantagna bedömningen var preliminärt betraktad som lämplig med tanke på de jämförbara konkurrensförhållandena mellan importen från dessa två länder och den likadana produkten från unionen, dvs. genom samma försäljningskanaler och till samma kundkategorier. I ett antal fall har det faktiskt visat sig att importerade produkter från Kina och Thailand såldes av samma distributörer.

| (105) | Mot denna bakgrund betraktades det preliminärt att alla kriterier som fastställs i artikel 3.4 i grundförordningen har uppfyllts. Importen från Thailand och Kina undersöktes därför sammantaget. Denna kallas härmed för ”import från de två berörda länderna”. |
| --- | --- |

(105)

Mot denna bakgrund betraktades det preliminärt att alla kriterier som fastställs i artikel 3.4 i grundförordningen har uppfyllts. Importen från Thailand och Kina undersöktes därför sammantaget. Denna kallas härmed för ”import från de två berörda länderna”.

4.2.   Volym och marknadsandel av importen från de två berörda länderna

| (106) | Importvolymen av den berörda produkten från de två berörda länderna till unionsmarknaden ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden. Medan importen inledningsvis minskade med 16 % mellan 2008 och 2009 på grund av minskad förbrukning vilket nämns i skäl 97 ovan, ökade den därefter väsentligt, med 31 procentenheter, fram till undersökningsperioden.









  Unionens importvolym (ton) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Kina | 26 188 | 22 413 | 22 065 | 30 786 |
| Index | 100 | 86 | 84 | 118 |
| Thailand | 3 723 | 2 681 | 3 331 | 3 485 |
| Index | 100 | 72 | 89 | 94 |
| De två berörda länderna | 29 911 | 25 094 | 25 396 | 34 271 |
| Index | 100 | 84 | 85 | 115 |
| Källa: | Eurostat och undersökningens resultat. |

(106)

Importvolymen av den berörda produkten från de två berörda länderna till unionsmarknaden ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden. Medan importen inledningsvis minskade med 16 % mellan 2008 och 2009 på grund av minskad förbrukning vilket nämns i skäl 97 ovan, ökade den därefter väsentligt, med 31 procentenheter, fram till undersökningsperioden.

Unionens importvolym (ton)

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Kina

26 188

22 413

22 065

30 786

Index

100

86

84

118

Thailand

3 723

2 681

3 331

3 485

Index

100

72

89

94

De två berörda länderna

29 911

25 094

25 396

34 271

Index

100

84

85

115

Källa:

Eurostat och undersökningens resultat.

| (107) | Marknadsandelen av dumpad import från de två berörda länderna har ökat med 11 procentenheter, från 41,7 % till 52,7 %, under skadeundersökningsperioden. Tillväxten av denna marknadsandel skedde främst mellan 2010 och undersökningsperioden, under en återhämtningsperiod av efterfrågan.









  Unionens marknadsandel |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Kina | 36,5 % | 39,3 % | 37,7 % | 47,3 % |
| Index | 100 | 108 | 103 | 129 |
| Thailand | 5,2 % | 4,7 % | 5,7 % | 5,4 % |
| Index | 100 | 91 | 110 | 103 |
| De två berörda länderna | 41,7 % | 44,0 % | 43,4 % | 52,7 % |
| Index | 100 | 106 | 104 | 126 |
| Källa: | Uppgifter i klagomålet, Eurostat och svar på frågeformulär. |

(107)

Marknadsandelen av dumpad import från de två berörda länderna har ökat med 11 procentenheter, från 41,7 % till 52,7 %, under skadeundersökningsperioden. Tillväxten av denna marknadsandel skedde främst mellan 2010 och undersökningsperioden, under en återhämtningsperiod av efterfrågan.

Unionens marknadsandel

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Kina

36,5 %

39,3 %

37,7 %

47,3 %

Index

100

108

103

129

Thailand

5,2 %

4,7 %

5,7 %

5,4 %

Index

100

91

110

103

De två berörda länderna

41,7 %

44,0 %

43,4 %

52,7 %

Index

100

106

104

126

Källa:

Uppgifter i klagomålet, Eurostat och svar på frågeformulär.

4.3.   Priser för import från de två berörda länderna och prisunderskridande

a)   Prisutveckling

| (108) | Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset på den dumpade importen från de två berörda länderna, vid unionens gräns, före tull, enligt uppgifter från Eurostat. Under skadeundersökningsperioden ökade det genomsnittliga priset på importen från de två berörda länderna kontinuerligt med totalt 14 %.









  Importpriser (EUR/ton) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Kina | 1 428 | 1 557 | 1 631 | 1 676 |
| Index | 100 | 109 | 114 | 117 |
| Thailand | 2 126 | 2 208 | 2 036 | 2 148 |
| Index | 100 | 104 | 96 | 101 |
| De två berörda länderna | 1 515 | 1 626 | 1 679 | 1 721 |
| Index | 100 | 107 | 111 | 114 |
| Källa: | Eurostat. |

(108)

Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset på den dumpade importen från de två berörda länderna, vid unionens gräns, före tull, enligt uppgifter från Eurostat. Under skadeundersökningsperioden ökade det genomsnittliga priset på importen från de två berörda länderna kontinuerligt med totalt 14 %.

Importpriser (EUR/ton)

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Kina

1 428

1 557

1 631

1 676

Index

100

109

114

117

Thailand

2 126

2 208

2 036

2 148

Index

100

104

96

101

De två berörda länderna

1 515

1 626

1 679

1 721

Index

100

107

111

114

Källa:

Eurostat.

b)   Prisunderskridande

| (109) | En jämförelse per produkttyp utfördes mellan de exporterande tillverkarnas försäljningspriser och de utvalda unionstillverkarnas försäljningspriser i unionen. I detta syfte hade de utvalda unionstillverkarnas priser till icke-närstående kunder jämförts med de utvalda exporterande tillverkarnas priser från de två berörda länderna. Justeringar gjordes vid behov för att beakta de skillnader av handelsled (i synnerhet OEM-försäljning) och kostnader som uppstår efter import. |
| --- | --- |

(109)

En jämförelse per produkttyp utfördes mellan de exporterande tillverkarnas försäljningspriser och de utvalda unionstillverkarnas försäljningspriser i unionen. I detta syfte hade de utvalda unionstillverkarnas priser till icke-närstående kunder jämförts med de utvalda exporterande tillverkarnas priser från de två berörda länderna. Justeringar gjordes vid behov för att beakta de skillnader av handelsled (i synnerhet OEM-försäljning) och kostnader som uppstår efter import.

| (110) | Jämförelsen visade att under undersökningsperioden såldes importen av den berörda produkten med ursprung i Thailand och Kina, i unionen till priser som underskrider priserna för unionsindustrin, uttryckt i procent av den senare med 25 % till 55 %. |
| --- | --- |

(110)

Jämförelsen visade att under undersökningsperioden såldes importen av den berörda produkten med ursprung i Thailand och Kina, i unionen till priser som underskrider priserna för unionsindustrin, uttryckt i procent av den senare med 25 % till 55 %.

5.   Unionsindustrins situation

| (111) | I enlighet med artikel 3.5 omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Uppgifterna som presenteras nedan avser alla unionstillverkare när det gäller tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljnings- och marknadsandel, samt de utvalda unionstillverkarna när det gäller alla återstående indikatorer. När det gäller indikatorerna som grundas på de utvalda tillverkarna, kan inte de faktiska sammanställda uppgifterna i de sammanhängande tabellerna nedan lämnas ut på grund av sekretesskäl, eftersom det endast finns två tillverkargrupper i stickprovet. Istället visas endast index för att visa på tendensen för dessa indikatorer. |
| --- | --- |

(111)

I enlighet med artikel 3.5 omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Uppgifterna som presenteras nedan avser alla unionstillverkare när det gäller tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljnings- och marknadsandel, samt de utvalda unionstillverkarna när det gäller alla återstående indikatorer. När det gäller indikatorerna som grundas på de utvalda tillverkarna, kan inte de faktiska sammanställda uppgifterna i de sammanhängande tabellerna nedan lämnas ut på grund av sekretesskäl, eftersom det endast finns två tillverkargrupper i stickprovet. Istället visas endast index för att visa på tendensen för dessa indikatorer.

5.1.   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (112) | Unionens tillverkningsvolym sjönk kraftigt mellan 2008 och 2009 med 39 %, och därefter minskade den något från den redan låga nivån trots en förbrukningsökning på 12 procentenheter de följande åren, vilket framgår av skäl 97 ovan.









  Unionens tillverkningsvolym (ton) |
| --- | --- |
| Alla tillverkare | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Förbrukning i unionen | 55 726 | 33 780 | 32 303 | 32 646 |
| Index | 100 | 61 | 58 | 59 |
| Källa: | Uppgifter i klagomålet och svar på frågeformulär. |

(112)

Unionens tillverkningsvolym sjönk kraftigt mellan 2008 och 2009 med 39 %, och därefter minskade den något från den redan låga nivån trots en förbrukningsökning på 12 procentenheter de följande åren, vilket framgår av skäl 97 ovan.

Unionens tillverkningsvolym (ton)

Alla tillverkare

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Förbrukning i unionen

55 726

33 780

32 303

32 646

Index

100

61

58

59

Källa:

Uppgifter i klagomålet och svar på frågeformulär.

| (113) | Unionstillverkarnas produktionskapacitet minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden, främst mellan 2008 och 2009. Huvudskälet till minskningen av produktionskapaciteten var att tre unionstillverkares verksamhet lades ned under skadeundersökningsperioden.









  Unionens produktionskapacitet (ton) |
| --- | --- |
| Alla tillverkare | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Produktionskapacitet | 90 400 | 75 440 | 71 440 | 71 440 |
| Index | 100 | 83 | 79 | 79 |
| Källa: | Uppgifter i klagomålet och svar på frågeformulär. |

(113)

Unionstillverkarnas produktionskapacitet minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden, främst mellan 2008 och 2009. Huvudskälet till minskningen av produktionskapaciteten var att tre unionstillverkares verksamhet lades ned under skadeundersökningsperioden.

Unionens produktionskapacitet (ton)

Alla tillverkare

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Produktionskapacitet

90 400

75 440

71 440

71 440

Index

100

83

79

79

Källa:

Uppgifter i klagomålet och svar på frågeformulär.

| (114) | Trots minskningen av produktionskapaciteten minskade unionsindustrins kapacitetsutnyttjande med 26 %, främst mellan 2008 och 2009.









  Unionstillverkningens kapacitetsutnyttjande |
| --- | --- |
| Alla tillverkare | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Kapacitetsutnyttjande | 62 % | 45 % | 45 % | 46 % |
| Index | 100 | 73 | 73 | 74 |
| Källa: | Uppgifter i klagomålet och svar på frågeformulär. |

(114)

Trots minskningen av produktionskapaciteten minskade unionsindustrins kapacitetsutnyttjande med 26 %, främst mellan 2008 och 2009.

Unionstillverkningens kapacitetsutnyttjande

Alla tillverkare

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Kapacitetsutnyttjande

62 %

45 %

45 %

46 %

Index

100

73

73

74

Källa:

Uppgifter i klagomålet och svar på frågeformulär.

5.2.   Lager

| (115) | Mängden i lager minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden i takt med unionsindustrins minskade försäljnings- och tillverkningsvolym.









  Lager (ton) |
| --- | --- |
| Urval | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Index | 100 | 91 | 75 | 77 |
| Källa: | Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(115)

Mängden i lager minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden i takt med unionsindustrins minskade försäljnings- och tillverkningsvolym.

Lager (ton)

Urval

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Index

100

91

75

77

Källa:

Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

5.3.   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (116) | Försäljningsvolymen för alla unionstillverkare på unionsmarknaden minskade markant mellan 2008 och 2009, med 25 %, på grund av minskad efterfrågan. Efter 2009 ökade dock efterfrågan avsevärt i unionen, som framgår i skäl 97 ovan, men unionsförsäljningen förblev på 2009 års låga nivå fram tills slutet på skadeundersökningsperioden.









  Unionens försäljningsvolym (ton) |
| --- | --- |
| Alla tillverkare | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Unionsförsäljning | 34 210 | 25 702 | 26 717 | 25 333 |
| Index | 100 | 75 | 78 | 74 |
| Källa: | Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(116)

Försäljningsvolymen för alla unionstillverkare på unionsmarknaden minskade markant mellan 2008 och 2009, med 25 %, på grund av minskad efterfrågan. Efter 2009 ökade dock efterfrågan avsevärt i unionen, som framgår i skäl 97 ovan, men unionsförsäljningen förblev på 2009 års låga nivå fram tills slutet på skadeundersökningsperioden.

Unionens försäljningsvolym (ton)

Alla tillverkare

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Unionsförsäljning

34 210

25 702

26 717

25 333

Index

100

75

78

74

Källa:

Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

| (117) | Unionsindustrins marknadsandel minskade kontinuerligt med 9 procentenheter eller 18 % under skadeundersökningsperioden, medan den dumpade importen ökade med 11 procentenheter av marknadsandelen under samma period, vilket framgår av skäl 107 ovan.









  Unionens marknadsandel |
| --- | --- |
| Alla tillverkare | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Unionsförsäljning | 47,7 % | 45,1 % | 45,6 % | 38,9 % |
| Index | 100 | 95 | 96 | 82 |
| Källa: | Uppgifter i klagomålet, Eurostat och svar på frågeformulär. |

(117)

Unionsindustrins marknadsandel minskade kontinuerligt med 9 procentenheter eller 18 % under skadeundersökningsperioden, medan den dumpade importen ökade med 11 procentenheter av marknadsandelen under samma period, vilket framgår av skäl 107 ovan.

Unionens marknadsandel

Alla tillverkare

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Unionsförsäljning

47,7 %

45,1 %

45,6 %

38,9 %

Index

100

95

96

82

Källa:

Uppgifter i klagomålet, Eurostat och svar på frågeformulär.

5.4.   Priser och faktorer som påverkar priser

| (118) | De utvalda unionstillverkarna kunde endast öka sina försäljningspriser måttligt med 4 % under skadeundersökningsperioden. På grund av ökade kvantitet av dumpad import som kom in på unionsmarknaden, var denna prisökning mindre än kostnadsökningen.









  Genomsnittligt unionspris per ton |
| --- | --- |
| Urval | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Index | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Källa: | Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(118)

De utvalda unionstillverkarna kunde endast öka sina försäljningspriser måttligt med 4 % under skadeundersökningsperioden. På grund av ökade kvantitet av dumpad import som kom in på unionsmarknaden, var denna prisökning mindre än kostnadsökningen.

Genomsnittligt unionspris per ton

Urval

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Index

100

103

103

104

Källa:

Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

5.5.   Lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde

| (119) | Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden till icke-närstående kunder uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Trots att unionsindustrins lönsamhet var tillfredsställande i början av skadeundersökningsperioden, var den nästan helt borta 2009. Även om den återhämtade sig något därefter, förblev den långt under den icke-skadevållande nivån under hela den resterande skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(119)

Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden till icke-närstående kunder uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Trots att unionsindustrins lönsamhet var tillfredsställande i början av skadeundersökningsperioden, var den nästan helt borta 2009. Även om den återhämtade sig något därefter, förblev den långt under den icke-skadevållande nivån under hela den resterande skadeundersökningsperioden.

| (120) | Beträffande räntabiliteten som uttrycks som vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringar, följde denna indikator samma tendens som lönsamheten.









  Lönsamhet & räntabilitet |
| --- | --- |
| Urval | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Lönsamhet (index) | 100 | 8 | 38 | 37 |
| Räntabilitet (index) | 100 | 1 | 36 | 40 |
| Källa: | Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(120)

Beträffande räntabiliteten som uttrycks som vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringar, följde denna indikator samma tendens som lönsamheten.

Lönsamhet & räntabilitet

Urval

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Lönsamhet (index)

100

8

38

37

Räntabilitet (index)

100

1

36

40

Källa:

Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

| (121) | Nettokassaflödet från den löpande verksamheten minskade kontinuerligt med totalt 64 % under skadeundersökningsperioden och nådde en mycket låg nivå under undersökningsperioden.









  Kassaflöde (EUR) |
| --- | --- |
| Urval | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Index | 100 | 55 | 58 | 36 |
| Källa: | Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(121)

Nettokassaflödet från den löpande verksamheten minskade kontinuerligt med totalt 64 % under skadeundersökningsperioden och nådde en mycket låg nivå under undersökningsperioden.

Kassaflöde (EUR)

Urval

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Index

100

55

58

36

Källa:

Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

5.6.   Tillväxt

| (122) | Såsom framgår av skäl 97 ovan växte förbrukningen i unionen markant med 8 000 ton mellan 2009 och undersökningsperioden, medan volymen av dumpad import ökade med 9 000 ton under samma period, vilket framgår av skäl 106 ovan. Unionsmarknadens hela tillväxt mellan 2009 och undersökningsperioden absorberades därför av dumpad import samtidigt som unionsindustrins unionsförsäljning förblev på 2009 års mycket låga nivå. Det konstateras därför att unionsindustrin inte kunde dra nytta av att förbrukningen i unionen ökat den senaste tiden på grund av den ökade marknadsandelen dumpad import från de två berörda länderna. |
| --- | --- |

(122)

Såsom framgår av skäl 97 ovan växte förbrukningen i unionen markant med 8 000 ton mellan 2009 och undersökningsperioden, medan volymen av dumpad import ökade med 9 000 ton under samma period, vilket framgår av skäl 106 ovan. Unionsmarknadens hela tillväxt mellan 2009 och undersökningsperioden absorberades därför av dumpad import samtidigt som unionsindustrins unionsförsäljning förblev på 2009 års mycket låga nivå. Det konstateras därför att unionsindustrin inte kunde dra nytta av att förbrukningen i unionen ökat den senaste tiden på grund av den ökade marknadsandelen dumpad import från de två berörda länderna.

5.7.   Investeringar och kapitalanskaffningsförmåga

| (123) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades investeringarna för de utvalda unionstillverkarna enligt följande:









  Nettoinvesteringar (EUR) |
| --- | --- |
| Urval | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Index | 100 | 65 | 41 | 76 |
| Källa: | Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(123)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades investeringarna för de utvalda unionstillverkarna enligt följande:

Nettoinvesteringar (EUR)

Urval

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Index

100

65

41

76

Källa:

Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

| (124) | Som tabellen ovan visar har unionstillverkarna kraftigt minskat sina investeringar mellan 2008 och 2010. Denna tendens omvändes under undersökningsperioden när investeringarna återhämtade sig betydligt, dock utan att nå den nivå som de befann sig på i början av skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(124)

Som tabellen ovan visar har unionstillverkarna kraftigt minskat sina investeringar mellan 2008 och 2010. Denna tendens omvändes under undersökningsperioden när investeringarna återhämtade sig betydligt, dock utan att nå den nivå som de befann sig på i början av skadeundersökningsperioden.

5.8.   Kapitalanskaffningsförmåga

| (125) | På grund av den otillräckliga lönsamheten som beskrivs i skäl 119 ovan, har några av unionstillverkarna stött på svårigheter att anskaffa kapital för framtida investeringar under rådande omständigheter. Den otillfredsställande räntabiliteten bidrar också till problemen med att anskaffa kapital. |
| --- | --- |

(125)

På grund av den otillräckliga lönsamheten som beskrivs i skäl 119 ovan, har några av unionstillverkarna stött på svårigheter att anskaffa kapital för framtida investeringar under rådande omständigheter. Den otillfredsställande räntabiliteten bidrar också till problemen med att anskaffa kapital.

5.9.   Sysselsättning, produktivitet och arbetskraftskostnader

| (126) | Sysselsättningen mätt i heltidsekvivalenter följde i stort sätt utvecklingen för tillverkningsvolymen (se skäl 112 ovan), vilket tyder på att unionsindustrin har försökt rationalisera tillverkningskostnader vid behov. Unionsindustrin försökte anpassa arbetskraften till den försämrade marknadssituationen, vilket ledde till en stadig generell minskning av sysselsättningen på 36 % under skadeundersökningsperioden.









  Sysselsättning mätt i heltidsekvivalenter |
| --- | --- |
| Urval | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Index | 100 | 75 | 67 | 64 |
| Källa: | Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(126)

Sysselsättningen mätt i heltidsekvivalenter följde i stort sätt utvecklingen för tillverkningsvolymen (se skäl 112 ovan), vilket tyder på att unionsindustrin har försökt rationalisera tillverkningskostnader vid behov. Unionsindustrin försökte anpassa arbetskraften till den försämrade marknadssituationen, vilket ledde till en stadig generell minskning av sysselsättningen på 36 % under skadeundersökningsperioden.

Sysselsättning mätt i heltidsekvivalenter

Urval

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Index

100

75

67

64

Källa:

Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

| (127) | Trots de ovan nämnda försöken från unionsindustrin att anpassa sysselsättningen till den försämrade marknadssituationen, försämrades resultatet per fulltidsekvivalent för unionstillverkarna markant med 19 % mellan 2008 och 2009. Situationen förbättrades kontinuerligt efteråt, men stannade på 9 % under den nivå den befann sig på i början av skadeundersökningsperioden.









  Produktivitet (ton/fulltidsekvivalent) |
| --- | --- |
| Urval | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Index | 100 | 81 | 87 | 91 |
| Källa: | Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(127)

Trots de ovan nämnda försöken från unionsindustrin att anpassa sysselsättningen till den försämrade marknadssituationen, försämrades resultatet per fulltidsekvivalent för unionstillverkarna markant med 19 % mellan 2008 och 2009. Situationen förbättrades kontinuerligt efteråt, men stannade på 9 % under den nivå den befann sig på i början av skadeundersökningsperioden.

Produktivitet (ton/fulltidsekvivalent)

Urval

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Index

100

81

87

91

Källa:

Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

| (128) | Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin kontinuerligt med sammanlagt 12 %.









  Arbetskraftskostnader (EUR/fulltidsekvivalent) |
| --- | --- |
| Urval | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Index | 100 | 106 | 112 | 112 |
| Källa: | Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(128)

Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin kontinuerligt med sammanlagt 12 %.

Arbetskraftskostnader (EUR/fulltidsekvivalent)

Urval

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Index

100

106

112

112

Källa:

Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

5.10.   Dumpningsmarginalens omfattning

| (129) | Dumpningsmarginalerna för import från de två berörda länderna är höga, vilket framgår av skälen 74 och 90. Med tanke på volym, marknadsandel och priser på den dumpade importen kan dumpningsmarginalernas inverkan anses som betydande. |
| --- | --- |

(129)

Dumpningsmarginalerna för import från de två berörda länderna är höga, vilket framgår av skälen 74 och 90. Med tanke på volym, marknadsandel och priser på den dumpade importen kan dumpningsmarginalernas inverkan anses som betydande.

5.11.   Återhämtning från tidigare dumpning

| (130) | Gängade aducerade rördelar med ursprung i Brasilien, Japan, Kina, Republiken Korea, Thailand och Tjeckien omfattades redan av åtgärder (6) mellan 2000 och 2005 (7) (nedan kallade de tidigare åtgärderna). Unionsindustrins tillfredsställande lönsamhet i början av skadeundersökningsperioden (se skäl 119 ovan) tyder på att dessa åtgärder medförde tillfällig lättnad på unionsindustrin. De ökade volymerna av dumpad import har dock satt stopp för den här ganska positiva perioden. Det konstateras också att den kombinerade marknadsandelen för de sex länder som berördes av de tidigare åtgärderna aldrig var över 29 % (8), medan de två länderna som berörs av den aktuella undersökningen innehade en marknadsandel på 52,7 % under undersökningsperioden, vilket framgår av skäl 107 ovan. |
| --- | --- |

(130)

Gängade aducerade rördelar med ursprung i Brasilien, Japan, Kina, Republiken Korea, Thailand och Tjeckien omfattades redan av åtgärder (6) mellan 2000 och 2005 (7) (nedan kallade de tidigare åtgärderna). Unionsindustrins tillfredsställande lönsamhet i början av skadeundersökningsperioden (se skäl 119 ovan) tyder på att dessa åtgärder medförde tillfällig lättnad på unionsindustrin. De ökade volymerna av dumpad import har dock satt stopp för den här ganska positiva perioden. Det konstateras också att den kombinerade marknadsandelen för de sex länder som berördes av de tidigare åtgärderna aldrig var över 29 % (8), medan de två länderna som berörs av den aktuella undersökningen innehade en marknadsandel på 52,7 % under undersökningsperioden, vilket framgår av skäl 107 ovan.

6.   Slutsats om skada

| (131) | Skadeindikatorerna utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden. Detta framgår tydligt av bland annat indikatorerna för lönsamhet, tillverkningsvolym, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel som alla har visat på en klart försämrad trend. |
| --- | --- |

(131)

Skadeindikatorerna utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden. Detta framgår tydligt av bland annat indikatorerna för lönsamhet, tillverkningsvolym, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel som alla har visat på en klart försämrad trend.

| (132) | Samtidigt underskred importen av gängade aducerade rördelar från de två berörda länderna unionsindustrins priser med upp till 55 % under undersökningsperioden (se skäl 110), och samtidigt ökade de sin marknadsandel väsentligt (se skäl 107). |
| --- | --- |

(132)

Samtidigt underskred importen av gängade aducerade rördelar från de två berörda länderna unionsindustrins priser med upp till 55 % under undersökningsperioden (se skäl 110), och samtidigt ökade de sin marknadsandel väsentligt (se skäl 107).

| (133) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(133)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

F.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (134) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det ifall den dumpade importen med ursprung i Kina och Thailand hade vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kunde betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen vilka samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada granskades också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(134)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det ifall den dumpade importen med ursprung i Kina och Thailand hade vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kunde betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen vilka samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada granskades också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   Verkningar av den dumpade importen

| (135) | Mellan 2008 och undersökningsperioden ökade volymen av dumpad import från de två berörda länderna med 15 % på en marknad som krympte med 9 %, vilket resulterade i att de ökade sin marknadsandel på unionsmarknaden från 41,7 % till 52,7 %. |
| --- | --- |

(135)

Mellan 2008 och undersökningsperioden ökade volymen av dumpad import från de två berörda länderna med 15 % på en marknad som krympte med 9 %, vilket resulterade i att de ökade sin marknadsandel på unionsmarknaden från 41,7 % till 52,7 %.

| (136) | Ökningen av den dumpade importen av den berörda produkten från de två berörda länderna under skadeundersökningsperioden sammanföll med en nedåtgående trend för de flesta skadeindikatorerna för unionsindustrin. Unionsindustrin tappade 8,7 procentenheter av sin marknadsandel och var tvungen att minska sin tillverkning med 41 %. Det betydande prisunderskridandet hindrade unionsindustrin från att i tillräcklig utsträckning överföra de ökande tillverkningskostnaderna till försäljningspriserna, vilket ledde till mycket låga lönsamhetsnivåer under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(136)

Ökningen av den dumpade importen av den berörda produkten från de två berörda länderna under skadeundersökningsperioden sammanföll med en nedåtgående trend för de flesta skadeindikatorerna för unionsindustrin. Unionsindustrin tappade 8,7 procentenheter av sin marknadsandel och var tvungen att minska sin tillverkning med 41 %. Det betydande prisunderskridandet hindrade unionsindustrin från att i tillräcklig utsträckning överföra de ökande tillverkningskostnaderna till försäljningspriserna, vilket ledde till mycket låga lönsamhetsnivåer under skadeundersökningsperioden.

| (137) | Utifrån detta dras preliminärt slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från de två berörda länderna som kom in på unionsmarknaden i stora och totalt sett ökande volymer, till priser som avsevärt underskred unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden, har vållat unionsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(137)

Utifrån detta dras preliminärt slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från de två berörda länderna som kom in på unionsmarknaden i stora och totalt sett ökande volymer, till priser som avsevärt underskred unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden, har vållat unionsindustrin väsentlig skada.

3.   Verkningar av andra faktorer

3.1.   Import från andra tredjeländer

| (138) | Även om Eurostat rapporterar om betydande import från Indien till mycket låga priser under hela skadeundersökningsperioden, finns det indikationer på att denna import inte är av den berörda produkten utan andra produkter som redovisats under samma KN-nummer. |
| --- | --- |

(138)

Även om Eurostat rapporterar om betydande import från Indien till mycket låga priser under hela skadeundersökningsperioden, finns det indikationer på att denna import inte är av den berörda produkten utan andra produkter som redovisats under samma KN-nummer.

| (139) | Det har förekommit begränsad import från andra tredjeländer under hela skadeundersökningsperioden. Den totala marknadsandelen av import från andra länder än de två berörda länderna har minskat med 2,1 procentenheter, från 10,5 % till 8,4 %. |
| --- | --- |

(139)

Det har förekommit begränsad import från andra tredjeländer under hela skadeundersökningsperioden. Den totala marknadsandelen av import från andra länder än de två berörda länderna har minskat med 2,1 procentenheter, från 10,5 % till 8,4 %.

| (140) | De nästa största importkällorna under undersökningsperioden var Indonesien, Brasilien och Turkiet, vilka innehade marknadsandelar på mellan 1,3 % och 1,6 % och samtliga av dessa länder tappade marknadsandelar under skadeundersökningsperioden.









  Marknadsandel av importen |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Brasilien | 3,6 % | 3,8 % | 4,0 % | 1,5 % |
| Indonesien | 1,8 % | 2,5 % | 1,9 % | 1,6 % |
| Turkiet | 1,6 % | 2,0 % | 1,9 % | 1,3 % |
| Andra länder | 3,6 % | 2,5 % | 3,2 % | 4,0 % |
| Totalt | 10,5 % | 10,8 % | 11,0 % | 8,4 % |
| Index | 100 | 105 | 104 | 80 |
| Källa: | Eurostat. |

(140)

De nästa största importkällorna under undersökningsperioden var Indonesien, Brasilien och Turkiet, vilka innehade marknadsandelar på mellan 1,3 % och 1,6 % och samtliga av dessa länder tappade marknadsandelar under skadeundersökningsperioden.

Marknadsandel av importen

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Brasilien

3,6 %

3,8 %

4,0 %

1,5 %

Indonesien

1,8 %

2,5 %

1,9 %

1,6 %

Turkiet

1,6 %

2,0 %

1,9 %

1,3 %

Andra länder

3,6 %

2,5 %

3,2 %

4,0 %

Totalt

10,5 %

10,8 %

11,0 %

8,4 %

Index

100

105

104

80

Källa:

Eurostat.

| (141) | På grund av den begränsade volymen och de nedåtgående tendenserna kan det konstateras att importen från tredjeländer andra än de berörda länderna inte verkar ha bidragit till skadan som vållats unionsindustrin under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(141)

På grund av den begränsade volymen och de nedåtgående tendenserna kan det konstateras att importen från tredjeländer andra än de berörda länderna inte verkar ha bidragit till skadan som vållats unionsindustrin under undersökningsperioden.

3.2.   Unionsindustrins exportresultat

| (142) | När det gäller utvecklingen av unionsindustrins exportförsäljning, minskade exporten kontinuerligt med totalt 34 % under skadeundersökningsperioden.









  Exportförsäljning (ton) |
| --- | --- |
| Urval | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| Exportförsäljning | 7 134 | 5 043 | 4 969 | 4 700 |
| Index | 100 | 71 | 70 | 66 |
| Källa: | Svar på frågeformulär från de utvalda EU-tillverkarna. |

(142)

När det gäller utvecklingen av unionsindustrins exportförsäljning, minskade exporten kontinuerligt med totalt 34 % under skadeundersökningsperioden.

Exportförsäljning (ton)

Urval

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Exportförsäljning

7 134

5 043

4 969

4 700

Index

100

71

70

66

Källa:

Svar på frågeformulär från de utvalda EU-tillverkarna.

| (143) | Dock stod exportförsäljningen endast för 13–15 % av unionsindustrins tillverkning under hela skadeundersökningsperioden. Därför kan de inte anses i någon utsträckning ha bidragit till den skada som vållats unionsindustrin under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(143)

Dock stod exportförsäljningen endast för 13–15 % av unionsindustrins tillverkning under hela skadeundersökningsperioden. Därför kan de inte anses i någon utsträckning ha bidragit till den skada som vållats unionsindustrin under undersökningsperioden.

3.3.   Utveckling av förbrukningen i unionen

| (144) | Som framgår av skäl 97 ovan minskade förbrukningen i unionen med 21 % mellan 2008 och 2009, vilket resulterade i en minskning av unionsförsäljning till unionsindustrin med 25 % under samma period. Efter 2009 växte dock förbrukningen i unionen betydligt med ca 8 000 ton, medan volymen dumpad import ökade till ca 9 000 ton under samma period, vilket framgår av skäl 106 ovan. Unionsmarknadens hela tillväxt mellan 2009 och undersökningsperioden absorberades därför av dumpad import samtidigt som unionsindustrins unionsförsäljning förblev på 2009 års mycket låga nivå. |
| --- | --- |

(144)

Som framgår av skäl 97 ovan minskade förbrukningen i unionen med 21 % mellan 2008 och 2009, vilket resulterade i en minskning av unionsförsäljning till unionsindustrin med 25 % under samma period. Efter 2009 växte dock förbrukningen i unionen betydligt med ca 8 000 ton, medan volymen dumpad import ökade till ca 9 000 ton under samma period, vilket framgår av skäl 106 ovan. Unionsmarknadens hela tillväxt mellan 2009 och undersökningsperioden absorberades därför av dumpad import samtidigt som unionsindustrins unionsförsäljning förblev på 2009 års mycket låga nivå.

| (145) | De berörda parterna hävdade att en viktig orsak till skadan var krisen på den spanska byggmarknaden som påstås ha stark påverkan på ATUSA, ett spanskt företag och en av de viktigaste klagandena. Dock har ATUSA försäljning i de flesta medlemsstater i EU och den faktiska verkningen av den spanska byggkrisen var begränsad till deras försäljning i Spanien, som aldrig svarat för huvuddelen av deras försäljning. Dessutom är skadebilden tydlig gällande de båda utvalda företagsgrupperna, klagandena i sin helhet samt hela unionsindustrin. Under alla omständigheter begränsades inte skadeanalysen till resultatet för en unionstillverkare eller en nationell marknad, utan tog hänsyn till hela unionsindustrin. |
| --- | --- |

(145)

De berörda parterna hävdade att en viktig orsak till skadan var krisen på den spanska byggmarknaden som påstås ha stark påverkan på ATUSA, ett spanskt företag och en av de viktigaste klagandena. Dock har ATUSA försäljning i de flesta medlemsstater i EU och den faktiska verkningen av den spanska byggkrisen var begränsad till deras försäljning i Spanien, som aldrig svarat för huvuddelen av deras försäljning. Dessutom är skadebilden tydlig gällande de båda utvalda företagsgrupperna, klagandena i sin helhet samt hela unionsindustrin. Under alla omständigheter begränsades inte skadeanalysen till resultatet för en unionstillverkare eller en nationell marknad, utan tog hänsyn till hela unionsindustrin.

| (146) | Berörda parter hävdade också att skadan som vållats av förbrukningen i unionens negativa utveckling inte orsakats av dumpad import utan av ersättningseffekter. I detta avseende konstateras det att förbrukningen i unionens negativa utveckling kan ha orsakat unionstillverkarna skada. Denna skada har dock förvärrats av den stadiga ökningen av dumpad import på en minskande marknad. Såsom anges ovan har förbrukningen i unionens återhämtning på senare tid enbart gynnat dumpad import, medan unionstillverkarna inte har kunnat öka sin försäljningsvolym. |
| --- | --- |

(146)

Berörda parter hävdade också att skadan som vållats av förbrukningen i unionens negativa utveckling inte orsakats av dumpad import utan av ersättningseffekter. I detta avseende konstateras det att förbrukningen i unionens negativa utveckling kan ha orsakat unionstillverkarna skada. Denna skada har dock förvärrats av den stadiga ökningen av dumpad import på en minskande marknad. Såsom anges ovan har förbrukningen i unionens återhämtning på senare tid enbart gynnat dumpad import, medan unionstillverkarna inte har kunnat öka sin försäljningsvolym.

3.4.   Unionstillverkarnas strukturella problem

| (147) | Berörda parter hävdade att Georg Fischer (nedan kallad GF) har fortsatt att vara lönsam trots sina högre priser, medan de andra unionstillverkarna inte klarat av att prestera tillfredsställande, vilket tyder på att det var strukturella problem som orsakade den skada som vållats unionsindustrin snarare än dumpad import. Dock har även GF påverkats negativt genom att ha förlorat marknadsandelar och delar av sin vinstmarginal. Sysselsättningen för företaget minskade och likaså dess resultat. Därför kan argumentet att GF inte skadades, inte godkännas. |
| --- | --- |

(147)

Berörda parter hävdade att Georg Fischer (nedan kallad GF) har fortsatt att vara lönsam trots sina högre priser, medan de andra unionstillverkarna inte klarat av att prestera tillfredsställande, vilket tyder på att det var strukturella problem som orsakade den skada som vållats unionsindustrin snarare än dumpad import. Dock har även GF påverkats negativt genom att ha förlorat marknadsandelar och delar av sin vinstmarginal. Sysselsättningen för företaget minskade och likaså dess resultat. Därför kan argumentet att GF inte skadades, inte godkännas.

| (148) | Dessutom var alla unionstillverkare, inbegripet GF, föremål för det pristryck som utövades av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(148)

Dessutom var alla unionstillverkare, inbegripet GF, föremål för det pristryck som utövades av den dumpade importen.

| (149) | På liknande sätt hävdade berörda parter att Berg Montana, det bulgariska dotterbolaget i ATUSA-gruppen, också har fortsatt att vara lönsamt, vilket tyder på att det var andra orsaker än dumpad import som skulle ha orsakat skadan. Dock påverkades också Berg Montana negativt av kinesisk import: Tillverkningen och kapacitetsutnyttjandet minskade betydligt och likaså sysselsättningen. Eftersom huvuddelen av Berg Montanas försäljning sker till företag som är närstående till ATUSA-gruppen, är det inte lämpligt att endast se på Berg Montanas lönsamhet, utan man måste också se på de finansiella resultaten för hela gruppen, eftersom Berg Montanas lönsamhet påverkas av internprissättning, och totalt sett går faktiskt ATUSA-gruppen med förlust. Därför kan argumentet att Berg Montana inte lidit skada, inte heller godkännas. |
| --- | --- |

(149)

På liknande sätt hävdade berörda parter att Berg Montana, det bulgariska dotterbolaget i ATUSA-gruppen, också har fortsatt att vara lönsamt, vilket tyder på att det var andra orsaker än dumpad import som skulle ha orsakat skadan. Dock påverkades också Berg Montana negativt av kinesisk import: Tillverkningen och kapacitetsutnyttjandet minskade betydligt och likaså sysselsättningen. Eftersom huvuddelen av Berg Montanas försäljning sker till företag som är närstående till ATUSA-gruppen, är det inte lämpligt att endast se på Berg Montanas lönsamhet, utan man måste också se på de finansiella resultaten för hela gruppen, eftersom Berg Montanas lönsamhet påverkas av internprissättning, och totalt sett går faktiskt ATUSA-gruppen med förlust. Därför kan argumentet att Berg Montana inte lidit skada, inte heller godkännas.

| (150) | Det skulle kunna hävdas att nedgången på 9 % i arbetskraftsproduktivitet mellan 2008 och undersökningsperioden är ett tecken på ett strukturellt problem, vilket framgår av skäl 127 ovan. Dock skedde denna nedgång under en period då unionsindustrin skar ner på sin sammanlagda arbetskraft med 36 % och minskade sitt resultat med 41 %. Dessa minskningar tyder på att unionstillverkarna kontinuerligt tvingades att anpassa sin verksamhet till marknadstrycket till följd av dumpad import och den tillfälligt minskade efterfrågan. Till följd av detta dystra ekonomiska läge kan minskningen på 9 % i arbetskraftsproduktivitet anses vara rätt så lindrigt. |
| --- | --- |

(150)

Det skulle kunna hävdas att nedgången på 9 % i arbetskraftsproduktivitet mellan 2008 och undersökningsperioden är ett tecken på ett strukturellt problem, vilket framgår av skäl 127 ovan. Dock skedde denna nedgång under en period då unionsindustrin skar ner på sin sammanlagda arbetskraft med 36 % och minskade sitt resultat med 41 %. Dessa minskningar tyder på att unionstillverkarna kontinuerligt tvingades att anpassa sin verksamhet till marknadstrycket till följd av dumpad import och den tillfälligt minskade efterfrågan. Till följd av detta dystra ekonomiska läge kan minskningen på 9 % i arbetskraftsproduktivitet anses vara rätt så lindrigt.

4.   Slutsats om orsakssambandet

| (151) | Sammanfattningsvis har analysen ovan visat att importen från de två berörda länderna har ökat när det gäller kvantiteter och har vunnit stora marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Dessa ökande kvantiteter som kom in på unionsmarknaden till dumpade priser underskred dessutom avsevärt unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(151)

Sammanfattningsvis har analysen ovan visat att importen från de två berörda länderna har ökat när det gäller kvantiteter och har vunnit stora marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Dessa ökande kvantiteter som kom in på unionsmarknaden till dumpade priser underskred dessutom avsevärt unionsindustrins priser.

| (152) | Andra faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada har också analyserats. Man konstaterade då att importen från andra tredjeländer, unionsindustrins exportresultat och förbrukningen i unionens utveckling inte verkar vara sådana att de kan bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin vållats under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(152)

Andra faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada har också analyserats. Man konstaterade då att importen från andra tredjeländer, unionsindustrins exportresultat och förbrukningen i unionens utveckling inte verkar vara sådana att de kan bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin vållats under undersökningsperioden.

| (153) | På grundval av ovanstående analys, där man lokaliserat och avskilt verkningarna av alla kända faktorer som påverkat unionsindustrins situation från de skadliga verkningarna av den dumpade importen, drar kommissionen preliminärt slutsatsen att importen från Kina och Thailand har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(153)

På grundval av ovanstående analys, där man lokaliserat och avskilt verkningarna av alla kända faktorer som påverkat unionsindustrins situation från de skadliga verkningarna av den dumpade importen, drar kommissionen preliminärt slutsatsen att importen från Kina och Thailand har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

G.   UNIONENS INTRESSE

1.   Inledande anmärkningar

| (154) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Kommissionen övervägde därför på grundval av den bevisning som lagts fram och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla parter i förfarandet samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs. |
| --- | --- |

(154)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Kommissionen övervägde därför på grundval av den bevisning som lagts fram och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla parter i förfarandet samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs.

2.   Unionsindustrin

| (155) | Alla unionstillverkare som gett sig till känna gav sitt stöd till införandet av antidumpningsåtgärder. Det erinras om att skadeindikatorerna uppvisade en negativ trend och att särskilt de skadeindikatorer som rör tillverknings- och försäljningsvolymer, marknadsandelar samt unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet och räntabilitet, påverkades allvarligt. |
| --- | --- |

(155)

Alla unionstillverkare som gett sig till känna gav sitt stöd till införandet av antidumpningsåtgärder. Det erinras om att skadeindikatorerna uppvisade en negativ trend och att särskilt de skadeindikatorer som rör tillverknings- och försäljningsvolymer, marknadsandelar samt unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet och räntabilitet, påverkades allvarligt.

| (156) | Om åtgärder införs, förväntas prisnedgången och förlusten av marknadsandelar att mildras och unionsindustrins försäljningspriser börja återhämta sig, vilket borde leda till att unionsindustrins ekonomiska situation påtagligt förbättras. |
| --- | --- |

(156)

Om åtgärder införs, förväntas prisnedgången och förlusten av marknadsandelar att mildras och unionsindustrins försäljningspriser börja återhämta sig, vilket borde leda till att unionsindustrins ekonomiska situation påtagligt förbättras.

| (157) | Om antidumpningsåtgärder å andra sidan inte införs, är det sannolikt att försämringen av unionsindustrins marknadssituation och ekonomiska situation kommer att fortsätta. I ett sådant scenario skulle unionsindustrin tappa ytterligare marknadsandelar, eftersom den inte kommer att kunna följa de marknadspriser som fastställs av den dumpade importen från de två berörda länderna. Detta kommer sannolikt att leda till ytterligare nedskärningar i tillverkningen och nedläggning av produktionsanläggningar i unionen, vilket medför en omfattande förlust av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(157)

Om antidumpningsåtgärder å andra sidan inte införs, är det sannolikt att försämringen av unionsindustrins marknadssituation och ekonomiska situation kommer att fortsätta. I ett sådant scenario skulle unionsindustrin tappa ytterligare marknadsandelar, eftersom den inte kommer att kunna följa de marknadspriser som fastställs av den dumpade importen från de två berörda länderna. Detta kommer sannolikt att leda till ytterligare nedskärningar i tillverkningen och nedläggning av produktionsanläggningar i unionen, vilket medför en omfattande förlust av arbetstillfällen.

| (158) | Mot bakgrund av alla dessa faktorer dras därför preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(158)

Mot bakgrund av alla dessa faktorer dras därför preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse.

3.   Importörer

| (159) | Såsom framgår av skäl 31 ovan samarbetade 32 icke-närstående importörer i undersökningen och deras import svarade för runt 45 % av den totala importen från de två berörda länderna. I allmänhet motsätter sig importörer införandet av antidumpningsåtgärder. Dock verkar effekten av åtgärderna vara begränsad i de flesta fall. I många fall svarar den berörda produkten för en smärre del av importörens sammanlagda verksamhet. Dessutom köper vissa importörer gängade aducerade rördelar från andra källor och importörer som för tillfället endast köper från de två berörda länderna kan också byta till andra källor, inbegripet unionsindustrin. Mot denna bakgrund dras därför preliminärt slutsatsen att införandet av provisoriska åtgärder inte kommer att ha några betydande negativa verkningar på importörernas intresse. |
| --- | --- |

(159)

Såsom framgår av skäl 31 ovan samarbetade 32 icke-närstående importörer i undersökningen och deras import svarade för runt 45 % av den totala importen från de två berörda länderna. I allmänhet motsätter sig importörer införandet av antidumpningsåtgärder. Dock verkar effekten av åtgärderna vara begränsad i de flesta fall. I många fall svarar den berörda produkten för en smärre del av importörens sammanlagda verksamhet. Dessutom köper vissa importörer gängade aducerade rördelar från andra källor och importörer som för tillfället endast köper från de två berörda länderna kan också byta till andra källor, inbegripet unionsindustrin. Mot denna bakgrund dras därför preliminärt slutsatsen att införandet av provisoriska åtgärder inte kommer att ha några betydande negativa verkningar på importörernas intresse.

4.   Användare

| (160) | Såsom framgår av skäl 18 ovan används gängade aducerade rördelar främst i gas-, vatten- och värmesystem i bostadshus och andra byggnader. Det är därför rörmokare som är användare av gängade aducerade rördelar. Inga användar- eller konsumentorganisationer var samarbetsvilliga i denna undersökning. Dessutom svarar värdet på de gängade aducerade rördelarna endast för en smärre del av den totala kostnaden för en gas-, vatten- eller värmeanläggning. Mot denna bakgrund dras därför preliminärt slutsatsen att införandet av provisoriska åtgärder inte kommer att ha några betydande negativa verkningar på användarnas intresse. |
| --- | --- |

(160)

Såsom framgår av skäl 18 ovan används gängade aducerade rördelar främst i gas-, vatten- och värmesystem i bostadshus och andra byggnader. Det är därför rörmokare som är användare av gängade aducerade rördelar. Inga användar- eller konsumentorganisationer var samarbetsvilliga i denna undersökning. Dessutom svarar värdet på de gängade aducerade rördelarna endast för en smärre del av den totala kostnaden för en gas-, vatten- eller värmeanläggning. Mot denna bakgrund dras därför preliminärt slutsatsen att införandet av provisoriska åtgärder inte kommer att ha några betydande negativa verkningar på användarnas intresse.

| (161) | Sammantaget, och vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan, kommer av allt att döma de positiva verkningarna för unionsindustrin att tydligt uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper. Den preliminära slutsatsen är därför att antidumpningstullarna inte strider mot unionens intresse. |
| --- | --- |

(161)

Sammantaget, och vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan, kommer av allt att döma de positiva verkningarna för unionsindustrin att tydligt uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper. Den preliminära slutsatsen är därför att antidumpningstullarna inte strider mot unionens intresse.

5.   Konkurrensaspekter

| (162) | Berörda parter har hävdat att om antidumpningsåtgärderna införs, kan ett duopol komma att utvecklas på unionsmarknaden vilket skulle domineras av de två viktigaste klagandena ATUSA och GF. I detta sammanhang ska det först konstateras att den nuvarande marknadsandelen för dessa två grupper är jämförelsevis låg, vilket ger det påstådda ”duopolet” en rätt så måttlig andel på runt 30 %. Detta ska jämföras med marknadsandelen för de två berörda länderna som uppgår till 52,7 %, medan importen från andra tredjeländer står för en marknadsandel på 8,4 %. De andra unionstillverkarna har en marknadsandel på 7,5 %. |
| --- | --- |

(162)

Berörda parter har hävdat att om antidumpningsåtgärderna införs, kan ett duopol komma att utvecklas på unionsmarknaden vilket skulle domineras av de två viktigaste klagandena ATUSA och GF. I detta sammanhang ska det först konstateras att den nuvarande marknadsandelen för dessa två grupper är jämförelsevis låg, vilket ger det påstådda ”duopolet” en rätt så måttlig andel på runt 30 %. Detta ska jämföras med marknadsandelen för de två berörda länderna som uppgår till 52,7 %, medan importen från andra tredjeländer står för en marknadsandel på 8,4 %. De andra unionstillverkarna har en marknadsandel på 7,5 %.

| (163) | Syftet med antidumpningstullarna är dessutom inte att förbjuda all import utan att återupprätta lika konkurrensvillkor. Det bör påpekas att de föregående åtgärderna, som var gällande mellan 2000 och 2005, inte stoppade importen. Tvärtom exporterade Kina högre kvantiteter 2002, 2003 och 2004 än före införandet av åtgärderna med en antidumpningstull på 49,4 %. Sammantaget tyder förekomsten av ett sådant stort antal aktörer på unionsmarknaden på att risken för att ett konkurrenshämmande duopol skulle dominera unionsmarknaden är låg. |
| --- | --- |

(163)

Syftet med antidumpningstullarna är dessutom inte att förbjuda all import utan att återupprätta lika konkurrensvillkor. Det bör påpekas att de föregående åtgärderna, som var gällande mellan 2000 och 2005, inte stoppade importen. Tvärtom exporterade Kina högre kvantiteter 2002, 2003 och 2004 än före införandet av åtgärderna med en antidumpningstull på 49,4 %. Sammantaget tyder förekomsten av ett sådant stort antal aktörer på unionsmarknaden på att risken för att ett konkurrenshämmande duopol skulle dominera unionsmarknaden är låg.

6.   Slutsats om unionens intresse

| (164) | Följaktligen dras den preliminära slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder på import av gängade aducerade rördelar med ursprung i Kina och Thailand. |
| --- | --- |

(164)

Följaktligen dras den preliminära slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder på import av gängade aducerade rördelar med ursprung i Kina och Thailand.

H.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (165) | Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import från de två berörda länderna. |
| --- | --- |

(165)

Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import från de två berörda länderna.

| (166) | Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionstillverkarna lidit. |
| --- | --- |

(166)

Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionstillverkarna lidit.

| (167) | Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undandröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionstillverkarna att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en tillverkare av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. |
| --- | --- |

(167)

Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undandröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionstillverkarna att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en tillverkare av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import.

| (168) | I den föregående undersökningen gällande samma produkt, fastställdes nivån för den rimliga vinsten till 7 % (9). Eftersom unionstillverkarna i stickprovet kunde uppnå samma vinst i början på skadeundersökningsperioden, fanns det inga indikationer på att vinstmarginalen nu skulle vara orimlig. |
| --- | --- |

(168)

I den föregående undersökningen gällande samma produkt, fastställdes nivån för den rimliga vinsten till 7 % (9). Eftersom unionstillverkarna i stickprovet kunde uppnå samma vinst i början på skadeundersökningsperioden, fanns det inga indikationer på att vinstmarginalen nu skulle vara orimlig.

| (169) | På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionstillverkarna för den likadana produkten. Detta pris erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen på 7 % adderades till produktionskostnaden. |
| --- | --- |

(169)

På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionstillverkarna för den likadana produkten. Detta pris erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen på 7 % adderades till produktionskostnaden.

| (170) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes på grundval av jämförelser mellan det vägda genomsnittliga importpriset och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten vid försäljning från unionsindustrin på unionsmarknaden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som procentandel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(170)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes på grundval av jämförelser mellan det vägda genomsnittliga importpriset och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten vid försäljning från unionsindustrin på unionsmarknaden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som procentandel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

2.   Provisoriska åtgärder

| (171) | Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import med ursprung i Kina och Thailand och att denna bör fastställas till en nivå som motsvarar den lägre av de konstaterade dumpnings- och skademarginalerna, i enlighet med regeln om lägsta tull. |
| --- | --- |

(171)

Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import med ursprung i Kina och Thailand och att denna bör fastställas till en nivå som motsvarar den lägre av de konstaterade dumpnings- och skademarginalerna, i enlighet med regeln om lägsta tull.

| (172) | Mot bakgrund av de kinesiska och thailändska tillverkarnas höga grad av samarbetsvilja fastställs tullsatsen för övriga företag för respektive land till nivån för den högsta tullsatsen som ska införas på respektive utvalt företag, eller företagen som är samarbetsvilliga i undersökningen från landet i fråga. Tullsatsen för övriga företag kommer att tillämpas på de företag som inte var samarbetsvilliga i undersökningen. |
| --- | --- |

(172)

Mot bakgrund av de kinesiska och thailändska tillverkarnas höga grad av samarbetsvilja fastställs tullsatsen för övriga företag för respektive land till nivån för den högsta tullsatsen som ska införas på respektive utvalt företag, eller företagen som är samarbetsvilliga i undersökningen från landet i fråga. Tullsatsen för övriga företag kommer att tillämpas på de företag som inte var samarbetsvilliga i undersökningen.

| (173) | För de samarbetsvilliga kinesiska företag som förtecknas i bilagan och som inte ingick i urvalet fastställs den preliminära tullsatsen till den vägda genomsnittliga tullsats som gäller för företagen i urvalet. |
| --- | --- |

(173)

För de samarbetsvilliga kinesiska företag som förtecknas i bilagan och som inte ingick i urvalet fastställs den preliminära tullsatsen till den vägda genomsnittliga tullsats som gäller för företagen i urvalet.

| (174) | De föreslagna antidumpningstullsatserna är följande:

  Folkrepubliken Kina









  Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Tullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. | 67,8 % | 136,5 % | 67,8 % |
| Jinan Meide Casting Co., Ltd. | 39,3 % | 122,4 % | 39,3 % |
| Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. | 32,1 % | 128,4 % | 32,1 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 42,3 % | 124,7 % | 42,3 % |
| Alla övriga företag | | | 67,8 % |

(174)

De föreslagna antidumpningstullsatserna är följande:

Folkrepubliken Kina

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Tullsats

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.

67,8 %

136,5 %

67,8 %

Jinan Meide Casting Co., Ltd.

39,3 %

122,4 %

39,3 %

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.

32,1 %

128,4 %

32,1 %

Andra samarbetsvilliga företag

42,3 %

124,7 %

42,3 %

Alla övriga företag

67,8 %

Thailand

| Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Tullsats |
| --- | --- | --- | --- |
| BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd | 15,9 % | 86,2 % | 15,9 % |
| Siam Fittings Co., Ltd | 50,7 % | 39,7 % | 39,7 % |
| Alla övriga företag | | | 39,7 % |

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Tullsats

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

15,9 %

86,2 %

15,9 %

Siam Fittings Co., Ltd

50,7 %

39,7 %

39,7 %

Alla övriga företag

39,7 %

| (175) | De ovanstående antidumpningstullarna fastställs provisoriskt i form av värdetull. |
| --- | --- |

(175)

De ovanstående antidumpningstullarna fastställs provisoriskt i form av värdetull.

| (176) | Storleken på de individuella företagsspecifika antidumpningstullar som fastställs i denna förordning har beräknats på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i Folkrepubliken Kina eller Thailand och som har tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen anges i denna förordnings normativa del med namn, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(176)

Storleken på de individuella företagsspecifika antidumpningstullar som fastställs i denna förordning har beräknats på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i Folkrepubliken Kina eller Thailand och som har tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen anges i denna förordnings normativa del med namn, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (177) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullar (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (10) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(177)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullar (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (10) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (178) | För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag tillämpas inte bara på de exporterande tillverkarna med bristande samarbetsvilja, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(178)

För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag tillämpas inte bara på de exporterande tillverkarna med bristande samarbetsvilja, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden.

| (179) | För Thailand var dock de senare företagen inbjudna, när de uppfyller kraven i artikel 11.4 i grundförordningen, andra stycket, att begära en översyn enligt den nämnda artikeln för att få sin situation individuellt undersökt. |
| --- | --- |

(179)

För Thailand var dock de senare företagen inbjudna, när de uppfyller kraven i artikel 11.4 i grundförordningen, andra stycket, att begära en översyn enligt den nämnda artikeln för att få sin situation individuellt undersökt.

I.   SLUTBESTÄMMELSE

| (180) | Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken berörda parter som gett sig till känna inom den tidsfrist som anges i förordningen skriftligen får meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att omprövas inför eventuella slutgiltiga tullar. |
| --- | --- |

(180)

Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken berörda parter som gett sig till känna inom den tidsfrist som anges i förordningen skriftligen får meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att omprövas inför eventuella slutgiltiga tullar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 19 10 (Taric-nummer 7307191010) med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand.

2.   Följande preliminära antidumpningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, på de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Tullsats | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Folkrepubliken Kina | Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. – Yutian County | 67,8 % | B335 |
| | Jinan Meide Casting Co., Ltd. – Jinan | 39,3 % | B336 |
| | Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. – Qingdao | 32,1 % | B337 |
| | Hebei XinJia Casting Co., Ltd. – XuShui | 42,3 % | B338 |
| | Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotong | 42,3 % | B339 |
| | Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. – Linyi | 42,3 % | B340 |
| | China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. – Taigu | 42,3 % | B341 |
| | Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutian | 42,3 % | B342 |
| | Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. – LangFang, Hebei | 42,3 % | B343 |
| | Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian | 42,3 % | B344 |
| | Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan | 42,3 % | B345 |
| | Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyang, Taigu | 42,3 % | B346 |
| | Alla övriga företag | 67,8 % | B999 |
| Thailand | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd – Samutsakorn | 15,9 % | B347 |
| | Siam Fittings Co., Ltd – Samutsakorn | 39,7 % | B348 |
| | Alla övriga företag | 39,7 % | B999 |

Land

Företag

Tullsats

Taric-tilläggsnummer

Folkrepubliken Kina

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. – Yutian County

67,8 %

B335

Jinan Meide Casting Co., Ltd. – Jinan

39,3 %

B336

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. – Qingdao

32,1 %

B337

Hebei XinJia Casting Co., Ltd. – XuShui

42,3 %

B338

Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotong

42,3 %

B339

Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. – Linyi

42,3 %

B340

China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. – Taigu

42,3 %

B341

Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutian

42,3 %

B342

Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. – LangFang, Hebei

42,3 %

B343

Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian

42,3 %

B344

Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan

42,3 %

B345

Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyang, Taigu

42,3 %

B346

Alla övriga företag

67,8 %

B999

Thailand

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd – Samutsakorn

15,9 %

B347

Siam Fittings Co., Ltd – Samutsakorn

39,7 %

B348

Alla övriga företag

39,7 %

B999

3.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

4.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, kan berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, skriftligen lämna sina synpunkter och begära att få höras muntligt av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft.

I enlighet med artikel 21.4 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 44, 16.2.2012, s. 33.

2

(3)  EGT L 208, 18.8.2000, s. 8 res. 14 f.

3

(4)  EUT C 137, 6.5.2011, s.1.

4

(5)  Se kommissionens beslut av den 3 mars 1998, 98/175/EG, EGT L 63 av den 4.3.1998, s. 32, skäl 2.

5

(6)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 3 (preliminär), EUT L 208, 18.8.2000, s. 8 (slutgiltig).

6

(7)  På grund av utvidgningen av EU upphörde åtgärderna mot Republiken Tjeckien att gälla den 1 maj 2004.

7

(8)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 3, skäl 146.

8

(9)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 3, skäl 188.

9

(10)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, direktorat H, 1049 Bryssel, Belgien.

10

---

| 15.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 318/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 318/28

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1072/2012

av den 14 november 2012

om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av bords- och köksartiklar av keramiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 16 februari 2012 meddelade Europeiska kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande hade inletts beträffande import till unionen av bords- och köksartiklar av keramiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 16 februari 2012 meddelade Europeiska kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande hade inletts beträffande import till unionen av bords- och köksartiklar av keramiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).

| (2) | Klagomålet ingavs den 3 januari 2012 av en företrädare för unionstillverkarna (nedan kallad klagandena), vilka svarar för en betydande del, i detta fall mer än 30 %, av unionens sammanlagda tillverkning av bords- och köksartiklar av keramiskt material. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande. |
| --- | --- |

(2)

Klagomålet ingavs den 3 januari 2012 av en företrädare för unionstillverkarna (nedan kallad klagandena), vilka svarar för en betydande del, i detta fall mer än 30 %, av unionens sammanlagda tillverkning av bords- och köksartiklar av keramiskt material. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Kina, importörer, handlare, användare, leverantörer och intresseorganisationer som man visste var berörda, samt representanterna för Kina om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade även tillverkare i Ryssland som var det föreslagna jämförbara landet så som angavs i tillkännagivandet om inledande. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Kina, importörer, handlare, användare, leverantörer och intresseorganisationer som man visste var berörda, samt representanterna för Kina om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade även tillverkare i Ryssland som var det föreslagna jämförbara landet så som angavs i tillkännagivandet om inledande. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (4) | Med tanke på det stora antalet exporterande tillverkare och icke-närstående importörer ombads i tillkännagivandet om inledande exporterande tillverkare och icke-närstående importörer att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under perioden 1 januari 2011 till 31 december 2011. Uppgifterna skulle möjliggöra för kommissionen att avgöra om det krävdes ett stickprovsförfarande och i så fall göra ett urval. |
| --- | --- |

(4)

Med tanke på det stora antalet exporterande tillverkare och icke-närstående importörer ombads i tillkännagivandet om inledande exporterande tillverkare och icke-närstående importörer att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under perioden 1 januari 2011 till 31 december 2011. Uppgifterna skulle möjliggöra för kommissionen att avgöra om det krävdes ett stickprovsförfarande och i så fall göra ett urval.

| (5) | Eftersom ett stort antal unionstillverkare berördes angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare för att fastställa skadan i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Förurvalet hade gjorts genom att kommissionen använde de uppgifter som var tillgängliga i inledningsskedet och de byggde på tillverkarnas försäljningsvolym, storlek, geografiska läge i unionen och produktsegment. Det omfattade sex unionstillverkare inom alla större produktkategorier i fem olika medlemsstater, varav två var små och medelstora företag. Det preliminära urvalet svarade för drygt 15 % av den beräknade sammanlagda unionstillverkningen. En av de preliminärt utvalda tillverkarna ville dock inte ingå i urvalet, och flera berörda parter påpekade att en medlemsstat med stora tillverkningsvolymer hade förbigåtts och borde ingå i ett representativt urval. Med tanke på detta ändrade kommissionen sitt preliminära urval, och det slutliga urvalet omfattade sju unionstillverkare inom alla större produktkategorier i sex olika medlemsstater, varav två var små och medelstora företag. Urvalet stod för 20 % av den beräknade sammanlagda unionstillverkningen. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom ett stort antal unionstillverkare berördes angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare för att fastställa skadan i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Förurvalet hade gjorts genom att kommissionen använde de uppgifter som var tillgängliga i inledningsskedet och de byggde på tillverkarnas försäljningsvolym, storlek, geografiska läge i unionen och produktsegment. Det omfattade sex unionstillverkare inom alla större produktkategorier i fem olika medlemsstater, varav två var små och medelstora företag. Det preliminära urvalet svarade för drygt 15 % av den beräknade sammanlagda unionstillverkningen. En av de preliminärt utvalda tillverkarna ville dock inte ingå i urvalet, och flera berörda parter påpekade att en medlemsstat med stora tillverkningsvolymer hade förbigåtts och borde ingå i ett representativt urval. Med tanke på detta ändrade kommissionen sitt preliminära urval, och det slutliga urvalet omfattade sju unionstillverkare inom alla större produktkategorier i sex olika medlemsstater, varav två var små och medelstora företag. Urvalet stod för 20 % av den beräknade sammanlagda unionstillverkningen.

| (6) | Omkring 400 exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina som svarade för mer än 60 % av den sammanlagda exporten lämnade de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i urvalet. På grundval av uppgifter som inkommit gjorde kommissionen ett preliminärt urval med de fem exporterande tillverkare som hade den största exportvolymen till unionen, och uppmanade alla exporterande tillverkare kända för kommissionen att lämna synpunkter på det föreslagna urvalet. Två exporterande tillverkare som tidigare valts ut att ingå i urvalet rättade sina urvalsuppgifter, så att deras exportvolymer inte räckte för att de skulle ingå i urvalet. Kommissionen gjorde sedan ett slutligt urval med de uppdaterade fem största företagen i fråga om exportvolymer. De utvalda företagen svarade för nära 20 % av exporten till unionen av alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(6)

Omkring 400 exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina som svarade för mer än 60 % av den sammanlagda exporten lämnade de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i urvalet. På grundval av uppgifter som inkommit gjorde kommissionen ett preliminärt urval med de fem exporterande tillverkare som hade den största exportvolymen till unionen, och uppmanade alla exporterande tillverkare kända för kommissionen att lämna synpunkter på det föreslagna urvalet. Två exporterande tillverkare som tidigare valts ut att ingå i urvalet rättade sina urvalsuppgifter, så att deras exportvolymer inte räckte för att de skulle ingå i urvalet. Kommissionen gjorde sedan ett slutligt urval med de uppdaterade fem största företagen i fråga om exportvolymer. De utvalda företagen svarade för nära 20 % av exporten till unionen av alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare.

| (7) | De företag eller grupper av företag som slutligen valdes ut att ingå i urvalet är följande:






  a) | Hunan Hualian China Industry Co., Ltd och dess närstående företag. |
| --- | --- | --- |

(7)

De företag eller grupper av företag som slutligen valdes ut att ingå i urvalet är följande:

a)

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd och dess närstående företag.

| b) | Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd och dess närstående företag. |
| --- | --- |

b)

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd och dess närstående företag.

| c) | CHL International Ltd och dess närstående företag. |
| --- | --- |

c)

CHL International Ltd och dess närstående företag.

| d) | Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited och dess närstående företag (Niceton). |
| --- | --- |

d)

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited och dess närstående företag (Niceton).

| e) | Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

e)

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

| (8) | Ett företag bestred urvalet av företag och hävdade att det borde ha ingått i urvalet. Det hävdade att antalet utvalda företag inte skulle bli orimligt stort eller orsaka förseningar i undersökningen om det ingick, särskilt som företaget är en relativt liten exportör. Det hävdade också att företaget är utlandsägt och att urvalet inte skulle bli representativt om det inte ingick. |
| --- | --- |

(8)

Ett företag bestred urvalet av företag och hävdade att det borde ha ingått i urvalet. Det hävdade att antalet utvalda företag inte skulle bli orimligt stort eller orsaka förseningar i undersökningen om det ingick, särskilt som företaget är en relativt liten exportör. Det hävdade också att företaget är utlandsägt och att urvalet inte skulle bli representativt om det inte ingick.

| (9) | Kommissionen påminner om att urvalet av företag byggde på de största exportvolymerna, i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen, med hänsyn till det antal tillverkare som rimligen kunde undersökas inom den tid som står till förfogande. Eftersom företaget är en relativt liten exportör skulle det inte tillföra något till urvalets representativitet i fråga om exportvolymer. Dessutom noteras också att företaget gav sig tillkänna mycket sent – fyra månader efter det att det slutliga urvalet hade meddelats alla exporterande tillverkare och efter det att kontrollbesök hade gjorts i de utvalda företagens lokaler. Begäran att få ingå i urvalet avslogs därför. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen påminner om att urvalet av företag byggde på de största exportvolymerna, i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen, med hänsyn till det antal tillverkare som rimligen kunde undersökas inom den tid som står till förfogande. Eftersom företaget är en relativt liten exportör skulle det inte tillföra något till urvalets representativitet i fråga om exportvolymer. Dessutom noteras också att företaget gav sig tillkänna mycket sent – fyra månader efter det att det slutliga urvalet hade meddelats alla exporterande tillverkare och efter det att kontrollbesök hade gjorts i de utvalda företagens lokaler. Begäran att få ingå i urvalet avslogs därför.

| (10) | Över 60 icke-närstående importörer besvarade urvalsfrågorna inom tidsfristen och erbjöd sig att samarbeta i förfarandet. Av dessa företag valdes fem ut att ingå i urvalet. Dessa fem icke-närstående importörer valdes ut på grundval av importens och återförsäljningens volymer och värde i unionen, sitt geografiska läge, sin affärsmodell och sitt produktsegment. De utvalda företagen står för de största representativa volymerna och värdet av import och återförsäljning i unionen som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Enligt de uppgifter som rapporterade i urvalsstadiet står de för omkring 6 % av importen av den berörda produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(10)

Över 60 icke-närstående importörer besvarade urvalsfrågorna inom tidsfristen och erbjöd sig att samarbeta i förfarandet. Av dessa företag valdes fem ut att ingå i urvalet. Dessa fem icke-närstående importörer valdes ut på grundval av importens och återförsäljningens volymer och värde i unionen, sitt geografiska läge, sin affärsmodell och sitt produktsegment. De utvalda företagen står för de största representativa volymerna och värdet av import och återförsäljning i unionen som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Enligt de uppgifter som rapporterade i urvalsstadiet står de för omkring 6 % av importen av den berörda produkten under undersökningsperioden.

| (11) | För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de kinesiska exporterande tillverkare som hade begärt det och till de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(11)

För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de kinesiska exporterande tillverkare som hade begärt det och till de kinesiska myndigheterna.

| (12) | Elva exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen, eller om individuell behandling, om det i samband med undersökningen skulle konstateras att de inte uppfyllde villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status. Tre av sökandena ingick i urvalet medan övriga åtta inte gjorde det. En av dessa exporterande tillverkare, som inte ingick i urvalet, drog senare tillbaka sin ansökan om marknadsekonomisk status, men ansökte fortsatt om individuell behandling. De båda återstående exporterande tillverkarna i urvalet och fyra andra företag som inte ingick i urvalet ansökte enbart om individuell behandling. |
| --- | --- |

(12)

Elva exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen, eller om individuell behandling, om det i samband med undersökningen skulle konstateras att de inte uppfyllde villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status. Tre av sökandena ingick i urvalet medan övriga åtta inte gjorde det. En av dessa exporterande tillverkare, som inte ingick i urvalet, drog senare tillbaka sin ansökan om marknadsekonomisk status, men ansökte fortsatt om individuell behandling. De båda återstående exporterande tillverkarna i urvalet och fyra andra företag som inte ingick i urvalet ansökte enbart om individuell behandling.

| (13) | Kommissionen sände frågeformulär till de fem utvalda exporterande tillverkarna i Kina och till nära 300 andra exporterande tillverkare i Kina som hade begärt det. Frågeformulär sändes även till de sju utvalda unionstillverkarna, de fem utvalda importörerna, fyra sammanslutningar av återförsäljare och distributörer och även till enskilda återförsäljare och distributörer som begärde det. Frågeformulär sändes även till exporterande tillverkare i Indien, Turkiet, Brasilien, Thailand och Ryssland, som ansågs vara kandidater för valet av lämpliga jämförbara länder. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen sände frågeformulär till de fem utvalda exporterande tillverkarna i Kina och till nära 300 andra exporterande tillverkare i Kina som hade begärt det. Frågeformulär sändes även till de sju utvalda unionstillverkarna, de fem utvalda importörerna, fyra sammanslutningar av återförsäljare och distributörer och även till enskilda återförsäljare och distributörer som begärde det. Frågeformulär sändes även till exporterande tillverkare i Indien, Turkiet, Brasilien, Thailand och Ryssland, som ansågs vara kandidater för valet av lämpliga jämförbara länder.

| (14) | Svar mottogs från tretton exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina och från tre tillverkare i tänkbara jämförbara länder (Brasilien, Thailand och Ryssland). Svar på frågeformuläret mottogs även från de sju utvalda unionstillverkarna och de fem utvalda importörerna. Svar på frågeformuläret mottogs även från en återförsäljare, en distributör och två sammanslutningar av återförsäljare och distributörer. |
| --- | --- |

(14)

Svar mottogs från tretton exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina och från tre tillverkare i tänkbara jämförbara länder (Brasilien, Thailand och Ryssland). Svar på frågeformuläret mottogs även från de sju utvalda unionstillverkarna och de fem utvalda importörerna. Svar på frågeformuläret mottogs även från en återförsäljare, en distributör och två sammanslutningar av återförsäljare och distributörer.

| (15) | Kommissionen mottog även inlagor från över 20 importörer som inte är närstående till någon exporterande tillverkare, sju återförsäljare, en leverantör av marknadsföringsprogram och från den kinesiska handelskammaren för lätta industriprodukter och konst och hantverk (CCCLA). |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen mottog även inlagor från över 20 importörer som inte är närstående till någon exporterande tillverkare, sju återförsäljare, en leverantör av marknadsföringsprogram och från den kinesiska handelskammaren för lätta industriprodukter och konst och hantverk (CCCLA).

| (16) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos nedanstående företag. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos nedanstående företag.

a)   Unionstillverkare

| (17) | Kontrollbesök gjordes på plats hos sju utvalda tillverkare i unionen. |
| --- | --- |

(17)

Kontrollbesök gjordes på plats hos sju utvalda tillverkare i unionen.

| (18) | De utvalda unionstillverkarna och några andra samarbetsvilliga unionstillverkare begärde, med stöd av artikel 19 i grundförordningen, att få vara anonyma. De hävdade att det var risk för att det skulle kunna få betydande negativa följder om deras identitet röjdes. |
| --- | --- |

(18)

De utvalda unionstillverkarna och några andra samarbetsvilliga unionstillverkare begärde, med stöd av artikel 19 i grundförordningen, att få vara anonyma. De hävdade att det var risk för att det skulle kunna få betydande negativa följder om deras identitet röjdes.

| (19) | Några av de klagande unionstillverkarna levererade nämligen den berörda produkten till kunder i unionen, som även köpte sina produkter från Kina och alltså direkt gynnades av denna import. De ansåg sig därför i en känslig position: några av deras kunder kanske ogillade att de hade lämnat in eller stödde en framställning om påstådd skadevållande dumpning. Av dessa skäl ansåg de att det fanns en risk för repressalier från några kunder. Dessutom exporterar vissa av de klagande unionstillverkarna också till Kina. Dessa företag ansåg att det faktum att de har lämnat in eller stöder ett klagomål om påstådd skadevållande dumpning skulle kunna hota deras affärer i Kina. Begäran beviljades, eftersom den var tillräckligt väl underbyggd. |
| --- | --- |

(19)

Några av de klagande unionstillverkarna levererade nämligen den berörda produkten till kunder i unionen, som även köpte sina produkter från Kina och alltså direkt gynnades av denna import. De ansåg sig därför i en känslig position: några av deras kunder kanske ogillade att de hade lämnat in eller stödde en framställning om påstådd skadevållande dumpning. Av dessa skäl ansåg de att det fanns en risk för repressalier från några kunder. Dessutom exporterar vissa av de klagande unionstillverkarna också till Kina. Dessa företag ansåg att det faktum att de har lämnat in eller stöder ett klagomål om påstådd skadevållande dumpning skulle kunna hota deras affärer i Kina. Begäran beviljades, eftersom den var tillräckligt väl underbyggd.

| (20) | Företrädarna för vissa exporterande tillverkare, CCCLA och några icke-närstående importörer gjorde gällande att de inte kunde utöva sin rätt att försvara sig på rätt sätt eftersom de klagandes och anhängarnas identitet inte hade röjts. De hävdade att under dessa omständigheter hindrades parterna från att kommentera unionsindustrins representativitet, väsentlig skada, huruvida tillverkarna kunde utestängas från unionsindustrin enligt artikel 1.4 i grundförordningen och/eller urvalets representativitet. Kommissionen försäkrade dock att dessa frågor kunde kontrolleras och lösas genom de handlingar som var tillgängliga för berörda parter, bl.a. korrespondens till berörda parter, genom anmärkningar om unionsindustrins representativitet och urvalsprocessen och genom krav på väl underbyggda inlagor från andra parter. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(20)

Företrädarna för vissa exporterande tillverkare, CCCLA och några icke-närstående importörer gjorde gällande att de inte kunde utöva sin rätt att försvara sig på rätt sätt eftersom de klagandes och anhängarnas identitet inte hade röjts. De hävdade att under dessa omständigheter hindrades parterna från att kommentera unionsindustrins representativitet, väsentlig skada, huruvida tillverkarna kunde utestängas från unionsindustrin enligt artikel 1.4 i grundförordningen och/eller urvalets representativitet. Kommissionen försäkrade dock att dessa frågor kunde kontrolleras och lösas genom de handlingar som var tillgängliga för berörda parter, bl.a. korrespondens till berörda parter, genom anmärkningar om unionsindustrins representativitet och urvalsprocessen och genom krav på väl underbyggda inlagor från andra parter. Påståendet avvisades därför.

b)   Exporterande tillverkare i Kina

| — | Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd och Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (nedan kallat Hunan Hualian). |
| --- | --- |

—

Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd och Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (nedan kallat Hunan Hualian).

| — | Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd och Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (nedan kallat Guangxi Sanhuan). |
| --- | --- |

—

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd och Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (nedan kallat Guangxi Sanhuan).

| — | CHL International Ltd och CHL Porcelain Industries Ltd (nedan kallat CHL). |
| --- | --- |

—

CHL International Ltd och CHL Porcelain Industries Ltd (nedan kallat CHL).

| — | Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited och en närstående handlare med bas i Hongkong, Niceton International Limited (nedan kallat Niceton). |
| --- | --- |

—

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited och en närstående handlare med bas i Hongkong, Niceton International Limited (nedan kallat Niceton).

| — | Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

| — | Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd

| — | Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd

| — | Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd

| — | Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd

| — | Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd och Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (nedan kallat Grand Collection). |
| --- | --- |

—

Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd och Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (nedan kallat Grand Collection).

| — | Tienshan (Handan) Tableware Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Tienshan (Handan) Tableware Co. Ltd

| — | Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited. |
| --- | --- |

—

Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited.

c)   Importörer i unionen

| — | Symbol srl, Treviso, Italien. |
| --- | --- |

—

Symbol srl, Treviso, Italien.

| — | Metro AG, Düsseldorf, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Metro AG, Düsseldorf, Tyskland.

| — | Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Tyskland.

| — | Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Österrike. |
| --- | --- |

—

Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Österrike.

| — | IKEA Supply AG, Pratteln, Schweiz. |
| --- | --- |

—

IKEA Supply AG, Pratteln, Schweiz.

d)   Exporterande tillverkare i det jämförbara landet

| (21) | Den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren begärde att få vara anonym, eftersom det skulle kunna få stora negativa effekter på dess affärer om dess identitet blev känd. Begäran ansågs motiverad och beviljades därför. |
| --- | --- |

(21)

Den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren begärde att få vara anonym, eftersom det skulle kunna få stora negativa effekter på dess affärer om dess identitet blev känd. Begäran ansågs motiverad och beviljades därför.

3.   Undersökningsperioden

| (22) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 till och med den 31 december 2011 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av tendenser som var av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(22)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 till och med den 31 december 2011 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av tendenser som var av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

| (23) | Klagandena krävde att skadeundersökningsperioden borde utsträckas med ett år och börja 2007, medan CCCLA krävde att den borde kortas med ett år och börja först 2009. När det gäller det första kravet beviljades det inte, eftersom det inte fanns något som motiverade att en skadeundersökningsperiod på fem år skulle spegla tendenserna bättre, som klagandena påstod. När det gäller det andra kravet hänvisade CCCLA i allmänna ordalag till Världshandelsorganisationens prejudikat, enligt vilket medlemmar i Världshandelsorganisationen inte kan välja ett utgångsscenario som enbart leder till en jämförelse under en fast avgränsad period, och att även om en ändring av utgångsscenarioåret lätt kan kullkasta ett undersökningsresultat om skada, kan medlemmen i Världshandelsorganisationen få svårt att visa att det förekommer väsentlig skada. Utredningen visar dock att om skadeundersökningsperioden minskades i detta fall skulle det ge en onödigt kort skadeundersökningsperiod som dessutom, med tanke på effekten av den ekonomiska krisen på vissa indikatorer, skulle ha kunnat ge en icke-representativ bild av skadetendenserna. Därför avvisades preliminärt båda dessa krav. |
| --- | --- |

(23)

Klagandena krävde att skadeundersökningsperioden borde utsträckas med ett år och börja 2007, medan CCCLA krävde att den borde kortas med ett år och börja först 2009. När det gäller det första kravet beviljades det inte, eftersom det inte fanns något som motiverade att en skadeundersökningsperiod på fem år skulle spegla tendenserna bättre, som klagandena påstod. När det gäller det andra kravet hänvisade CCCLA i allmänna ordalag till Världshandelsorganisationens prejudikat, enligt vilket medlemmar i Världshandelsorganisationen inte kan välja ett utgångsscenario som enbart leder till en jämförelse under en fast avgränsad period, och att även om en ändring av utgångsscenarioåret lätt kan kullkasta ett undersökningsresultat om skada, kan medlemmen i Världshandelsorganisationen få svårt att visa att det förekommer väsentlig skada. Utredningen visar dock att om skadeundersökningsperioden minskades i detta fall skulle det ge en onödigt kort skadeundersökningsperiod som dessutom, med tanke på effekten av den ekonomiska krisen på vissa indikatorer, skulle ha kunnat ge en icke-representativ bild av skadetendenserna. Därför avvisades preliminärt båda dessa krav.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (24) | Den berörda produkten är bords- och köksartiklar av keramiskt material som för närvarande omfattas av KN-nummer 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 och ex 6912 00 90 med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den berörda produkten). De kan vara av porslin, vanligt lergods, stengods, fajans eller fint lergods eller andra material. De viktigaste råvarorna är mineraler som kaolin, fältspat och kvarts, och sammansättningen av de råvaror som används avgör vilken typ av keramisk slutprodukt som tillverkas. |
| --- | --- |

(24)

Den berörda produkten är bords- och köksartiklar av keramiskt material som för närvarande omfattas av KN-nummer 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 och ex 6912 00 90 med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den berörda produkten). De kan vara av porslin, vanligt lergods, stengods, fajans eller fint lergods eller andra material. De viktigaste råvarorna är mineraler som kaolin, fältspat och kvarts, och sammansättningen av de råvaror som används avgör vilken typ av keramisk slutprodukt som tillverkas.

| (25) | Bords- och köksartiklar av keramiskt material saluförs i en stor mängd olika former som har utvecklats med tiden. De används på en mängd olika platser, såsom hushåll, hotell, restauranger och vårdinrättningar. |
| --- | --- |

(25)

Bords- och köksartiklar av keramiskt material saluförs i en stor mängd olika former som har utvecklats med tiden. De används på en mängd olika platser, såsom hushåll, hotell, restauranger och vårdinrättningar.

1.1   Ansökan om undantag

| (26) | Under undersökningen inlämnades och analyserades flera ansökningar om undantag för vissa produkter från produktdefinitionen. Analysen av ansökningarna sammanfattas nedan. |
| --- | --- |

(26)

Under undersökningen inlämnades och analyserades flera ansökningar om undantag för vissa produkter från produktdefinitionen. Analysen av ansökningarna sammanfattas nedan.

1.1.1   (Fint) benporslin

| (27) | CCCLA hävdade i sina uppgifter att (fint) benporslin borde undantas från den produktdefinition som är föremål för undersökning. Enligt dem skiljer sig (fint) benporslin i grunden från andra slags bords- och köksartiklar på grund av skillnader i fysiska egenskaper, tillverkningsprocesser, slutanvändning och konsumenternas uppfattning. Det görs av malda ben från nötkreatur, och har stor vithet och genomskinlighet. Det kan göras mycket tunnare tack vare sin höga mekaniska hållbarhet och motståndskraft mot flisbildning, och tillverkas på ett mer komplicerat och kostsamt sätt som i regel inte används av unionstillverkarna. Det är därför bara ett fåtal unionstillverkare som tillverkar (fint) benporslin. |
| --- | --- |

(27)

CCCLA hävdade i sina uppgifter att (fint) benporslin borde undantas från den produktdefinition som är föremål för undersökning. Enligt dem skiljer sig (fint) benporslin i grunden från andra slags bords- och köksartiklar på grund av skillnader i fysiska egenskaper, tillverkningsprocesser, slutanvändning och konsumenternas uppfattning. Det görs av malda ben från nötkreatur, och har stor vithet och genomskinlighet. Det kan göras mycket tunnare tack vare sin höga mekaniska hållbarhet och motståndskraft mot flisbildning, och tillverkas på ett mer komplicerat och kostsamt sätt som i regel inte används av unionstillverkarna. Det är därför bara ett fåtal unionstillverkare som tillverkar (fint) benporslin.

| (28) | När det gäller dessa påståenden visade undersökningen för det första att det inte finns någon allmänt vedertagen definition av benporslin. (Fint) benporslin är endast en typ av mjukt porslin, eftersom en stor andel av råvarorna är samma som för andra keramikföremål. CCCLA motsade sig själv i sina inlagor i fråga om sammansättning och andel av de olika ingredienserna. För det andra kunde det i undersökningen inte bekräftas att (fint) benporslin krävde en mycket mer komplicerad tillverkningsprocess. För det tredje är användningen av (fint) benporslin som bordsartiklar likadan överallt, oavsett om det rör sig om Kina eller EU. Hårdhet och tålighet är inte heller specifikt för (fint) benporslin. Bordsartiklar av keramiskt material för restauranger och catering är till exempel särskilt hårda och tåliga. Sist men inte minst tillverkas (fint) benporslin av ett antal unionstillverkare som konkurrerar med import av (fint) benporslin från Kina. Ansökningarna om undantag för (fint) benporslin från den produktdefinition som är föremål för undersökning avvisades därför preliminärt. |
| --- | --- |

(28)

När det gäller dessa påståenden visade undersökningen för det första att det inte finns någon allmänt vedertagen definition av benporslin. (Fint) benporslin är endast en typ av mjukt porslin, eftersom en stor andel av råvarorna är samma som för andra keramikföremål. CCCLA motsade sig själv i sina inlagor i fråga om sammansättning och andel av de olika ingredienserna. För det andra kunde det i undersökningen inte bekräftas att (fint) benporslin krävde en mycket mer komplicerad tillverkningsprocess. För det tredje är användningen av (fint) benporslin som bordsartiklar likadan överallt, oavsett om det rör sig om Kina eller EU. Hårdhet och tålighet är inte heller specifikt för (fint) benporslin. Bordsartiklar av keramiskt material för restauranger och catering är till exempel särskilt hårda och tåliga. Sist men inte minst tillverkas (fint) benporslin av ett antal unionstillverkare som konkurrerar med import av (fint) benporslin från Kina. Ansökningarna om undantag för (fint) benporslin från den produktdefinition som är föremål för undersökning avvisades därför preliminärt.

1.1.2   Keramiska knivar (köksknivar)

| (29) | Två exporterande tillverkare, CCCLA och flera importörer ansökte om att keramiska knivar (köksknivar) skulle undantas från produktdefinitionen. Till stöd för sitt argument anförde de att sådana knivar inte kunde betraktas som samma produkt som andra typer av bords- och köksartiklar av keramiskt material, på grund av sina särskilda egenskaper. Keramiska knivar (köksknivar) har vanligen ett blad av keramiskt material gjort av zirkoniumoxid som inte används för sedvanliga bordsartiklar som muggar och tallrikar. De skulle endast i begränsad omfattning vara utbytbara med den undersökta produktens huvudkategorier. |
| --- | --- |

(29)

Två exporterande tillverkare, CCCLA och flera importörer ansökte om att keramiska knivar (köksknivar) skulle undantas från produktdefinitionen. Till stöd för sitt argument anförde de att sådana knivar inte kunde betraktas som samma produkt som andra typer av bords- och köksartiklar av keramiskt material, på grund av sina särskilda egenskaper. Keramiska knivar (köksknivar) har vanligen ett blad av keramiskt material gjort av zirkoniumoxid som inte används för sedvanliga bordsartiklar som muggar och tallrikar. De skulle endast i begränsad omfattning vara utbytbara med den undersökta produktens huvudkategorier.

| (30) | I undersökningen framkom att keramiska knivar (köksknivar) har samma fysiska egenskaper (vassa och hårda), utformning och slutanvändning (skärning) som metalliska knivar (köksknivar). De skiljer sig därför från övriga produkter i förfarandet, eftersom sistnämnda främst används för att lägga maten i, på grund av sin särskilda utformning och sina fysiska egenskaper. |
| --- | --- |

(30)

I undersökningen framkom att keramiska knivar (köksknivar) har samma fysiska egenskaper (vassa och hårda), utformning och slutanvändning (skärning) som metalliska knivar (köksknivar). De skiljer sig därför från övriga produkter i förfarandet, eftersom sistnämnda främst används för att lägga maten i, på grund av sin särskilda utformning och sina fysiska egenskaper.

| (31) | Det hävdades även att tekniken för att tillverka keramiska knivar (köksknivar) inte finns inom unionen, och att det därför skulle vara ett brott mot unionens och Världshandelsorganisationens lagstiftning att fortsätta undersökningen av keramiska knivar (köksknivar). Klagandena medgav att det enligt deras vetskap inte fanns någon sådan tillverkning i unionen. |
| --- | --- |

(31)

Det hävdades även att tekniken för att tillverka keramiska knivar (köksknivar) inte finns inom unionen, och att det därför skulle vara ett brott mot unionens och Världshandelsorganisationens lagstiftning att fortsätta undersökningen av keramiska knivar (köksknivar). Klagandena medgav att det enligt deras vetskap inte fanns någon sådan tillverkning i unionen.

| (32) | Det påpekades även att keramiska knivar (köksknivar) endast säljs på exklusiva ställen, och distributionskanalerna (distributörer av köksredskap) och intresseorganisationen (knivförbund) också skiljer sig. Det kunde dock inte fastslås i undersökningen att dessa frågor skulle motsvaras av skillnader i konsumenternas uppfattning jämfört med andra typer av bords- och köksartiklar av keramiskt material. |
| --- | --- |

(32)

Det påpekades även att keramiska knivar (köksknivar) endast säljs på exklusiva ställen, och distributionskanalerna (distributörer av köksredskap) och intresseorganisationen (knivförbund) också skiljer sig. Det kunde dock inte fastslås i undersökningen att dessa frågor skulle motsvaras av skillnader i konsumenternas uppfattning jämfört med andra typer av bords- och köksartiklar av keramiskt material.

| (33) | Det hävdades likaså att åtgärder mot keramiska knivar inte skulle leda till att rättvisa marknadsvillkor för bordsartiklar återupprättades, utan i stället missgynna slutkonsumenterna av keramiska knivar (köksknivar). Några parter gjorde gällande att eftersom keramiska knivar (köksknivar) inte tillverkas i unionen är det inte möjligt att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i detta avseende. Kommissionen lät analysen av dessa påståenden stå tillbaka för en slutsats om huruvida keramiska knivar (köksknivar) och andra typer av bords- och köksartiklar av keramiskt material anses utgöra en enda produkt. |
| --- | --- |

(33)

Det hävdades likaså att åtgärder mot keramiska knivar inte skulle leda till att rättvisa marknadsvillkor för bordsartiklar återupprättades, utan i stället missgynna slutkonsumenterna av keramiska knivar (köksknivar). Några parter gjorde gällande att eftersom keramiska knivar (köksknivar) inte tillverkas i unionen är det inte möjligt att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i detta avseende. Kommissionen lät analysen av dessa påståenden stå tillbaka för en slutsats om huruvida keramiska knivar (köksknivar) och andra typer av bords- och köksartiklar av keramiskt material anses utgöra en enda produkt.

| (34) | På grundval av beaktandena i skäl 30 drogs preliminärt slutsatsen i undersökningen att keramiska knivar (köksknivar) i grunden skiljer sig från andra slags bords- och köksartiklar av keramiskt material på grund av skillnader i fysiska egenskaper, tillverkningsprocesser och slutanvändning. Ansökan att undanta dem från den produktdefinition som är föremål för undersökning beviljades därför preliminärt. |
| --- | --- |

(34)

På grundval av beaktandena i skäl 30 drogs preliminärt slutsatsen i undersökningen att keramiska knivar (köksknivar) i grunden skiljer sig från andra slags bords- och köksartiklar av keramiskt material på grund av skillnader i fysiska egenskaper, tillverkningsprocesser och slutanvändning. Ansökan att undanta dem från den produktdefinition som är föremål för undersökning beviljades därför preliminärt.

1.1.3   Föremål av kinesiskt/orientaliskt utseende

| (35) | Två importörer hävdade att bords- och köksartiklar av kinesiskt/orientaliskt utseende borde undantas från produktdefinitionen. Den främsta anledningen var att detta slags föremål inte tillverkas i unionen, att efterfrågan på dessa varor i unionen alltid hade tillgodosetts genom import och att import av detta slag inte har någon negativ påverkan på någon av unionsindustrins marknadsandelar. |
| --- | --- |

(35)

Två importörer hävdade att bords- och köksartiklar av kinesiskt/orientaliskt utseende borde undantas från produktdefinitionen. Den främsta anledningen var att detta slags föremål inte tillverkas i unionen, att efterfrågan på dessa varor i unionen alltid hade tillgodosetts genom import och att import av detta slag inte har någon negativ påverkan på någon av unionsindustrins marknadsandelar.

| (36) | Undersökningen visade att det varken finns någon allmänt godtagen, objektiv definition av denna kategori, eller några särskilda egenskaper att identifiera den med. Unionstillverkare kan dessutom också tillverka denna stil. Bords- och köksartiklar av kinesiskt/orientaliskt utseende har inte heller någon unik eller annorlunda slutanvändning. Sist men inte minst underströks i undersökningen att i många asiatiska restauranger används bordsartiklar av västerländskt utseende och att produkterna i fråga enkelt kan bytas ut. Ansökningarna om undantag för föremål av kinesiskt/orientaliskt utseende från den produktdefinition som är föremål för undersökning avvisades därför preliminärt. |
| --- | --- |

(36)

Undersökningen visade att det varken finns någon allmänt godtagen, objektiv definition av denna kategori, eller några särskilda egenskaper att identifiera den med. Unionstillverkare kan dessutom också tillverka denna stil. Bords- och köksartiklar av kinesiskt/orientaliskt utseende har inte heller någon unik eller annorlunda slutanvändning. Sist men inte minst underströks i undersökningen att i många asiatiska restauranger används bordsartiklar av västerländskt utseende och att produkterna i fråga enkelt kan bytas ut. Ansökningarna om undantag för föremål av kinesiskt/orientaliskt utseende från den produktdefinition som är föremål för undersökning avvisades därför preliminärt.

1.1.4   Hållbart porslin

| (37) | Å ena sidan hävdades det att hållbart porslin borde undantas från produktdefinitionen på grund av sina unika fysiska egenskaper och tillverkningsprocess. För högre tålighet och styrka ingår 6–10 % aluminiumpulver i råvarorna till hållbart porslin, och bearbetningen av råvarorna (kaolin) är unik. Tillverkningen av hållbart porslin sades kräva specialiserade arbetare och är av högre kvalitet och kostar mer än vanliga bordsartiklar. Det påstods inte heller finnas någon i unionen som tillverkar det. |
| --- | --- |

(37)

Å ena sidan hävdades det att hållbart porslin borde undantas från produktdefinitionen på grund av sina unika fysiska egenskaper och tillverkningsprocess. För högre tålighet och styrka ingår 6–10 % aluminiumpulver i råvarorna till hållbart porslin, och bearbetningen av råvarorna (kaolin) är unik. Tillverkningen av hållbart porslin sades kräva specialiserade arbetare och är av högre kvalitet och kostar mer än vanliga bordsartiklar. Det påstods inte heller finnas någon i unionen som tillverkar det.

| (38) | Å andra sidan påpekade en importör att hållbara bordsartiklar, som till exempel används på hotell, svarar för en stor del av Kinas totala keramiska produktion och att det skulle ge missvisande resultat i undersökningen om de undantogs. |
| --- | --- |

(38)

Å andra sidan påpekade en importör att hållbara bordsartiklar, som till exempel används på hotell, svarar för en stor del av Kinas totala keramiska produktion och att det skulle ge missvisande resultat i undersökningen om de undantogs.

| (39) | Undersökningen visade att det varken finns någon allmänt godtagen, objektiv definition av hållbart porslin, eller några obestridda egenskaper att identifiera den med. Unionstillverkarna kan dessutom också tillverka detta slags bordsartiklar, och unionstillverkade och kinesiska produkter konkurrerar direkt med varandra. Hållbart porslin har inte heller någon unik eller annorlunda slutanvändning. Ansökningarna om undantag för hållbart porslin från den produktdefinition som är föremål för undersökning avvisades därför preliminärt. |
| --- | --- |

(39)

Undersökningen visade att det varken finns någon allmänt godtagen, objektiv definition av hållbart porslin, eller några obestridda egenskaper att identifiera den med. Unionstillverkarna kan dessutom också tillverka detta slags bordsartiklar, och unionstillverkade och kinesiska produkter konkurrerar direkt med varandra. Hållbart porslin har inte heller någon unik eller annorlunda slutanvändning. Ansökningarna om undantag för hållbart porslin från den produktdefinition som är föremål för undersökning avvisades därför preliminärt.

1.1.5   Handgjort porslin

| (40) | En svensk sammanslutning som företrädde relevanta svenska importörer yrkade på att handgjort porslin skulle undantas från den produktdefinition som är föremål för undersökning. Den nämnde den långa traditionen av sådant hantverk i Kina, de överkomliga priserna och skillnader i konsumenternas uppfattning av kinesiska handgjorda föremål och icke handgjorda föremål tillverkade i unionen. |
| --- | --- |

(40)

En svensk sammanslutning som företrädde relevanta svenska importörer yrkade på att handgjort porslin skulle undantas från den produktdefinition som är föremål för undersökning. Den nämnde den långa traditionen av sådant hantverk i Kina, de överkomliga priserna och skillnader i konsumenternas uppfattning av kinesiska handgjorda föremål och icke handgjorda föremål tillverkade i unionen.

| (41) | Undersökningen visade dock att det å ena sidan inte finns någon allmänt godtagen/objektiv definition av denna kategori och att det å andra sidan finns flera unionstillverkare som tillverkar handgjort porslin. Undersökningen visade varken grundläggande skillnader i fysiska egenskaper från andra typer av bords- och köksartiklar av keramiskt material eller några skillnader i konsumenternas uppfattning av handgjort porslin tillverkat i unionen. Ansökningen om undantag för handgjort porslin från den produktdefinition som är föremål för undersökning avvisades därför preliminärt. |
| --- | --- |

(41)

Undersökningen visade dock att det å ena sidan inte finns någon allmänt godtagen/objektiv definition av denna kategori och att det å andra sidan finns flera unionstillverkare som tillverkar handgjort porslin. Undersökningen visade varken grundläggande skillnader i fysiska egenskaper från andra typer av bords- och köksartiklar av keramiskt material eller några skillnader i konsumenternas uppfattning av handgjort porslin tillverkat i unionen. Ansökningen om undantag för handgjort porslin från den produktdefinition som är föremål för undersökning avvisades därför preliminärt.

1.1.6   Handmålade bordsartiklar

| (42) | Flera importörer yrkade på att handmålade bordsartiklar skulle undantas från den produktdefinition som är föremål för undersökning Deras argument gick ut på att handmålade bordsartiklar är avsedda för en viss konsumentgrupp, att de kan användas för andra syften än vanliga bordsartiklar (t.ex. dekoration), att de inte tillverkas i kommersiell utsträckning i unionen, att de varken konkurrerar direkt med eller är utbytbara mot andra köks-/bordsartiklar, skillnader i uppfattningen hos konsumenterna, att de är lyxigare och ömtåligare, samt har en särskild tillverkningsprocess som är mer arbetsintensiv och kräver högkvalificerade arbetare. |
| --- | --- |

(42)

Flera importörer yrkade på att handmålade bordsartiklar skulle undantas från den produktdefinition som är föremål för undersökning Deras argument gick ut på att handmålade bordsartiklar är avsedda för en viss konsumentgrupp, att de kan användas för andra syften än vanliga bordsartiklar (t.ex. dekoration), att de inte tillverkas i kommersiell utsträckning i unionen, att de varken konkurrerar direkt med eller är utbytbara mot andra köks-/bordsartiklar, skillnader i uppfattningen hos konsumenterna, att de är lyxigare och ömtåligare, samt har en särskild tillverkningsprocess som är mer arbetsintensiv och kräver högkvalificerade arbetare.

| (43) | Undersökningen visade att produkten är absolut identisk med icke handmålade bordsartiklar ända tills handmålningen sker. Den gjorde också klart att även om tillverkningsprocessen medför mer manuell hantering gör det inte produkten annorlunda. För de flesta slutkonsumenter är det svårt eller omöjligt att skilja på handmålat och icke handmålat porslin. Undersökningen visade också att handmålade bordsartiklar normalt har samma slutanvändning som andra typer av bordsartiklar av keramiskt material och inte nödvändigtvis är ömtåligare. Det konstaterades också att flera unionstillverkare faktiskt tillverkar handmålat porslin och att unionstillverkade och importerade produkter står i direkt konkurrens. Ansökningarna om undantag för handmålade bordsartiklar från den produktdefinition som är föremål för undersökning avvisades därför preliminärt. |
| --- | --- |

(43)

Undersökningen visade att produkten är absolut identisk med icke handmålade bordsartiklar ända tills handmålningen sker. Den gjorde också klart att även om tillverkningsprocessen medför mer manuell hantering gör det inte produkten annorlunda. För de flesta slutkonsumenter är det svårt eller omöjligt att skilja på handmålat och icke handmålat porslin. Undersökningen visade också att handmålade bordsartiklar normalt har samma slutanvändning som andra typer av bordsartiklar av keramiskt material och inte nödvändigtvis är ömtåligare. Det konstaterades också att flera unionstillverkare faktiskt tillverkar handmålat porslin och att unionstillverkade och importerade produkter står i direkt konkurrens. Ansökningarna om undantag för handmålade bordsartiklar från den produktdefinition som är föremål för undersökning avvisades därför preliminärt.

1.1.7   Underglaserade, figurativa, handmålade bordsartiklar

| (44) | En importör yrkade på att underglaserade, figurativa, handmålade bordsartiklar skulle undantas från den produktdefinition som är föremål för undersökning. Enligt argumenten kräver underglaserade handmålade bordsartiklar en särskild tillverkningsprocess, särskild användning (används till mat och dryck, medan ytglaserade, målade produkter normalt inte lär kunna det) och särskild kvalitet och fysiska egenskaper, nämligen livsmedelsgodkända och 100 % tåliga för diskmaskin och mikrovågsugn. Parten sade också att ingen unionstillverkare är kapabel och villig att framställa kommersiella volymer av underglaserade, figurativa, handmålade bordsartiklar och menade att det inte finns någon risk för kringgående om underglaserade, figurativa, handmålade bordsartiklar undantas från den produktdefinition som är föremål för undersökning. Den hävdade också att konsumenten uppfattar dem på ett annat sätt, eftersom de inte säljs som en del av ett varumärke, utan ses som samlarobjekt eller livsstilsobjekt. |
| --- | --- |

(44)

En importör yrkade på att underglaserade, figurativa, handmålade bordsartiklar skulle undantas från den produktdefinition som är föremål för undersökning. Enligt argumenten kräver underglaserade handmålade bordsartiklar en särskild tillverkningsprocess, särskild användning (används till mat och dryck, medan ytglaserade, målade produkter normalt inte lär kunna det) och särskild kvalitet och fysiska egenskaper, nämligen livsmedelsgodkända och 100 % tåliga för diskmaskin och mikrovågsugn. Parten sade också att ingen unionstillverkare är kapabel och villig att framställa kommersiella volymer av underglaserade, figurativa, handmålade bordsartiklar och menade att det inte finns någon risk för kringgående om underglaserade, figurativa, handmålade bordsartiklar undantas från den produktdefinition som är föremål för undersökning. Den hävdade också att konsumenten uppfattar dem på ett annat sätt, eftersom de inte säljs som en del av ett varumärke, utan ses som samlarobjekt eller livsstilsobjekt.

| (45) | Undersökningen visade dock att det å ena sidan inte finns någon allmänt godtagen/objektiv definition av denna kategori och att det å andra sidan finns flera unionstillverkare som tillverkar dem. Det noterades även att unionstillverkade och importerade produkter står i direkt konkurrens. Undersökningen visade att produkten fysiskt sett är absolut identisk med icke handmålade bordsartiklar och att genomsnittskonsumenten inte kan göra skillnad mellan underglaserade, figurativa, handmålade bordsartiklar och andra typer av dekorerade bordsartiklar. Den gjorde också klart att även om tillverkningsprocessen medför mer kvalificerat arbete gör det inte produkten till annorlunda och att underglaserade, handmålade bordsartiklar i grunden har samma slutanvändning som andra typer av bordsartiklar av keramiskt material. Ansökningarna om undantag för underglaserade, handmålade bordsartiklar från den produktdefinition som är föremål för undersökning avvisades därför preliminärt. |
| --- | --- |

(45)

Undersökningen visade dock att det å ena sidan inte finns någon allmänt godtagen/objektiv definition av denna kategori och att det å andra sidan finns flera unionstillverkare som tillverkar dem. Det noterades även att unionstillverkade och importerade produkter står i direkt konkurrens. Undersökningen visade att produkten fysiskt sett är absolut identisk med icke handmålade bordsartiklar och att genomsnittskonsumenten inte kan göra skillnad mellan underglaserade, figurativa, handmålade bordsartiklar och andra typer av dekorerade bordsartiklar. Den gjorde också klart att även om tillverkningsprocessen medför mer kvalificerat arbete gör det inte produkten till annorlunda och att underglaserade, handmålade bordsartiklar i grunden har samma slutanvändning som andra typer av bordsartiklar av keramiskt material. Ansökningarna om undantag för underglaserade, handmålade bordsartiklar från den produktdefinition som är föremål för undersökning avvisades därför preliminärt.

1.1.8   Bordsartiklar tillverkade utanför EU

| (46) | Enligt vissa importörers synpunkter bör undersökningen begränsas till marknader som för närvarande köper från klagande unionstillverkare. I annat fall skulle tullarna skada vissa specialiserade importörer utan att de skulle kunna köpa från unionstillverkarna. Det hävdades också att unionstillverkare med varumärken inte tillverkar för andra företag och att unionstillverkare inte utför små beställningar eller arbetar med formar som krävs för vissa figurer. Unionstillverkare är inte heller flexibla och erbjuder inte presentuppläggningar. |
| --- | --- |

(46)

Enligt vissa importörers synpunkter bör undersökningen begränsas till marknader som för närvarande köper från klagande unionstillverkare. I annat fall skulle tullarna skada vissa specialiserade importörer utan att de skulle kunna köpa från unionstillverkarna. Det hävdades också att unionstillverkare med varumärken inte tillverkar för andra företag och att unionstillverkare inte utför små beställningar eller arbetar med formar som krävs för vissa figurer. Unionstillverkare är inte heller flexibla och erbjuder inte presentuppläggningar.

| (47) | Ansökan avvisades preliminärt, eftersom den är för bred och odefinierad och det inte finns något objektivt skäl till ett sådant undantag. Unionstillverkare har dessutom ett brett produktutbud och erbjuder regelbundet nya produkter, kollektioner och produktserier varierar därför ständigt. De typer av produkter och kvaliteter som unionsindustrin tillverkar återfinns också regelbundet hos exportörer. I undersökningen framkom också att det finns unionstillverkare som tillverkar föremål under andra parters varumärken. Det framkom också att unionstillverkade produkter och importerade kinesiska produkter står i direkt konkurrens, enkelt kan bytas ut och har samma slutanvändning, liknande tillverkningsprocess och konsumentuppfattning. Frågan om flexibilitet tas upp i avsnittet om unionens intresse. |
| --- | --- |

(47)

Ansökan avvisades preliminärt, eftersom den är för bred och odefinierad och det inte finns något objektivt skäl till ett sådant undantag. Unionstillverkare har dessutom ett brett produktutbud och erbjuder regelbundet nya produkter, kollektioner och produktserier varierar därför ständigt. De typer av produkter och kvaliteter som unionsindustrin tillverkar återfinns också regelbundet hos exportörer. I undersökningen framkom också att det finns unionstillverkare som tillverkar föremål under andra parters varumärken. Det framkom också att unionstillverkade produkter och importerade kinesiska produkter står i direkt konkurrens, enkelt kan bytas ut och har samma slutanvändning, liknande tillverkningsprocess och konsumentuppfattning. Frågan om flexibilitet tas upp i avsnittet om unionens intresse.

1.1.9   Stengods

| (48) | En importör med tillverkning i Kina hävdade att import av stengods, som främst utgörs av köksartiklar, borde undantas från produktdefinitionen. Enligt denna part finns det bara en marginell tillverkning av stengodsprodukter i unionen och det är mycket troligt att de klagande inkluderade stengodsprodukter för att förekomma kringgående. Importören påstod också att de priser som den tar ut på importerade produkter är mycket högre än de som någon annan unionstillverkare tar ut och att denna import inte orsakar någon prispress eller skada. |
| --- | --- |

(48)

En importör med tillverkning i Kina hävdade att import av stengods, som främst utgörs av köksartiklar, borde undantas från produktdefinitionen. Enligt denna part finns det bara en marginell tillverkning av stengodsprodukter i unionen och det är mycket troligt att de klagande inkluderade stengodsprodukter för att förekomma kringgående. Importören påstod också att de priser som den tar ut på importerade produkter är mycket högre än de som någon annan unionstillverkare tar ut och att denna import inte orsakar någon prispress eller skada.

| (49) | Undersökningen har dock visat att unionstillverkningen av stengods är betydande. Slutsatsen blev också att unionstillverkade produkter och importerade kinesiska stengodsprodukter står i direkt konkurrens, enkelt kan bytas ut och har samma slutanvändning, liknande tillverkningsprocess och konsumentuppfattning och fysiska egenskaper. Prisrelaterade påståenden tas upp i skäl 240. Ansökningen om undantag för stengods från den produktdefinition som är föremål för undersökning avvisades därför preliminärt. |
| --- | --- |

(49)

Undersökningen har dock visat att unionstillverkningen av stengods är betydande. Slutsatsen blev också att unionstillverkade produkter och importerade kinesiska stengodsprodukter står i direkt konkurrens, enkelt kan bytas ut och har samma slutanvändning, liknande tillverkningsprocess och konsumentuppfattning och fysiska egenskaper. Prisrelaterade påståenden tas upp i skäl 240. Ansökningen om undantag för stengods från den produktdefinition som är föremål för undersökning avvisades därför preliminärt.

| (50) | Parten hävdade dessutom att glaserat stengods och/eller emaljerade produkter eller icke-vitt och/eller klassificerat glaserat stengods och/eller emaljerade produkter borde undantas från den produktdefinition som är föremål för undersökning. Ingen slutsats kunde dock dras i frågan i detta skede av förfarandet. |
| --- | --- |

(50)

Parten hävdade dessutom att glaserat stengods och/eller emaljerade produkter eller icke-vitt och/eller klassificerat glaserat stengods och/eller emaljerade produkter borde undantas från den produktdefinition som är föremål för undersökning. Ingen slutsats kunde dock dras i frågan i detta skede av förfarandet.

1.1.10   Övriga påståenden

| (51) | En importör hävdade att den produktdefinition som är föremål för undersökning var för bred för att det skulle gå att göra en rimlig jämförelse mellan produkttyperna. En importör med tillverkningsintressen i Kina uttryckte en liknande uppfattning. I detta sammanhang hänvisade några parter också till rena dekorationsföremål. |
| --- | --- |

(51)

En importör hävdade att den produktdefinition som är föremål för undersökning var för bred för att det skulle gå att göra en rimlig jämförelse mellan produkttyperna. En importör med tillverkningsintressen i Kina uttryckte en liknande uppfattning. I detta sammanhang hänvisade några parter också till rena dekorationsföremål.

| (52) | I detta sammanhang noteras att de relevanta kriterierna för att fastställa om den produkt som omfattas av en undersökning kan betraktas som en enda produkt eller inte, dvs. dess grundläggande fysiska och tekniska egenskaper, redovisas närmare nedan. Rena dekorationsföremål omfattas därmed inte. Även om de olika typerna av bords- och köksartiklar av keramiskt material visserligen kan ha olika egenskaper visade undersökningen att med undantag för keramiska knivar har de samma grundläggande egenskaper. Det faktum att den berörda produkten kan tillverkas med olika tillverkningsprocesser ska inte i sig läggas till grund för slutsatsen att det rör sig om två eller flera skilda produkter. Det framgick slutligen av undersökningen att de olika typerna av den berörda produkten i regel säljs via samma försäljningskanaler. En del specialaffärer inriktar sig kanske på vissa specifika typer, men de flesta distributionsföretagen (detaljhandlare, varuhus, stormarknader) för olika typer av bords- och köksartiklar av keramiskt material, så att de kan erbjuda sina kunder ett brett produktsortiment. Påståendena att den produktdefinition som är föremål för undersökning är för bred avvisades därför preliminärt. |
| --- | --- |

(52)

I detta sammanhang noteras att de relevanta kriterierna för att fastställa om den produkt som omfattas av en undersökning kan betraktas som en enda produkt eller inte, dvs. dess grundläggande fysiska och tekniska egenskaper, redovisas närmare nedan. Rena dekorationsföremål omfattas därmed inte. Även om de olika typerna av bords- och köksartiklar av keramiskt material visserligen kan ha olika egenskaper visade undersökningen att med undantag för keramiska knivar har de samma grundläggande egenskaper. Det faktum att den berörda produkten kan tillverkas med olika tillverkningsprocesser ska inte i sig läggas till grund för slutsatsen att det rör sig om två eller flera skilda produkter. Det framgick slutligen av undersökningen att de olika typerna av den berörda produkten i regel säljs via samma försäljningskanaler. En del specialaffärer inriktar sig kanske på vissa specifika typer, men de flesta distributionsföretagen (detaljhandlare, varuhus, stormarknader) för olika typer av bords- och köksartiklar av keramiskt material, så att de kan erbjuda sina kunder ett brett produktsortiment. Påståendena att den produktdefinition som är föremål för undersökning är för bred avvisades därför preliminärt.

| (53) | En part ansökte om att vissa keramiska kryddkvarnar skulle undantas från produktdefinitionen. Det gick dock inte att fastställa deras särdrag i undersökningen, och ansökningen avvisades därför preliminärt. |
| --- | --- |

(53)

En part ansökte om att vissa keramiska kryddkvarnar skulle undantas från produktdefinitionen. Det gick dock inte att fastställa deras särdrag i undersökningen, och ansökningen avvisades därför preliminärt.

1.2   Slutsatser angående den berörda produkten

| (54) | Undersökningen har visat att alla typer av bords- och köksartiklar av keramiskt material, trots skillnader i fråga om egenskaper och modell, har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper: det rör sig om keramikartiklar avsedda för kontakt med livsmedel, de används på det hela taget för samma ändamål och de kan betraktas som olika typer av en och samma produkt. |
| --- | --- |

(54)

Undersökningen har visat att alla typer av bords- och köksartiklar av keramiskt material, trots skillnader i fråga om egenskaper och modell, har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper: det rör sig om keramikartiklar avsedda för kontakt med livsmedel, de används på det hela taget för samma ändamål och de kan betraktas som olika typer av en och samma produkt.

| (55) | Förutom att de har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper konkurrerar alla dessa olika modeller och typer direkt med varandra och är i mycket stor utsträckning sinsemellan utbytbara. Detta belyses tydligt av att det inte finns några klara skiljelinjer mellan de olika typerna, och det finns med andra ord en hel del överlappning och konkurrens mellan snarlika typer, vilket innebär att standardkonsumenterna oftast inte skiljer mellan till exempel porslinsartiklar och andra artiklar. |
| --- | --- |

(55)

Förutom att de har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper konkurrerar alla dessa olika modeller och typer direkt med varandra och är i mycket stor utsträckning sinsemellan utbytbara. Detta belyses tydligt av att det inte finns några klara skiljelinjer mellan de olika typerna, och det finns med andra ord en hel del överlappning och konkurrens mellan snarlika typer, vilket innebär att standardkonsumenterna oftast inte skiljer mellan till exempel porslinsartiklar och andra artiklar.

| (56) | Som framgår av skälen 29–34 ansågs det också lämpligt att minska omfattningen på den produktdefinition som ligger till grund för den aktuella undersökningen genom att utesluta keramiska knivar. Den berörda produkten definieras därför preliminärt som bords- och köksartiklar av keramiskt material, med undantag för keramiska knivar, med ursprung i Folkrepubliken Kina och som för närvarande omfattas av KN-nummer 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 och ex 6912 00 90. |
| --- | --- |

(56)

Som framgår av skälen 29–34 ansågs det också lämpligt att minska omfattningen på den produktdefinition som ligger till grund för den aktuella undersökningen genom att utesluta keramiska knivar. Den berörda produkten definieras därför preliminärt som bords- och köksartiklar av keramiskt material, med undantag för keramiska knivar, med ursprung i Folkrepubliken Kina och som för närvarande omfattas av KN-nummer 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 och ex 6912 00 90.

| (57) | För detta förfarande och i enlighet med gällande unionspraxis görs därför bedömningen att alla typer av den produkt som beskrivits ovan, med undantag för keramiska knivar, bör betraktas som en och samma produkt. |
| --- | --- |

(57)

För detta förfarande och i enlighet med gällande unionspraxis görs därför bedömningen att alla typer av den produkt som beskrivits ovan, med undantag för keramiska knivar, bör betraktas som en och samma produkt.

2.   Likadan produkt

| (58) | Undersökningen har visat att bords- och köksartiklar av keramiskt material som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen, bords- och köksartiklar av keramiskt material som tillverkas och säljs på Kinas hemmamarknad och bords- och köksartiklar av keramiskt material som importeras till unionen från Kina samt sådana som tillverkas och säljs i Brasilien, som används som jämförbart land, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande slutanvändningsområde. |
| --- | --- |

(58)

Undersökningen har visat att bords- och köksartiklar av keramiskt material som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen, bords- och köksartiklar av keramiskt material som tillverkas och säljs på Kinas hemmamarknad och bords- och köksartiklar av keramiskt material som importeras till unionen från Kina samt sådana som tillverkas och säljs i Brasilien, som används som jämförbart land, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande slutanvändningsområde.

2.1   Påståenden

| (59) | Under undersökningens gång hävdade vissa berörda parter att bords- och köksartiklar av keramiskt material som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen inte är likadana som den berörda produkten. Detta visades, ansåg de, särskilt av att produkterna skilde sig åt när det gäller egenskaper, kvalitet, konsumenternas uppfattning om produkten, försäljningskanaler och marknadssegmentering. De påstod vidare att konsumenterna i unionen normalt uppfattade den berörda produkten som en billigare produkt och att priset på produkten inte inbegrep ett påslag för varumärke. |
| --- | --- |

(59)

Under undersökningens gång hävdade vissa berörda parter att bords- och köksartiklar av keramiskt material som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen inte är likadana som den berörda produkten. Detta visades, ansåg de, särskilt av att produkterna skilde sig åt när det gäller egenskaper, kvalitet, konsumenternas uppfattning om produkten, försäljningskanaler och marknadssegmentering. De påstod vidare att konsumenterna i unionen normalt uppfattade den berörda produkten som en billigare produkt och att priset på produkten inte inbegrep ett påslag för varumärke.

| (60) | Undersökningen visade att importörerna hade lämnat motstridiga uppgifter i detta avseende. Medan vissa hävdade att den berörda produkten vanligen är av lägre kvalitet och ligger i en annan priskategori än unionstillverkade produkter, hävdade andra att bords- och köksartiklar av keramiskt material av varumärken som tillverkas i det berörda landet importeras till högre priser från Kina. |
| --- | --- |

(60)

Undersökningen visade att importörerna hade lämnat motstridiga uppgifter i detta avseende. Medan vissa hävdade att den berörda produkten vanligen är av lägre kvalitet och ligger i en annan priskategori än unionstillverkade produkter, hävdade andra att bords- och köksartiklar av keramiskt material av varumärken som tillverkas i det berörda landet importeras till högre priser från Kina.

| (61) | Å ena sidan medgav en importör som inte ingick i urvalet att tyska tillverkare sätter särskilt stor vikt vid kvalitetsstämpeln ”tillverkad i Tyskland”. Parten slog fast att kvaliteten på tallrikar och fat från vissa tyska varumärken är mycket bättre på grund av tillverkningsmetoden, medan andra importörer slog fast att de köpte från Kina på grund av den höga kvaliteten, gjutningskapaciteten och de kvalificerade arbetarna. I undersökningen bekräftades att det i unionen tillverkas bords- och köksartiklar av keramiskt material av både låg och hög kvalitet som säljs via samma distributionskanaler som den berörda produkten: oberoende detaljhandlare, icke specialiserade stormarknader, varuhus m.m. De konkurrerar därför på samma marknad. |
| --- | --- |

(61)

Å ena sidan medgav en importör som inte ingick i urvalet att tyska tillverkare sätter särskilt stor vikt vid kvalitetsstämpeln ”tillverkad i Tyskland”. Parten slog fast att kvaliteten på tallrikar och fat från vissa tyska varumärken är mycket bättre på grund av tillverkningsmetoden, medan andra importörer slog fast att de köpte från Kina på grund av den höga kvaliteten, gjutningskapaciteten och de kvalificerade arbetarna. I undersökningen bekräftades att det i unionen tillverkas bords- och köksartiklar av keramiskt material av både låg och hög kvalitet som säljs via samma distributionskanaler som den berörda produkten: oberoende detaljhandlare, icke specialiserade stormarknader, varuhus m.m. De konkurrerar därför på samma marknad.

| (62) | På bords- och köksartiklar av keramiskt material behöver det inte heller nödvändigtvis stå ursprungsland. Det är därför ofta mycket svårt för konsumenten att skilja mellan bords- och köksartiklar av keramiskt material tillverkade i det berörda landet och i unionen. |
| --- | --- |

(62)

På bords- och köksartiklar av keramiskt material behöver det inte heller nödvändigtvis stå ursprungsland. Det är därför ofta mycket svårt för konsumenten att skilja mellan bords- och köksartiklar av keramiskt material tillverkade i det berörda landet och i unionen.

2.2   Slutsatser

| (63) | Av dessa skäl dras slutsatsen att, även om det föreligger mindre skillnader, bords- och köksartiklar av keramiskt material som tillverkas av och exporteras från det berörda landet, bords- och köksartiklar av keramiskt material som tillverkas av och säljs på den brasilianska marknaden och bords- och köksartiklar av keramiskt material som tillverkas och säljs i unionen i huvudsak har samma grundläggande fysiska egenskaper och slutanvändningsområde och därför anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(63)

Av dessa skäl dras slutsatsen att, även om det föreligger mindre skillnader, bords- och köksartiklar av keramiskt material som tillverkas av och exporteras från det berörda landet, bords- och köksartiklar av keramiskt material som tillverkas av och säljs på den brasilianska marknaden och bords- och köksartiklar av keramiskt material som tillverkas och säljs i unionen i huvudsak har samma grundläggande fysiska egenskaper och slutanvändningsområde och därför anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (64) | Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska, vid antidumpningsundersökningar avseende import med ursprung i Kina, normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i denna artikel för de tillverkare som uppfyller kriterierna som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. Upplysningsvis är kriterierna i korthet följande:






  — | Företagens beslut rörande verksamheten fattas utifrån marknadssignaler, utan något större statligt inflytande, och kostnader återspeglar marknadsvärdet. |
| --- | --- | --- |

(64)

Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska, vid antidumpningsundersökningar avseende import med ursprung i Kina, normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i denna artikel för de tillverkare som uppfyller kriterierna som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. Upplysningsvis är kriterierna i korthet följande:

—

Företagens beslut rörande verksamheten fattas utifrån marknadssignaler, utan något större statligt inflytande, och kostnader återspeglar marknadsvärdet.

| — | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

—

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.

| — | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

—

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| — | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabila villkor och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabila villkor och rättssäkerhet.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (65) | Som anges i skäl 12 ansökte elva exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina om marknadsekonomisk status och besvarade ansökningsformuläret inom den fastställda tidsfristen. En exporterande tillverkare drog senare tillbaka sin ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(65)

Som anges i skäl 12 ansökte elva exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina om marknadsekonomisk status och besvarade ansökningsformuläret inom den fastställda tidsfristen. En exporterande tillverkare drog senare tillbaka sin ansökan om marknadsekonomisk status.

| (66) | I sin dom i mål C-249/10 P – Brosmann m.fl. mot rådet fastslog domstolen att den urvalsmetod som fastställs i artikel 17 i grundförordningen inte kan tillämpas för att avgöra ansökningar om individuell, marknadsekonomisk behandling enligt artikel 2.7 c i grundförordningen. Domstolen fann att enligt artikel 2.7 c i grundförordningen har samarbetsvilliga tillverkare som inte ingår i urvalet rätt att få sina ansökningar om marknadsekonomisk status utredda, oavsett om en individuell dumpningsmarginal ska beräknas för de företag som inte ingår i urvalet (3). Mot bakgrund av denna dom beslutades det att inte endast utreda ansökningarna om marknadsekonomisk status från de tre exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare som ingår i urvalet, utan även från de sju exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet. Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats uppgifter som lämnats av de berörda företagen i ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(66)

I sin dom i mål C-249/10 P – Brosmann m.fl. mot rådet fastslog domstolen att den urvalsmetod som fastställs i artikel 17 i grundförordningen inte kan tillämpas för att avgöra ansökningar om individuell, marknadsekonomisk behandling enligt artikel 2.7 c i grundförordningen. Domstolen fann att enligt artikel 2.7 c i grundförordningen har samarbetsvilliga tillverkare som inte ingår i urvalet rätt att få sina ansökningar om marknadsekonomisk status utredda, oavsett om en individuell dumpningsmarginal ska beräknas för de företag som inte ingår i urvalet (3). Mot bakgrund av denna dom beslutades det att inte endast utreda ansökningarna om marknadsekonomisk status från de tre exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare som ingår i urvalet, utan även från de sju exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet. Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats uppgifter som lämnats av de berörda företagen i ansökan om marknadsekonomisk status.

| (67) | Unionens etablerade praxis är att konsekvent undersöka huruvida en grupp närstående företag i sin helhet uppfyller villkoren för marknadsekonomisk status. I fall där ett dotterbolag eller annat närstående företag till sökanden i Kina är direkt eller indirekt inblandat i tillverkning eller försäljning av den berörda produkten utförs utredningen av marknadsekonomisk status följaktligen för varje företag för sig samt företagsgruppen i sin helhet. |
| --- | --- |

(67)

Unionens etablerade praxis är att konsekvent undersöka huruvida en grupp närstående företag i sin helhet uppfyller villkoren för marknadsekonomisk status. I fall där ett dotterbolag eller annat närstående företag till sökanden i Kina är direkt eller indirekt inblandat i tillverkning eller försäljning av den berörda produkten utförs utredningen av marknadsekonomisk status följaktligen för varje företag för sig samt företagsgruppen i sin helhet.

| (68) | Således kontrollerades ansökningarna om marknadsekonomisk status för tio exporterande tillverkare som består av sexton juridiska enheter. |
| --- | --- |

(68)

Således kontrollerades ansökningarna om marknadsekonomisk status för tio exporterande tillverkare som består av sexton juridiska enheter.

| (69) | Ingen av de tio samarbetsvilliga exporterande tillverkarna eller grupperna av exporterande tillverkare i Kina befanns uppfylla kriterierna för att beviljas marknadsekonomisk status. I undersökningen om marknadsekonomisk status framkom i synnerhet att ingen av de exporterande tillverkarna, vare sig enskilt eller som grupp, har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. I undersökningen fastställdes också att sju företag eller grupper av företag inte kunde visa för kommissionen att det inte förekom några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Dessutom kunde tre av de tio företagen inte visa att beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och att dess kostnader återspeglar marknadsvärden. |
| --- | --- |

(69)

Ingen av de tio samarbetsvilliga exporterande tillverkarna eller grupperna av exporterande tillverkare i Kina befanns uppfylla kriterierna för att beviljas marknadsekonomisk status. I undersökningen om marknadsekonomisk status framkom i synnerhet att ingen av de exporterande tillverkarna, vare sig enskilt eller som grupp, har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. I undersökningen fastställdes också att sju företag eller grupper av företag inte kunde visa för kommissionen att det inte förekom några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Dessutom kunde tre av de tio företagen inte visa att beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och att dess kostnader återspeglar marknadsvärden.

| (70) | Det framkom också under kontrollbesöket att ett av ovannämnda företag hade lämnat vilseledande och bristfälliga uppgifter i sin ansökan om marknadsekonomisk status, särskilt i fråga om ett närstående företag. Dess samarbete hade överlag stora brister och företaget informerades därför om att artikel 18.1 i grundförordningen kunde komma att tillämpas och ombads att komma med synpunkter. Synpunkterna bekräftade den bristande samarbetsviljan, särskilt med avseende på det närstående företaget. Det har därför preliminärt beslutats att företaget inte längre kan ses som en samarbetsvillig exporterande tillverkare och att eventuella preliminära eller slutliga avgöranden kommer att bygga på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(70)

Det framkom också under kontrollbesöket att ett av ovannämnda företag hade lämnat vilseledande och bristfälliga uppgifter i sin ansökan om marknadsekonomisk status, särskilt i fråga om ett närstående företag. Dess samarbete hade överlag stora brister och företaget informerades därför om att artikel 18.1 i grundförordningen kunde komma att tillämpas och ombads att komma med synpunkter. Synpunkterna bekräftade den bristande samarbetsviljan, särskilt med avseende på det närstående företaget. Det har därför preliminärt beslutats att företaget inte längre kan ses som en samarbetsvillig exporterande tillverkare och att eventuella preliminära eller slutliga avgöranden kommer att bygga på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (71) | Kommissionen underrättade officiellt den berörda gruppen av närstående företag i Kina, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultaten från undersökningen om marknadsekonomisk status. De gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det fanns särskilda skäl till detta. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen underrättade officiellt den berörda gruppen av närstående företag i Kina, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultaten från undersökningen om marknadsekonomisk status. De gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det fanns särskilda skäl till detta.

| (72) | Flera företag hävdade att kommissionen inte hade besvarat deras ansökan om marknadsekonomisk status inom tre månader enligt kravet i artikel 2.7 c i grundförordningen. Undersökningen är därmed ogiltig genom ett formellt fel och kommissionen bör i enlighet med Brosmanndomen (4) avbryta undersökningen. |
| --- | --- |

(72)

Flera företag hävdade att kommissionen inte hade besvarat deras ansökan om marknadsekonomisk status inom tre månader enligt kravet i artikel 2.7 c i grundförordningen. Undersökningen är därmed ogiltig genom ett formellt fel och kommissionen bör i enlighet med Brosmanndomen (4) avbryta undersökningen.

| (73) | Kommissionen medger att på grund av att ett stort antal ansökningar om marknadsekonomisk status bedömdes och kontrollerades på plats i Kina var det, i det aktuella fallet, inte möjligt att bedöma ansökningarna om marknadsekonomisk status inom den fastställda tidsramen. Den påminde dock om att tribunalen nyligen har fastslagit att om beslut fattas om en ansökning om marknadsekonomisk status efter tidsfristen på tre månader som föreskrivs i artikel 2.7 c i grundförordningen är detta i sig inte tillräckligt för att en förordning om antidumpningsåtgärder ska bli ogiltig (5). Ansökan avslogs därför. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen medger att på grund av att ett stort antal ansökningar om marknadsekonomisk status bedömdes och kontrollerades på plats i Kina var det, i det aktuella fallet, inte möjligt att bedöma ansökningarna om marknadsekonomisk status inom den fastställda tidsramen. Den påminde dock om att tribunalen nyligen har fastslagit att om beslut fattas om en ansökning om marknadsekonomisk status efter tidsfristen på tre månader som föreskrivs i artikel 2.7 c i grundförordningen är detta i sig inte tillräckligt för att en förordning om antidumpningsåtgärder ska bli ogiltig (5). Ansökan avslogs därför.

| (74) | Sex företag bestrider dessutom kommissionens bedömning att de inte har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. Kommissionen undersökte noggrant dessa påståenden och fann att de förklaringar som lämnats inte räckte för att vederlägga alla undersökningsresultaten från kontrollbesöken på plats. I några fall stod de nya uppgifterna i strid med de uppgifter som lämnats tidigare, medan företagen i några andra fall lämnade nya uppgifter som inte hade lämnats eller gjorts tillgängliga under kontrollbesöken på plats. |
| --- | --- |

(74)

Sex företag bestrider dessutom kommissionens bedömning att de inte har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. Kommissionen undersökte noggrant dessa påståenden och fann att de förklaringar som lämnats inte räckte för att vederlägga alla undersökningsresultaten från kontrollbesöken på plats. I några fall stod de nya uppgifterna i strid med de uppgifter som lämnats tidigare, medan företagen i några andra fall lämnade nya uppgifter som inte hade lämnats eller gjorts tillgängliga under kontrollbesöken på plats.

| (75) | Fem företag bestrider också kommissionens slutsatser att de inte kunnat visa att det inte förekom några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. De synpunkter som mottogs är dock inte av sådant slag att de kan ändra kommissionens slutsatser från kontrollbesöken. I synnerhet gav inte företagen några bevis som kunde kullkasta kommissionens ursprungliga slutsatser att det förekom snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet i fråga om t.ex. tillgångar och rätt till markanvändning. |
| --- | --- |

(75)

Fem företag bestrider också kommissionens slutsatser att de inte kunnat visa att det inte förekom några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. De synpunkter som mottogs är dock inte av sådant slag att de kan ändra kommissionens slutsatser från kontrollbesöken. I synnerhet gav inte företagen några bevis som kunde kullkasta kommissionens ursprungliga slutsatser att det förekom snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet i fråga om t.ex. tillgångar och rätt till markanvändning.

| (76) | Slutligen bestrider två företag att de inte har kunnat visa att affärsbeslut fattas som svar på marknadssignaler utan statligt inflytande och att deras kostnader återspeglar marknadsvärden. I synnerhet var synpunkterna från ett företag inte sådana att de kunde kullkasta kommissionens slutsats att staten blandade sig i dess rekryteringsprocess, medan det andra företaget lämnade nya och motsägelsefulla uppgifter om inköpen av råvaror. |
| --- | --- |

(76)

Slutligen bestrider två företag att de inte har kunnat visa att affärsbeslut fattas som svar på marknadssignaler utan statligt inflytande och att deras kostnader återspeglar marknadsvärden. I synnerhet var synpunkterna från ett företag inte sådana att de kunde kullkasta kommissionens slutsats att staten blandade sig i dess rekryteringsprocess, medan det andra företaget lämnade nya och motsägelsefulla uppgifter om inköpen av råvaror.

| (77) | Det följer av ovanstående att inget av de argument som framhölls var sådant att de ändrade slutsatserna i bedömningen om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(77)

Det följer av ovanstående att inget av de argument som framhölls var sådant att de ändrade slutsatserna i bedömningen om marknadsekonomisk status.

| (78) | På grundval av ovanstående kunde ingen av de tio samarbetsvilliga exporterande tillverkarna eller grupperna av exporterande tillverkare i Kina som hade begärt marknadsekonomisk status visa att de uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(78)

På grundval av ovanstående kunde ingen av de tio samarbetsvilliga exporterande tillverkarna eller grupperna av exporterande tillverkare i Kina som hade begärt marknadsekonomisk status visa att de uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

2.   Individuell behandling

| (79) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen. Dessa kriterier anges upplysningsvis och är i korthet följande:






  — | Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller ett samriskföretag. |
| --- | --- | --- |

(79)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen. Dessa kriterier anges upplysningsvis och är i korthet följande:

—

Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller ett samriskföretag.

| — | Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt. |
| --- | --- |

—

Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.

| — | Majoriteten av aktierna tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, och i annat fall måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning. |
| --- | --- |

—

Majoriteten av aktierna tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, och i annat fall måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| — | Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

—

Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

| (80) | Tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet och sju exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet och som ansökte om marknadsekonomisk status ansökte även om individuell behandling, om de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. Dessutom ansökte två exporterande tillverkare i urvalet och fyra exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet enbart om individuell behandling. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen undersöktes endast de utvalda företagens ansökningar om individuell behandling. |
| --- | --- |

(80)

Tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet och sju exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet och som ansökte om marknadsekonomisk status ansökte även om individuell behandling, om de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. Dessutom ansökte två exporterande tillverkare i urvalet och fyra exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet enbart om individuell behandling. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen undersöktes endast de utvalda företagens ansökningar om individuell behandling.

| (81) | Eftersom alla ansökningar om marknadsekonomisk status preliminärt avslagits, och på grundval av tillgängliga uppgifter, har det preliminärt beslutats att alla utvalda företag som har ansökt om individuell behandling uppfyller kriterierna för att beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(81)

Eftersom alla ansökningar om marknadsekonomisk status preliminärt avslagits, och på grundval av tillgängliga uppgifter, har det preliminärt beslutats att alla utvalda företag som har ansökt om individuell behandling uppfyller kriterierna för att beviljas individuell behandling.

3.   Individuell undersökning

| (82) | Ansökningar om individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen lämnades in av sju samarbetsvilliga exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(82)

Ansökningar om individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen lämnades in av sju samarbetsvilliga exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet.

| (83) | I detta skede av förfarandena har kommissionen inte fattat några beslut om ansökningarna om individuell undersökning, utan detta kommer att ske inom rimlig tid. |
| --- | --- |

(83)

I detta skede av förfarandena har kommissionen inte fattat några beslut om ansökningarna om individuell undersökning, utan detta kommer att ske inom rimlig tid.

4.   Normalvärde

4.1   Val av jämförbart land

| (84) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljas marknadsekonomisk status fastställas på grundval av de inhemska priserna eller på grundval av det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(84)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljas marknadsekonomisk status fastställas på grundval av de inhemska priserna eller på grundval av det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land.

| (85) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Ryska federationen som lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val. |
| --- | --- |

(85)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Ryska federationen som lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val.

| (86) | Kommissionen mottog många synpunkter om att Ryssland inte var ett lämpligt jämförbart land. I synnerhet uppgavs att Ryssland är en marknad för kvalitetsporslin, specialiserad mot dekorerat porslin av dyra material, medan den inhemska produktionen av den berörda produkten är relativt liten jämfört med den inhemska förbrukningen. Dessutom skyddas den ryska marknaden av icke-tariffära handelshinder, t.ex. certifieringssystemen GHOST. Det ansågs därför att Ryssland inte var ett lämpligt jämförbart land. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen mottog många synpunkter om att Ryssland inte var ett lämpligt jämförbart land. I synnerhet uppgavs att Ryssland är en marknad för kvalitetsporslin, specialiserad mot dekorerat porslin av dyra material, medan den inhemska produktionen av den berörda produkten är relativt liten jämfört med den inhemska förbrukningen. Dessutom skyddas den ryska marknaden av icke-tariffära handelshinder, t.ex. certifieringssystemen GHOST. Det ansågs därför att Ryssland inte var ett lämpligt jämförbart land.

| (87) | Kommissionen undersökte därför om det fanns andra länder som kunde vara ett bra val som jämförbart land och sände brev till kända tillverkare i flera länder, däribland Thailand, Indien, Malaysia, Turkiet, Brasilien, Ukraina, Indonesien, Egypten, Colombia, Sydkorea, Bangladesh och Argentina, varefter tillverkare från Indien, Turkiet, Brasilien och Ryssland uppgav att de var villiga att samarbeta med kommissionen. Det var dock endast tre tillverkare från Brasilien, Thailand respektive Ryssland som lämnade in svar på frågeformuläret. Undersökningen visade att Brasilien har en konkurrenskraftig hemmamarknad för bords- och köksartiklar av keramiskt material med många tillverkare och relativt låg tull. De uppgifter som den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren lämnade analyserades och kommissionen drog slutsatsen att de var tillförlitliga och att ett normalvärde kunde baseras på dem. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen undersökte därför om det fanns andra länder som kunde vara ett bra val som jämförbart land och sände brev till kända tillverkare i flera länder, däribland Thailand, Indien, Malaysia, Turkiet, Brasilien, Ukraina, Indonesien, Egypten, Colombia, Sydkorea, Bangladesh och Argentina, varefter tillverkare från Indien, Turkiet, Brasilien och Ryssland uppgav att de var villiga att samarbeta med kommissionen. Det var dock endast tre tillverkare från Brasilien, Thailand respektive Ryssland som lämnade in svar på frågeformuläret. Undersökningen visade att Brasilien har en konkurrenskraftig hemmamarknad för bords- och köksartiklar av keramiskt material med många tillverkare och relativt låg tull. De uppgifter som den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren lämnade analyserades och kommissionen drog slutsatsen att de var tillförlitliga och att ett normalvärde kunde baseras på dem.

| (88) | Mot bakgrund av ovanstående och med hänsyn till alla uppgifter som är tillgängliga i detta skede av förfarandena valdes Brasilien preliminärt som ett lämpligt och rimligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(88)

Mot bakgrund av ovanstående och med hänsyn till alla uppgifter som är tillgängliga i detta skede av förfarandena valdes Brasilien preliminärt som ett lämpligt och rimligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

4.2   Fastställande av normalvärde

| (89) | Eftersom alla ansökningar om marknadsekonomisk status avslogs bestämdes normalvärdet för alla kinesiska exporterande tillverkare på grundval av uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet, enligt artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(89)

Eftersom alla ansökningar om marknadsekonomisk status avslogs bestämdes normalvärdet för alla kinesiska exporterande tillverkare på grundval av uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet, enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (90) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om försäljningen av en likadan produkt i Brasilien till oberoende kunder var representativ. Den brasilianska samarbetsvilliga tillverkarens försäljning av den likadana produkten konstaterades säljas i representativa mängder på den brasilianska hemmamarknaden i förhållande till den export av den berörda produkten till unionen som gjordes av de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet. |
| --- | --- |

(90)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om försäljningen av en likadan produkt i Brasilien till oberoende kunder var representativ. Den brasilianska samarbetsvilliga tillverkarens försäljning av den likadana produkten konstaterades säljas i representativa mängder på den brasilianska hemmamarknaden i förhållande till den export av den berörda produkten till unionen som gjordes av de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet.

| (91) | Därefter undersökte kommissionen om denna försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder fastställdes. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden. Tillverkningskostnaden för den brasilianska tillverkaren under undersökningsperioden fastställdes därför. |
| --- | --- |

(91)

Därefter undersökte kommissionen om denna försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder fastställdes. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden. Tillverkningskostnaden för den brasilianska tillverkaren under undersökningsperioden fastställdes därför.

| (92) | För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den aktuella typen översteg kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(92)

För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den aktuella typen översteg kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.

| (93) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(93)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

| (94) | För de produkttyper som inte var lönsamma konstruerades normalvärdet genom att man använde tillverkningskostnaden för den brasilianska tillverkaren plus försäljnings- och administrationskostnaderna samt vinstmarginalen för de av den brasilianska tillverkarens produkttyper som är lönsamma. |
| --- | --- |

(94)

För de produkttyper som inte var lönsamma konstruerades normalvärdet genom att man använde tillverkningskostnaden för den brasilianska tillverkaren plus försäljnings- och administrationskostnaderna samt vinstmarginalen för de av den brasilianska tillverkarens produkttyper som är lönsamma.

5.   Exportpriser för de exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling

| (95) | Eftersom alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling ägnade sig åt exportförsäljning till unionen direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(95)

Eftersom alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling ägnade sig åt exportförsäljning till unionen direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

6.   Jämförelse

| (96) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. Dumpningsmarginalerna fastställdes genom att man jämförde de utvalda exportörernas enskilda priser på nivån fritt fabrik med den jämförbara tillverkarens inhemska försäljningspriser eller det konstruerade normalvärdet enligt vad som var lämpligt. |
| --- | --- |

(96)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. Dumpningsmarginalerna fastställdes genom att man jämförde de utvalda exportörernas enskilda priser på nivån fritt fabrik med den jämförbara tillverkarens inhemska försäljningspriser eller det konstruerade normalvärdet enligt vad som var lämpligt.

| (97) | För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes där så var lämpligt för handelsled, skillnader i fysiska egenskaper och för andra faktorer som påverkar prisernas jämförbarhet, särskilt då varumärket. |
| --- | --- |

(97)

För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes där så var lämpligt för handelsled, skillnader i fysiska egenskaper och för andra faktorer som påverkar prisernas jämförbarhet, särskilt då varumärket.

| (98) | För det första undersöktes om en justering för handelsled enligt artikel 2.10 d i grundförordningen var motiverad. Det konstaterades att den kinesiska exporten främst skedde på grossistnivå, medan försäljningen i det jämförbara landet också skedde på detaljhandelsnivå. I undersökningen konstaterades även att prisnivån påverkades på båda marknaderna av de olika distributionskedjorna, och därmed prisernas jämförbarhet mellan exportpris och normalvärde. Undersökningen visade också att merparten av den kinesiska exporten såldes i stora mängder, medan merparten av den inhemska försäljningen i det jämförbara landet såldes i mindre mängder, vilket medförde prisskillnader i samma handelsled på de båda aktuella marknaderna. För att det skulle gå att göra en rättvis jämförelse mellan exportpriset och normalvärdet justerades normalvärdet på grundval av prisskillnaderna i samma handelsled i det jämförbara landet och i förekommande fall av de prisskillnader som konstaterats för de mängder som såldes i varje enskilt handelsled. |
| --- | --- |

(98)

För det första undersöktes om en justering för handelsled enligt artikel 2.10 d i grundförordningen var motiverad. Det konstaterades att den kinesiska exporten främst skedde på grossistnivå, medan försäljningen i det jämförbara landet också skedde på detaljhandelsnivå. I undersökningen konstaterades även att prisnivån påverkades på båda marknaderna av de olika distributionskedjorna, och därmed prisernas jämförbarhet mellan exportpris och normalvärde. Undersökningen visade också att merparten av den kinesiska exporten såldes i stora mängder, medan merparten av den inhemska försäljningen i det jämförbara landet såldes i mindre mängder, vilket medförde prisskillnader i samma handelsled på de båda aktuella marknaderna. För att det skulle gå att göra en rättvis jämförelse mellan exportpriset och normalvärdet justerades normalvärdet på grundval av prisskillnaderna i samma handelsled i det jämförbara landet och i förekommande fall av de prisskillnader som konstaterats för de mängder som såldes i varje enskilt handelsled.

| (99) | För det andra undersöktes även om en justering för skillnader i fysiska egenskaper enligt artikel 2.10 a i grundförordningen var motiverad. Det fastslogs i undersökningen att de kinesiska exporterande tillverkarna klassificerar sina produkter i upp till fem olika klasser, från A till E med stora prisskillnader. Den allra största delen av exporten till unionen består av produkter i klass A, B eller C eller en kombination av dessa. Denna klassificering är dock inte universell och bygger inte på några allmänna branschnormer, utan är snarare företagsspecifik och möjliggör prisdifferentiering. Tillverkaren i det jämförbara landet däremot säljer enbart motsvarigheten till klass A på den inhemska brasilianska marknaden och prisernas jämförbarhet påverkades därför. Exportpriset justerades därför upp till den kinesiska A-klassen för att det skulle vara jämförbart med den produkt som säljs av den jämförbara tillverkaren på den brasilianska marknaden. |
| --- | --- |

(99)

För det andra undersöktes även om en justering för skillnader i fysiska egenskaper enligt artikel 2.10 a i grundförordningen var motiverad. Det fastslogs i undersökningen att de kinesiska exporterande tillverkarna klassificerar sina produkter i upp till fem olika klasser, från A till E med stora prisskillnader. Den allra största delen av exporten till unionen består av produkter i klass A, B eller C eller en kombination av dessa. Denna klassificering är dock inte universell och bygger inte på några allmänna branschnormer, utan är snarare företagsspecifik och möjliggör prisdifferentiering. Tillverkaren i det jämförbara landet däremot säljer enbart motsvarigheten till klass A på den inhemska brasilianska marknaden och prisernas jämförbarhet påverkades därför. Exportpriset justerades därför upp till den kinesiska A-klassen för att det skulle vara jämförbart med den produkt som säljs av den jämförbara tillverkaren på den brasilianska marknaden.

| (100) | För det tredje fastställdes i undersökningen att den brasilianska tillverkaren endast säljer märkesprodukter på den brasilianska marknaden, medan kinesiska exporterande tillverkare inte säljer märkesprodukter utan produkter med så kallade egna varumärken eller generiska bords- och köksartiklar av keramiskt material. Märkesprodukter uppfattas normalt av kunderna som produkter med en viss prestige, kontrollerad kvalitet och design och ger därför högre marknadspriser, medan generiska produkter (egna varumärken) med samma fysiska och tekniska egenskaper vanligen säljs till betydligt lägre pris. En märkesprodukts mervärde kan i allmänhet inte mätas exakt eftersom det beror på många olika orsaker som kundens uppfattning, varumärkets välkändhet och andra omätbara faktorer, men den brasilianska tillverkaren har i det aktuella fallet bekräftat att dess keramiska märkesprodukter kan säljas till betydligt högre pris på den brasilianska marknaden än andra produkter utan varumärken (generiska produkter). Därför gjordes en ytterligare justering av normalvärdet enligt artikel 2.10 k i grundförordningen. |
| --- | --- |

(100)

För det tredje fastställdes i undersökningen att den brasilianska tillverkaren endast säljer märkesprodukter på den brasilianska marknaden, medan kinesiska exporterande tillverkare inte säljer märkesprodukter utan produkter med så kallade egna varumärken eller generiska bords- och köksartiklar av keramiskt material. Märkesprodukter uppfattas normalt av kunderna som produkter med en viss prestige, kontrollerad kvalitet och design och ger därför högre marknadspriser, medan generiska produkter (egna varumärken) med samma fysiska och tekniska egenskaper vanligen säljs till betydligt lägre pris. En märkesprodukts mervärde kan i allmänhet inte mätas exakt eftersom det beror på många olika orsaker som kundens uppfattning, varumärkets välkändhet och andra omätbara faktorer, men den brasilianska tillverkaren har i det aktuella fallet bekräftat att dess keramiska märkesprodukter kan säljas till betydligt högre pris på den brasilianska marknaden än andra produkter utan varumärken (generiska produkter). Därför gjordes en ytterligare justering av normalvärdet enligt artikel 2.10 k i grundförordningen.

| (101) | Ytterligare justeringar gjordes vid behov med hänsyn till transport-, försäkrings-, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas. |
| --- | --- |

(101)

Ytterligare justeringar gjordes vid behov med hänsyn till transport-, försäkrings-, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas.

7.   Dumpningsmarginal

| (102) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkarna som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan ett justerat vägt genomsnittligt normalvärde som fastställts för det jämförbara landet och varje företags justerade vägda genomsnittliga exportpris uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(102)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkarna som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan ett justerat vägt genomsnittligt normalvärde som fastställts för det jämförbara landet och varje företags justerade vägda genomsnittliga exportpris uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.

| (103) | Ett vägt genomsnitt av dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet beräknades för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet. På grundval av detta fastställdes den preliminära dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 26,6 %. |
| --- | --- |

(103)

Ett vägt genomsnitt av dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet beräknades för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet. På grundval av detta fastställdes den preliminära dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 26,6 %.

| (104) | I syfte att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginalen som är tillämplig för de icke-samarbetsvilliga eller okända exporterande tillverkarna i Kina, fastställdes först omfattningen av samarbetsviljan genom att exportvolymen till unionen enligt uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med motsvarande statistik från Eurostat. |
| --- | --- |

(104)

I syfte att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginalen som är tillämplig för de icke-samarbetsvilliga eller okända exporterande tillverkarna i Kina, fastställdes först omfattningen av samarbetsviljan genom att exportvolymen till unionen enligt uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med motsvarande statistik från Eurostat.

| (105) | I undersökningen ansågs samarbetsviljan från Kina vara hög för en splittrad bransch, eftersom de exporterande tillverkare som gav sig tillkänna står för mer än 60 % av den totala exporten från Kina till unionen av den berörda produkten. Den landsomfattande marginalen för alla övriga exporterande tillverkare fastställdes därför genom tillämpning av ett vägt genomsnitt av den högsta dumpningsmarginal som fastställts för representativa produkttyper och volym från de utvalda exporterande tillverkarna. På denna grundval fastställdes preliminärt den landsomfattande dumpningen till 58,8 % av priset cif vid unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(105)

I undersökningen ansågs samarbetsviljan från Kina vara hög för en splittrad bransch, eftersom de exporterande tillverkare som gav sig tillkänna står för mer än 60 % av den totala exporten från Kina till unionen av den berörda produkten. Den landsomfattande marginalen för alla övriga exporterande tillverkare fastställdes därför genom tillämpning av ett vägt genomsnitt av den högsta dumpningsmarginal som fastställts för representativa produkttyper och volym från de utvalda exporterande tillverkarna. På denna grundval fastställdes preliminärt den landsomfattande dumpningen till 58,8 % av priset cif vid unionens gräns, före tull.

| (106) | På grundval av detta är de preliminära dumpningsmarginalerna uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd och Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd | 31,2 % |
| CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd och Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % |
| Ej utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkare | 26,6 % |
| Landsomfattande dumpningsmarginal | 58,8 % |

(106)

På grundval av detta är de preliminära dumpningsmarginalerna uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd och Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd

31,2 %

CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd och Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

Ej utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkare

26,6 %

Landsomfattande dumpningsmarginal

58,8 %

D.   SKADA

1.   Produktionen i unionen och unionsindustrin

| (107) | All tillgänglig information om unionstillverkarna, däribland information i klagomålet och senare uppgifter från tillverkarna som inte framkom i undersökningen, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning. Unionens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten har skattats genom extrapolation av uppgifter från europeiska och nationella intresseorganisationer, som har kontrollerats mot uppgifter från enskilda tillverkare och även mot forskning och statistiska källor. |
| --- | --- |

(107)

All tillgänglig information om unionstillverkarna, däribland information i klagomålet och senare uppgifter från tillverkarna som inte framkom i undersökningen, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning. Unionens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten har skattats genom extrapolation av uppgifter från europeiska och nationella intresseorganisationer, som har kontrollerats mot uppgifter från enskilda tillverkare och även mot forskning och statistiska källor.

| (108) | Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten i unionen av över 200 unionstillverkare. I enlighet med föregående skäl beräknades den sammanlagda unionstillverkningen uppgå till ca 240 200 ton under undersökningsperioden. De unionstillverkare som svarar för unionens sammanlagda tillverkning utgör unionsindustrin i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen och kommer nedan att kallas unionsindustrin. Unionsindustrin har delats in i två segment: små och medelstora företag samt storföretag. De små och medelstora företagen svarade för sammanlagt 42 % av den totala unionsproduktionen under perioden. Unionstillverkningen är mycket splittrad, även om den koncentreras till Tjeckien, Frankrike, Tyskland, Italien, Polen, Portugal, Rumänien, Spanien och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(108)

Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten i unionen av över 200 unionstillverkare. I enlighet med föregående skäl beräknades den sammanlagda unionstillverkningen uppgå till ca 240 200 ton under undersökningsperioden. De unionstillverkare som svarar för unionens sammanlagda tillverkning utgör unionsindustrin i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen och kommer nedan att kallas unionsindustrin. Unionsindustrin har delats in i två segment: små och medelstora företag samt storföretag. De små och medelstora företagen svarade för sammanlagt 42 % av den totala unionsproduktionen under perioden. Unionstillverkningen är mycket splittrad, även om den koncentreras till Tjeckien, Frankrike, Tyskland, Italien, Polen, Portugal, Rumänien, Spanien och Förenade kungariket.

2.   Förbrukning i unionen

| (109) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av importstatistik från Eurostat för den produkt som undersöks och uppgifter om unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(109)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av importstatistik från Eurostat för den produkt som undersöks och uppgifter om unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden.

| (110) | På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

  Tabell 1










  Volym (ton) | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i unionen | 826 896 | 687 609 | 750 830 | 726 614 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 83 | 91 | 88 |

(110)

På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Tabell 1

Volym (ton)

2008

2009

2010

UP

Förbrukning i unionen

826 896

687 609

750 830

726 614

Index (2008 = 100)

100

83

91

88

| (111) | Totalt sett minskade EU:s förbrukning av bords- och köksartiklar av keramiskt material med 12 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen på 17 % inträffade mellan 2008 och 2009. |
| --- | --- |

(111)

Totalt sett minskade EU:s förbrukning av bords- och köksartiklar av keramiskt material med 12 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen på 17 % inträffade mellan 2008 och 2009.

| (112) | Den totala förbrukningsminskningen under skadeundersökningsperioden måste ses mot bakgrund av återhämtningen efter den ekonomiska krisen 2009. Det finns goda framtidsutsikter för marknaden för bords- och köksartiklar av keramiskt material. (6) |
| --- | --- |

(112)

Den totala förbrukningsminskningen under skadeundersökningsperioden måste ses mot bakgrund av återhämtningen efter den ekonomiska krisen 2009. Det finns goda framtidsutsikter för marknaden för bords- och köksartiklar av keramiskt material. (6)

3.   Import från det berörda landet

3.1   Volym, pris och marknadsandel för den dumpade importen från det berörda landet

| (113) | Enligt uppgifter från Eurostat utvecklades volym, marknadsandel och genomsnittspriser på import av den berörda produkten enligt följande:

  Tabell 2










  Import från Kina | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym (ton) | 535 593 | 449 346 | 516 618 | 485 814 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 84 | 96 | 91 |
| Marknadsandel | 64,8 % | 65,3 % | 68,8 % | 66,9 % |
| Genomsnittligt importpris (euro/ton) | 1 274 | 1 307 | 1 473 | 1 499 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 103 | 116 | 118 |

(113)

Enligt uppgifter från Eurostat utvecklades volym, marknadsandel och genomsnittspriser på import av den berörda produkten enligt följande:

Tabell 2

Import från Kina

2008

2009

2010

UP

Importvolym (ton)

535 593

449 346

516 618

485 814

Index (2008 = 100)

100

84

96

91

Marknadsandel

64,8 %

65,3 %

68,8 %

66,9 %

Genomsnittligt importpris (euro/ton)

1 274

1 307

1 473

1 499

Index (2008 = 100)

100

103

116

118

| (114) | Den sammanlagda importvolymen från Kina minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden och uppgick till 485 814 ton under undersökningsperioden. I relativa tal bör dock noteras att importen från Kina minskade mindre än den totala EU-förbrukningen. En analys för hela skadeundersökningsperioden visar att marknadsandelen för kinesisk import i själva verket ökade från 64,8 % år 2008 till 66,9 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(114)

Den sammanlagda importvolymen från Kina minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden och uppgick till 485 814 ton under undersökningsperioden. I relativa tal bör dock noteras att importen från Kina minskade mindre än den totala EU-förbrukningen. En analys för hela skadeundersökningsperioden visar att marknadsandelen för kinesisk import i själva verket ökade från 64,8 % år 2008 till 66,9 % under undersökningsperioden.

| (115) | Importpriset ökade med 17,7 % under skadeundersökningsperioden, från 1 274 euro/ton till 1 499 euro/ton. Detta är det genomsnittliga importpriset per ton för all import av den berörda produkten och därför kan tendensen påverkas av ändringar i produktsammansättningen. |
| --- | --- |

(115)

Importpriset ökade med 17,7 % under skadeundersökningsperioden, från 1 274 euro/ton till 1 499 euro/ton. Detta är det genomsnittliga importpriset per ton för all import av den berörda produkten och därför kan tendensen påverkas av ändringar i produktsammansättningen.

3.2   Prisunderskridande

| (116) | I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes de utvalda unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i unionen och efter rabatter och avdrag, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för de samarbetsvilliga exportörerna i Kina till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, dvs. efter rabatter och vid behov justerade till priset cif vid unionens gräns, vederbörligen justerat för befintliga tullar, tullklareringskostnader och kostnader som uppstår efter importen. Priser för produkter av lägre kvalitet justerades till priser för A-klassen, eftersom produkter av lägre kvalitet ur konsumentperspektiv anses konkurrera med A-klassprodukter enligt vad som anges i skäl 61. Unionsindustrins priser justerades också för skillnader i handelsled och för att neutralisera den prisfaktor som är knuten till varumärken, där så var aktuellt. |
| --- | --- |

(116)

I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes de utvalda unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i unionen och efter rabatter och avdrag, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för de samarbetsvilliga exportörerna i Kina till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, dvs. efter rabatter och vid behov justerade till priset cif vid unionens gräns, vederbörligen justerat för befintliga tullar, tullklareringskostnader och kostnader som uppstår efter importen. Priser för produkter av lägre kvalitet justerades till priser för A-klassen, eftersom produkter av lägre kvalitet ur konsumentperspektiv anses konkurrera med A-klassprodukter enligt vad som anges i skäl 61. Unionsindustrins priser justerades också för skillnader i handelsled och för att neutralisera den prisfaktor som är knuten till varumärken, där så var aktuellt.

| (117) | Jämförelsen visade att under undersökningsperioden såldes import av dumpade berörda produkter med ursprung i Kina i unionen till priser som underskred unionsindustrins försäljningspriser med 26,3–47,6 %. |
| --- | --- |

(117)

Jämförelsen visade att under undersökningsperioden såldes import av dumpade berörda produkter med ursprung i Kina i unionen till priser som underskred unionsindustrins försäljningspriser med 26,3–47,6 %.

4.   Unionsindustrins situation

4.1   Allmänt

| (118) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(118)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.

| (119) | De makroekonomiska indikatorerna (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalernas storlek) bedömdes för hela unionsindustrin. Bedömningen grundades på uppgifter från europeiska och nationella intresseorganisationer som har kontrollerats mot uppgifter från unionstillverkare och tillgänglig offentlig statistik. |
| --- | --- |

(119)

De makroekonomiska indikatorerna (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalernas storlek) bedömdes för hela unionsindustrin. Bedömningen grundades på uppgifter från europeiska och nationella intresseorganisationer som har kontrollerats mot uppgifter från unionstillverkare och tillgänglig offentlig statistik.

| (120) | Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (lager, försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, löner och tillverkningskostnader) gjordes på företagsnivå för unionstillverkarna i urvalet. Bedömningen gjordes på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa. |
| --- | --- |

(120)

Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (lager, försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, löner och tillverkningskostnader) gjordes på företagsnivå för unionstillverkarna i urvalet. Bedömningen gjordes på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa.

| (121) | För vissa mikroekonomiska indikatorer (försäljningspris, lönsamhet, räntabilitet och tillverkningskostnader) har resultaten för de utvalda företagen i det aktuella segmentet viktats enligt det segmentets andel av den sammanlagda unionstillverkningen (genom tillämpning av varje segments specifika andel i tillverkningsvolymer av hela sektorn för keramiska bordsartiklar – 42 % för små och medelstora företag, 58 % för stora företag). Det garanterar att resultaten från stora företag inte snedvrider skadeanalysen och att situationen för småföretag, som tillsammans svarar för den största andelen av unionstillverkningen, har speglats korrekt där så var möjligt. |
| --- | --- |

(121)

För vissa mikroekonomiska indikatorer (försäljningspris, lönsamhet, räntabilitet och tillverkningskostnader) har resultaten för de utvalda företagen i det aktuella segmentet viktats enligt det segmentets andel av den sammanlagda unionstillverkningen (genom tillämpning av varje segments specifika andel i tillverkningsvolymer av hela sektorn för keramiska bordsartiklar – 42 % för små och medelstora företag, 58 % för stora företag). Det garanterar att resultaten från stora företag inte snedvrider skadeanalysen och att situationen för småföretag, som tillsammans svarar för den största andelen av unionstillverkningen, har speglats korrekt där så var möjligt.

4.2   Makroekonomiska indikatorer

4.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (122) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionsindustrins produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande enligt följande.

  Tabell 3 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 281 300 | 230 300 | 235 700 | 240 200 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 82 | 84 | 85 |
| Produktionskapacitet (ton) | 371 540 | 361 253 | 326 573 | 324 072 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 97 | 88 | 87 |
| Kapacitetsutnyttjande | 75,7 % | 63,8 % | 72,2 % | 74,1 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 84 | 95 | 98 |

(122)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionsindustrins produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande enligt följande.

Tabell 3

2008

2009

2010

UP

Produktionsvolym (ton)

281 300

230 300

235 700

240 200

Index (2008 = 100)

100

82

84

85

Produktionskapacitet (ton)

371 540

361 253

326 573

324 072

Index (2008 = 100)

100

97

88

87

Kapacitetsutnyttjande

75,7 %

63,8 %

72,2 %

74,1 %

Index (2008 = 100)

100

84

95

98

| (123) | Unionsindustrins produktion minskade med 15 % under skadeundersökningsperioden. Generellt var produktionsminskningen större än minskningen av unionens förbrukning under samma period. Produktionen gick inte upp i samma utsträckning som förbrukningen 2010. |
| --- | --- |

(123)

Unionsindustrins produktion minskade med 15 % under skadeundersökningsperioden. Generellt var produktionsminskningen större än minskningen av unionens förbrukning under samma period. Produktionen gick inte upp i samma utsträckning som förbrukningen 2010.

| (124) | Unionsindustrins produktionskapacitet minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden. Trots detta minskade industrins kapacitetsutnyttjande ytterligare under skadeundersökningsperioden, med totalt 2 procentenheter till 74,1 %. |
| --- | --- |

(124)

Unionsindustrins produktionskapacitet minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden. Trots detta minskade industrins kapacitetsutnyttjande ytterligare under skadeundersökningsperioden, med totalt 2 procentenheter till 74,1 %.

4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (125) | Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden föll mer än förbrukningen (8 %) under skadeundersökningsperioden. Det noteras att mellan 2009 och 2010 fortsatte försäljningsvolymen att sjunka, medan förbrukningen i unionen ökade med 8 %.

  Tabell 4










  Volym (ton) | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning i unionen | 190 332 | 156 798 | 152 609 | 152 095 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 82 | 80 | 80 |

(125)

Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden föll mer än förbrukningen (8 %) under skadeundersökningsperioden. Det noteras att mellan 2009 och 2010 fortsatte försäljningsvolymen att sjunka, medan förbrukningen i unionen ökade med 8 %.

Tabell 4

Volym (ton)

2008

2009

2010

UP

Försäljning i unionen

190 332

156 798

152 609

152 095

Index (2008 = 100)

100

82

80

80

| (126) | Unionsindustrins marknadsandel minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden, eller med 2,1 procentenheter.

  Tabell 5 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marknadsandel i unionen | 23,0 % | 22,8 % | 20,3 % | 20,9 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 88 | 91 |

(126)

Unionsindustrins marknadsandel minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden, eller med 2,1 procentenheter.

Tabell 5

2008

2009

2010

UP

Marknadsandel i unionen

23,0 %

22,8 %

20,3 %

20,9 %

Index (2008 = 100)

100

99

88

91

4.2.3   Sysselsättning och produktivitet

| (127) | Sysselsättningen minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Tendensen följer samma mönster som minskningen av unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden till icke-närstående kunder.

  Tabell 6 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 31 559 | 26 146 | 24 993 | 25 093 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 83 | 79 | 79 |

(127)

Sysselsättningen minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Tendensen följer samma mönster som minskningen av unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden till icke-närstående kunder.

Tabell 6

2008

2009

2010

UP

Antal anställda

31 559

26 146

24 993

25 093

Index (2008 = 100)

100

83

79

79

| (128) | Produktiviteten hos de anställda i unionsindustrin, mätt som produktion per anställd och år, ökade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Det beror främst på unionsindustrins ansträngningar att svara på pressen från dumpad import från Kina.

  Tabell 7 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (ton/anställd) | 8,9 | 8,8 | 9,4 | 9,6 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 106 | 108 |

(128)

Produktiviteten hos de anställda i unionsindustrin, mätt som produktion per anställd och år, ökade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Det beror främst på unionsindustrins ansträngningar att svara på pressen från dumpad import från Kina.

Tabell 7

2008

2009

2010

UP

Produktivitet (ton/anställd)

8,9

8,8

9,4

9,6

Index (2008 = 100)

100

99

106

108

4.2.4   Dumpningsmarginalens storlek

| (129) | Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning ovan. Alla fastställda marginaler ligger klart över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volymer och priser kan verkningarna av den faktiska dumpningsmarginalen dessutom inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(129)

Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning ovan. Alla fastställda marginaler ligger klart över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volymer och priser kan verkningarna av den faktiska dumpningsmarginalen dessutom inte anses vara försumbara.

4.3   Mikroekonomiska indikatorer

4.3.1   Lager

| (130) | Unionsindustrins utgående lager minskade i absoluta termer med 14 % under skadeundersökningsperioden. I underökningen framkommer att detta inte är en nyckelindikator för denna slags industri, som främst arbetar på order.

  Tabell 8 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager (ton) | 7 754 | 6 647 | 7 611 | 6 647 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 86 | 98 | 86 |

(130)

Unionsindustrins utgående lager minskade i absoluta termer med 14 % under skadeundersökningsperioden. I underökningen framkommer att detta inte är en nyckelindikator för denna slags industri, som främst arbetar på order.

Tabell 8

2008

2009

2010

UP

Lager (ton)

7 754

6 647

7 611

6 647

Index (2008 = 100)

100

86

98

86

4.3.2   Försäljningspriser

| (131) | Unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 9 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i EU till icke-närstående kunder (euro/ton) | 4 103 | 3 818 | 3 811 | 3 615 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 93 | 93 | 88 |

(131)

Unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 9

2008

2009

2010

UP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i EU till icke-närstående kunder (euro/ton)

4 103

3 818

3 811

3 615

Index (2008 = 100)

100

93

93

88

4.3.3   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och löner

| (132) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionsindustrins lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och löner enligt följande.

  Tabell 10 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettovinst av unionsförsäljningen till icke-närstående kunder (andel av nettoförsäljningen) | 4,2 % | 2,2 % | 0,1 % | 3,5 % |
| Kassaflöde (euro) | 10 531 970 | 6 205 824 | 9 267 381 | 11 998 647 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 59 | 88 | 114 |
| Nettoinvesteringar (euro) | 13 686 363 | 9 423 983 | 10 805 215 | 9 690 923 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 69 | 79 | 71 |
| Räntabilitet (nettovinst som andel av investeringarnas bokförda nettovärde) | 19,2 % | 14,8 % | –51,3 % | 5,5 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 77 | – 267 | 29 |
| Årliga arbetskraftskostnader per anställd | 20 436 | 20 526 | 21 619 | 20 832 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 100 | 106 | 102 |

(132)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionsindustrins lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och löner enligt följande.

Tabell 10

2008

2009

2010

UP

Nettovinst av unionsförsäljningen till icke-närstående kunder (andel av nettoförsäljningen)

4,2 %

2,2 %

0,1 %

3,5 %

Kassaflöde (euro)

10 531 970

6 205 824

9 267 381

11 998 647

Index (2008 = 100)

100

59

88

114

Nettoinvesteringar (euro)

13 686 363

9 423 983

10 805 215

9 690 923

Index (2008 = 100)

100

69

79

71

Räntabilitet (nettovinst som andel av investeringarnas bokförda nettovärde)

19,2 %

14,8 %

–51,3 %

5,5 %

Index (2008 = 100)

100

77

– 267

29

Årliga arbetskraftskostnader per anställd

20 436

20 526

21 619

20 832

Index (2008 = 100)

100

100

106

102

| (133) | Unionsindustrins lönsamhet minskade med 0,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Lönsamheten var som lägst 2010 då raset uppgick till 4,1 procentenheter mellan 2008 och 2010. |
| --- | --- |

(133)

Unionsindustrins lönsamhet minskade med 0,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Lönsamheten var som lägst 2010 då raset uppgick till 4,1 procentenheter mellan 2008 och 2010.

| (134) | Det bör understrykas att unionsindustrin redan var i ett känsligt läge i början av skadeundersökningsperioden, på grund av mycket stora volymer lågprisimport från Kina till unionsmarknaden som ökade kraftigt 2002–2004 och uppnådde en stor marknadsandel efter det att importkvoten togs bort för sådana produkter 2005. Det ledde till en ordentlig omstrukturering av sektorn som var i sitt slutskede i början av skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(134)

Det bör understrykas att unionsindustrin redan var i ett känsligt läge i början av skadeundersökningsperioden, på grund av mycket stora volymer lågprisimport från Kina till unionsmarknaden som ökade kraftigt 2002–2004 och uppnådde en stor marknadsandel efter det att importkvoten togs bort för sådana produkter 2005. Det ledde till en ordentlig omstrukturering av sektorn som var i sitt slutskede i början av skadeundersökningsperioden.

| (135) | På grund av denna utveckling före skadeundersökningsperioden kan inte den vinst som uppnåddes i början av skadeundersökningsperioden anses som en normal vinst. Eftersom inga synpunkter lämnats in i denna fråga anses det att en normal vinstnivå för en annan vanlig och viktig konsumentvara som har varit föremål för en antidumpningsundersökning, nämligen skodon av läder, preliminärt kan användas som referens. Den vinstnivån ligger på 6 % (7). Det är därför tydligt att unionsindustrin generellt under skadeundersökningsperioden aldrig kunde nå upp till en vinstnivå som kan anses godtagbar för produkten. |
| --- | --- |

(135)

På grund av denna utveckling före skadeundersökningsperioden kan inte den vinst som uppnåddes i början av skadeundersökningsperioden anses som en normal vinst. Eftersom inga synpunkter lämnats in i denna fråga anses det att en normal vinstnivå för en annan vanlig och viktig konsumentvara som har varit föremål för en antidumpningsundersökning, nämligen skodon av läder, preliminärt kan användas som referens. Den vinstnivån ligger på 6 % (7). Det är därför tydligt att unionsindustrin generellt under skadeundersökningsperioden aldrig kunde nå upp till en vinstnivå som kan anses godtagbar för produkten.

| (136) | Unionsindustrins kassaflöde ökade generellt betydligt under skadeundersökningsperioden. Det beror dock på några stora, väletablerade företag – det gällde inte för små och medelstora företag. Nettoinvesteringarna gick ned med 33 %. Det bör noteras att mot slutet av skadeundersökningsperioden var investeringsnivån för små och medelstora företag nästan obefintlig. Endast två företag som inte var små eller medelstora företag hade råd att göra några större investeringar under skadeundersökningsperioden. Minskningen i räntabilitet var större än minskningen i lönsamhet under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(136)

Unionsindustrins kassaflöde ökade generellt betydligt under skadeundersökningsperioden. Det beror dock på några stora, väletablerade företag – det gällde inte för små och medelstora företag. Nettoinvesteringarna gick ned med 33 %. Det bör noteras att mot slutet av skadeundersökningsperioden var investeringsnivån för små och medelstora företag nästan obefintlig. Endast två företag som inte var små eller medelstora företag hade råd att göra några större investeringar under skadeundersökningsperioden. Minskningen i räntabilitet var större än minskningen i lönsamhet under hela skadeundersökningsperioden.

| (137) | Mellan 2008 och undersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 2 %. Denna ökning av arbetskraftskostnaderna ligger betydligt under den genomsnittliga ökningen av arbetskraftskostnader i unionen under skadeundersökningsperioden, vilket tyder på att unionsindustrin ansträngde sig för att hålla lönerna så låga som möjligt. |
| --- | --- |

(137)

Mellan 2008 och undersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 2 %. Denna ökning av arbetskraftskostnaderna ligger betydligt under den genomsnittliga ökningen av arbetskraftskostnader i unionen under skadeundersökningsperioden, vilket tyder på att unionsindustrin ansträngde sig för att hålla lönerna så låga som möjligt.

4.3.4   Tillverkningskostnader

| (138) | Under skadeundersökningsperioden sjönk tillverkningskostnaderna med 10 %.

  Tabell 11 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningskostnader (euro/ton) | 3 578 | 3 583 | 3 514 | 3 230 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 100 | 98 | 90 |

(138)

Under skadeundersökningsperioden sjönk tillverkningskostnaderna med 10 %.

Tabell 11

2008

2009

2010

UP

Tillverkningskostnader (euro/ton)

3 578

3 583

3 514

3 230

Index (2008 = 100)

100

100

98

90

5.   Slutsats om skada

| (139) | Undersökningen har visat att de flesta av skadeindikatorerna, t.ex. tillverkningsvolym, kapacitet, försäljningsvolym till icke-närstående kunder och sysselsättning försämrades under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(139)

Undersökningen har visat att de flesta av skadeindikatorerna, t.ex. tillverkningsvolym, kapacitet, försäljningsvolym till icke-närstående kunder och sysselsättning försämrades under skadeundersökningsperioden.

| (140) | Dessutom försämrades de skadeindikatorer som rör unionstillverkarnas ekonomiska situation, t.ex. lönsamhet, investeringar och räntabilitet, under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(140)

Dessutom försämrades de skadeindikatorer som rör unionstillverkarnas ekonomiska situation, t.ex. lönsamhet, investeringar och räntabilitet, under skadeundersökningsperioden.

| (141) | Lönsamheten nådde inte en för sektorn godtagbar nivå, och totalt sett försämrades den till och med under skadeundersökningsperioden. Att unionsindustrin kontinuerligt har minskat försäljningspriserna har lett till att industrin nästan inte kunnat göra någon vinst. |
| --- | --- |

(141)

Lönsamheten nådde inte en för sektorn godtagbar nivå, och totalt sett försämrades den till och med under skadeundersökningsperioden. Att unionsindustrin kontinuerligt har minskat försäljningspriserna har lett till att industrin nästan inte kunnat göra någon vinst.

| (142) | Unionsindustrins produktivitet ökade visserligen under skadeundersökningsperioden, men det beror främst på dess stora ansträngningar att konkurrera med den starka närvaron av dumpad kinesisk import. |
| --- | --- |

(142)

Unionsindustrins produktivitet ökade visserligen under skadeundersökningsperioden, men det beror främst på dess stora ansträngningar att konkurrera med den starka närvaron av dumpad kinesisk import.

| (143) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(143)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (144) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes om den dumpade importen från Kina hade vållat unionsindustrin skada i en sådan omfattning att skadan skulle kunna betecknas som väsentlig. Även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs dumpad import. |
| --- | --- |

(144)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes om den dumpade importen från Kina hade vållat unionsindustrin skada i en sådan omfattning att skadan skulle kunna betecknas som väsentlig. Även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs dumpad import.

2.   Verkningar av den dumpade importen

| (145) | Undersökningen visade att förbrukningen i unionen sjönk med 12 % under skadeundersökningsperioden, Samtidigt som volymen dumpad import från Kina minskade med omkring 9 % ökade dess marknadsandel. Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 20 % och marknadsandelen minskade från 23 % år 2008 till 20,9 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(145)

Undersökningen visade att förbrukningen i unionen sjönk med 12 % under skadeundersökningsperioden, Samtidigt som volymen dumpad import från Kina minskade med omkring 9 % ökade dess marknadsandel. Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 20 % och marknadsandelen minskade från 23 % år 2008 till 20,9 % under undersökningsperioden.

| (146) | Under perioden från 2009 fram till slutet av undersökningsperioden ökade unionens förbrukning medan unionsindustrins marknadsandel sjönk, till skillnad mot den ökande dumpade importen från Kina och dess marknadsandel som ökade kraftigt under samma period. |
| --- | --- |

(146)

Under perioden från 2009 fram till slutet av undersökningsperioden ökade unionens förbrukning medan unionsindustrins marknadsandel sjönk, till skillnad mot den ökande dumpade importen från Kina och dess marknadsandel som ökade kraftigt under samma period.

| (147) | Priserna på dumpad import från Kina ökade under skadeundersökningsperioden. Även om de genomsnittliga importpriserna från Kina ökade med 18 % under skadeundersökningsperioden var de konsekvent betydligt lägre än unionsindustrins försäljningspriser, särskilt under undersökningsperioden, vilket satte press på unionsmarknadens priser. Unionsindustrins sänkta försäljningspriser på unionsmarknaden och dess lönsamhet kan därför hänföras till den prissänkning som den dumpade importen från Kina orsakade på unionsmarknaden. Minskningen i unionsindustrins tillverkningskostnader och sysselsättning visar vilka ansträngningar den gjort för att bemöta denna import. |
| --- | --- |

(147)

Priserna på dumpad import från Kina ökade under skadeundersökningsperioden. Även om de genomsnittliga importpriserna från Kina ökade med 18 % under skadeundersökningsperioden var de konsekvent betydligt lägre än unionsindustrins försäljningspriser, särskilt under undersökningsperioden, vilket satte press på unionsmarknadens priser. Unionsindustrins sänkta försäljningspriser på unionsmarknaden och dess lönsamhet kan därför hänföras till den prissänkning som den dumpade importen från Kina orsakade på unionsmarknaden. Minskningen i unionsindustrins tillverkningskostnader och sysselsättning visar vilka ansträngningar den gjort för att bemöta denna import.

| (148) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen förekomsten av kinesisk import och den ökade marknadsandelen för dumpad import från Kina till priser som konstant underskrider unionsindustrins har haft en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit, vilken framför allt återspeglas i dess svaga ekonomiska situation och försämringen av så gott som alla skadeindikatorer. |
| --- | --- |

(148)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen förekomsten av kinesisk import och den ökade marknadsandelen för dumpad import från Kina till priser som konstant underskrider unionsindustrins har haft en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit, vilken framför allt återspeglas i dess svaga ekonomiska situation och försämringen av så gott som alla skadeindikatorer.

3.   Andra faktorers inverkan

| (149) | De andra faktorer som undersöktes inom ramen för orsakssambandet är följande: Utvecklingen av efterfrågan på unionsmarknaden och dess segmentering, unionsindustrins exportresultat, importen från andra länder av den undersökta produkten, illojal konkurrens på unionsmarknaden, skillnader i tillverkningsmetoder och andrahandsmarknaden. Andra faktorer analyserades också. |
| --- | --- |

(149)

De andra faktorer som undersöktes inom ramen för orsakssambandet är följande: Utvecklingen av efterfrågan på unionsmarknaden och dess segmentering, unionsindustrins exportresultat, importen från andra länder av den undersökta produkten, illojal konkurrens på unionsmarknaden, skillnader i tillverkningsmetoder och andrahandsmarknaden. Andra faktorer analyserades också.

3.1   Import från andra tredjeländer än det berörda landet

| (150) | I tabellen nedan anges importvolymen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

  Tabell 12 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från alla övriga tredjeländer (ton) | 100 971 | 81 464 | 81 602 | 88 706 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 81 | 81 | 88 |
| Marknadsandel | 12,2 % | 11,8 % | 10,9 % | 12,2 % |
| Genomsnittligt importpris (euro/ton) | 2 378 | 2 354 | 2 591 | 2 522 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 109 | 106 |
| Import från Turkiet (ton) | 36 952 | 33 275 | 32 887 | 40 553 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 90 | 89 | 110 |
| Marknadsandel | 4,5 % | 4,8 % | 4,4 % | 5,6 % |
| Genomsnittligt importpris (euro/ton) | 2 027 | 2 014 | 2 171 | 2 058 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 107 | 102 |

(150)

I tabellen nedan anges importvolymen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

Tabell 12

2008

2009

2010

UP

Importvolym från alla övriga tredjeländer (ton)

100 971

81 464

81 602

88 706

Index (2008 = 100)

100

81

81

88

Marknadsandel

12,2 %

11,8 %

10,9 %

12,2 %

Genomsnittligt importpris (euro/ton)

2 378

2 354

2 591

2 522

Index (2008 = 100)

100

99

109

106

Import från Turkiet (ton)

36 952

33 275

32 887

40 553

Index (2008 = 100)

100

90

89

110

Marknadsandel

4,5 %

4,8 %

4,4 %

5,6 %

Genomsnittligt importpris (euro/ton)

2 027

2 014

2 171

2 058

Index (2008 = 100)

100

99

107

102

| (151) | Importen från tredjeländer sjönk med 12 % under skadeundersökningsperioden, medan marknadsandelen för denna import förblev relativt stabil. |
| --- | --- |

(151)

Importen från tredjeländer sjönk med 12 % under skadeundersökningsperioden, medan marknadsandelen för denna import förblev relativt stabil.

| (152) | Det bör noteras att de genomsnittliga importpriserna från andra tredjeländer ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden, och konsekvent låg högre än det genomsnittliga försäljningspriset på kinesisk export (med 68 % under undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(152)

Det bör noteras att de genomsnittliga importpriserna från andra tredjeländer ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden, och konsekvent låg högre än det genomsnittliga försäljningspriset på kinesisk export (med 68 % under undersökningsperioden).

| (153) | CCCLA noterade att import från Turkiet borde ha ökat med omkring 8 % mellan 2010 och 2011, eftersom importpriserna från Turkiet endast uppgavs vara omkring 20 % högre än importpriserna från Kina. |
| --- | --- |

(153)

CCCLA noterade att import från Turkiet borde ha ökat med omkring 8 % mellan 2010 och 2011, eftersom importpriserna från Turkiet endast uppgavs vara omkring 20 % högre än importpriserna från Kina.

| (154) | I fråga om detta påstående noteras att när man jämför situationen i början och slutet av skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från Turkiet med 10 % eller 1,1 procentenhet, men även att deras genomsnittspriser konstant låg mycket högre (mellan 37 % och 60 %) än den kinesiska importen. Den hade heller aldrig en marknadsandel på över 5,6 %. Det är därför svårt att dra slutsatsen att unionsindustrin lidit någon väsentlig skada av den turkiska importen. |
| --- | --- |

(154)

I fråga om detta påstående noteras att när man jämför situationen i början och slutet av skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från Turkiet med 10 % eller 1,1 procentenhet, men även att deras genomsnittspriser konstant låg mycket högre (mellan 37 % och 60 %) än den kinesiska importen. Den hade heller aldrig en marknadsandel på över 5,6 %. Det är därför svårt att dra slutsatsen att unionsindustrin lidit någon väsentlig skada av den turkiska importen.

| (155) | Av dessa skäl dras slutsatsen att importen från andra tredjeländer inte väsentligt påverkade unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(155)

Av dessa skäl dras slutsatsen att importen från andra tredjeländer inte väsentligt påverkade unionsindustrins situation.

3.2   Marknadssegment

| (156) | En Tysklandsbaserad importörsammanslutning och några av dess medlemmar menade att marknaden för de keramiska produkter som undersöks kan delas in i åtminstone följande tre segment efter slutkonsumentpriser, produktkvalitet och försäljningskanaler: premiumsegmentet (hög kvalitet, höga priser), mellan-/budgetsegmentet (medelhög/låg kvalitet, medelhöga/låga priser) och specialprodukter (dekorationsföremål, souvenirer, krukor och hotellporslin). Merparten av unionsproduktionen lär säljas i premiumsegmentet och på marknader för specialprodukter, medan den kinesiska importen främst säljs i budgetsegmentet. Unionsindustrin inriktar sig mest på specialbutiker snarare än ställen där standardkonsumenten gör sina inköp. Därför, menar sammanslutningen, konkurrerar inte den kinesiska importen direkt med unionsproduktionen. |
| --- | --- |

(156)

En Tysklandsbaserad importörsammanslutning och några av dess medlemmar menade att marknaden för de keramiska produkter som undersöks kan delas in i åtminstone följande tre segment efter slutkonsumentpriser, produktkvalitet och försäljningskanaler: premiumsegmentet (hög kvalitet, höga priser), mellan-/budgetsegmentet (medelhög/låg kvalitet, medelhöga/låga priser) och specialprodukter (dekorationsföremål, souvenirer, krukor och hotellporslin). Merparten av unionsproduktionen lär säljas i premiumsegmentet och på marknader för specialprodukter, medan den kinesiska importen främst säljs i budgetsegmentet. Unionsindustrin inriktar sig mest på specialbutiker snarare än ställen där standardkonsumenten gör sina inköp. Därför, menar sammanslutningen, konkurrerar inte den kinesiska importen direkt med unionsproduktionen.

| (157) | Påståendena bekräftades dock inte i undersökningen. Det noteras för det första att den likadana produkten inte omfattar vissa föremål som dessa parter hänvisar till, som rena dekorationsföremål (se skälen 51 och 52). För det andra visade undersökningen att unionsproduktionen säljs på alla marknader, precis som den kinesiska importen. En inte oansenlig del av den kinesiska importen faller faktiskt inom premiumsegmentet eller segmentet för specialprodukter. En brittisk importör hävdade att den importerade premiumprodukter från Kina, medan en grupp EU-företag med produktionsintressen i Kina också hänvisade till de mycket höga priser som den tog ut på unionsmarknaden för sina stengodsprodukter från Kina. |
| --- | --- |

(157)

Påståendena bekräftades dock inte i undersökningen. Det noteras för det första att den likadana produkten inte omfattar vissa föremål som dessa parter hänvisar till, som rena dekorationsföremål (se skälen 51 och 52). För det andra visade undersökningen att unionsproduktionen säljs på alla marknader, precis som den kinesiska importen. En inte oansenlig del av den kinesiska importen faller faktiskt inom premiumsegmentet eller segmentet för specialprodukter. En brittisk importör hävdade att den importerade premiumprodukter från Kina, medan en grupp EU-företag med produktionsintressen i Kina också hänvisade till de mycket höga priser som den tog ut på unionsmarknaden för sina stengodsprodukter från Kina.

| (158) | Slutligen hänvisas det till avsnitt B.1.2 där slutsatsen dras att alla typer av den berörda produkten och den likadana produkten anses som en enda produkt. Analysen bör därför göras för alla typer av den berörda produkten och den likadana produkten. En ansökan som endast avser vissa segment kan därför inte godkännas. |
| --- | --- |

(158)

Slutligen hänvisas det till avsnitt B.1.2 där slutsatsen dras att alla typer av den berörda produkten och den likadana produkten anses som en enda produkt. Analysen bör därför göras för alla typer av den berörda produkten och den likadana produkten. En ansökan som endast avser vissa segment kan därför inte godkännas.

3.3   Förbrukning och efterfrågan

| (159) | En europeisk sammanslutning av importörer och återförsäljare och CCCLA pekade på en minskad efterfrågan i unionen. En importör som inte ingick i urvalet fastslog att efterfrågan på porslin, särskilt i kategorin tilläggsprodukter och den privata sektorn, har fallit kraftigt och den återstående efterfrågan är mycket diversifierad. Flera parter hävdade också att på grund av svängningar i modet letar konsumenterna i dag efter billiga bords- och köksartiklar av keramiskt material. Enligt en grossist minskar premiummarknaden och kommer att fortsätta att göra det under de närmaste åren. |
| --- | --- |

(159)

En europeisk sammanslutning av importörer och återförsäljare och CCCLA pekade på en minskad efterfrågan i unionen. En importör som inte ingick i urvalet fastslog att efterfrågan på porslin, särskilt i kategorin tilläggsprodukter och den privata sektorn, har fallit kraftigt och den återstående efterfrågan är mycket diversifierad. Flera parter hävdade också att på grund av svängningar i modet letar konsumenterna i dag efter billiga bords- och köksartiklar av keramiskt material. Enligt en grossist minskar premiummarknaden och kommer att fortsätta att göra det under de närmaste åren.

| (160) | Enligt ovanstående europeiska sammanslutning av importörer och återförsäljare kan den minskade efterfrågan förklara nedgången i försäljning och tillverkning för unionstillverkarna under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(160)

Enligt ovanstående europeiska sammanslutning av importörer och återförsäljare kan den minskade efterfrågan förklara nedgången i försäljning och tillverkning för unionstillverkarna under skadeundersökningsperioden.

| (161) | CCCLA fastslog att klagomålet visade på en stor variation i unionens förbrukning under skadeundersökningsperioden, som överensstämde med de makroekonomiska förhållandena. Enligt CCCLA utvecklades skadefaktorerna under skadeundersökningsperioden parallellt med variationerna i efterfrågan i unionen och på andra marknader, och både unionstillverkarnas försäljning och den kinesiska importen följde den ändrade efterfrågan. |
| --- | --- |

(161)

CCCLA fastslog att klagomålet visade på en stor variation i unionens förbrukning under skadeundersökningsperioden, som överensstämde med de makroekonomiska förhållandena. Enligt CCCLA utvecklades skadefaktorerna under skadeundersökningsperioden parallellt med variationerna i efterfrågan i unionen och på andra marknader, och både unionstillverkarnas försäljning och den kinesiska importen följde den ändrade efterfrågan.

| (162) | En Tysklandsbaserad importörsammanslutning och några av dess medlemmar menade att siffrorna för den kinesiska importen efter unionens utvidgning 2004 och borttagningen av importkvoterna för produkten den 1 januari 2005 visar att det fanns en stor efterfrågan på billiga bordsartiklar på unionsmarknaden mellan 2002 och 2005, vilket följdes av en minskning mellan 2005 och 2010. Unionstillverkarna verkade inte vilja eller kunna möta denna efterfrågan. |
| --- | --- |

(162)

En Tysklandsbaserad importörsammanslutning och några av dess medlemmar menade att siffrorna för den kinesiska importen efter unionens utvidgning 2004 och borttagningen av importkvoterna för produkten den 1 januari 2005 visar att det fanns en stor efterfrågan på billiga bordsartiklar på unionsmarknaden mellan 2002 och 2005, vilket följdes av en minskning mellan 2005 och 2010. Unionstillverkarna verkade inte vilja eller kunna möta denna efterfrågan.

| (163) | När det gäller dessa påståenden hänvisas för det första till avsnitt B.1.2 ovan där slutsatsen dras att alla typer av den berörda produkten och den likadana produkten anses som en enda produkt. Ett påstående som endast rör vissa kategorier är därför inte relevant och analysen bör därför göras för alla typer av den berörda produkten och den likadana produkten. |
| --- | --- |

(163)

När det gäller dessa påståenden hänvisas för det första till avsnitt B.1.2 ovan där slutsatsen dras att alla typer av den berörda produkten och den likadana produkten anses som en enda produkt. Ett påstående som endast rör vissa kategorier är därför inte relevant och analysen bör därför göras för alla typer av den berörda produkten och den likadana produkten.

| (164) | För det andra motsägs påståendet att skadefaktorerna utvecklades parallellt med variationerna i efterfrågan på andra exportmarknader av det faktum att de utvalda unionstillverkarnas export utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(164)

För det andra motsägs påståendet att skadefaktorerna utvecklades parallellt med variationerna i efterfrågan på andra exportmarknader av det faktum att de utvalda unionstillverkarnas export utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden.

| (165) | För det tredje minskade förbrukningen under skadeundersökningsperioden, vilket visas i avsnitt D.2 ovan. Det fanns inget som bevisade att unionstillverkarna inte var villiga eller kapabla att möta en stor efterfrågan på billigare bordsartiklar i unionen. Tvärtom fastställdes i undersökningen att under skadeundersökningsperioden mötte unionstillverkarna olika typer av efterfrågan, bland annat på billigare bordsartiklar. Även om det fanns variationer i förbrukningen i unionen under skadeundersökningsperioden som i viss grad kan ha bidragit till unionsindustrins dåliga resultat, kan deras inverkan på det hela taget inte anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(165)

För det tredje minskade förbrukningen under skadeundersökningsperioden, vilket visas i avsnitt D.2 ovan. Det fanns inget som bevisade att unionstillverkarna inte var villiga eller kapabla att möta en stor efterfrågan på billigare bordsartiklar i unionen. Tvärtom fastställdes i undersökningen att under skadeundersökningsperioden mötte unionstillverkarna olika typer av efterfrågan, bland annat på billigare bordsartiklar. Även om det fanns variationer i förbrukningen i unionen under skadeundersökningsperioden som i viss grad kan ha bidragit till unionsindustrins dåliga resultat, kan deras inverkan på det hela taget inte anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.

| (166) | Påståendena avvisades därför. |
| --- | --- |

(166)

Påståendena avvisades därför.

3.4   Unionsindustrins export

| (167) | Enligt uppgifter från Eurostat (exportvolym) och de utvalda unionstillverkarna (genomsnittligt exportpris) utvecklades unionsindustrins export enligt följande under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (ton) | 90 968 | 73 502 | 83 091 | 88 105 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 81 | 91 | 97 |
| Genomsnittligt exportpris (euro/ton) | 3 136 | 2 983 | 3 462 | 3 125 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 110 | 100 |

(167)

Enligt uppgifter från Eurostat (exportvolym) och de utvalda unionstillverkarna (genomsnittligt exportpris) utvecklades unionsindustrins export enligt följande under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

2008

2009

2010

UP

Exportvolym (ton)

90 968

73 502

83 091

88 105

Index (2008 = 100)

100

81

91

97

Genomsnittligt exportpris (euro/ton)

3 136

2 983

3 462

3 125

Index (2008 = 100)

100

95

110

100

| (168) | I klagomålet framgår att unionstillverkarnas export ökade markant mellan 2009 och 2011 noterar CCCLA. Denna part påpekar att skadefaktorerna utvecklades negativt när unionstillverkarnas export minskade. Skadan har därför orsakats av en ogynnsam utveckling av unionsindustrins export. |
| --- | --- |

(168)

I klagomålet framgår att unionstillverkarnas export ökade markant mellan 2009 och 2011 noterar CCCLA. Denna part påpekar att skadefaktorerna utvecklades negativt när unionstillverkarnas export minskade. Skadan har därför orsakats av en ogynnsam utveckling av unionsindustrins export.

| (169) | I sammanhanget bör för det första noteras att skadeanalysen främst är inriktad på unionsindustrins situation på unionsmarknaden. Eventuella förändringar i exportresultatet påverkar därför inte flertalet av de indikatorer som analyseras ovan, t.ex. försäljning, marknadsandel och priser. Unionsindustrins export kan för det andra tolkas som ett sätt att kompensera för den minskade försäljningen på unionsmarknaden, dvs. där skadan lidits. Som tabellen ovan visar minskade för det tredje den totala exporten från unionen med 3 %. Slutligen förblev de samarbetsvilliga utvalda tillverkarnas exportpriser stabila under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(169)

I sammanhanget bör för det första noteras att skadeanalysen främst är inriktad på unionsindustrins situation på unionsmarknaden. Eventuella förändringar i exportresultatet påverkar därför inte flertalet av de indikatorer som analyseras ovan, t.ex. försäljning, marknadsandel och priser. Unionsindustrins export kan för det andra tolkas som ett sätt att kompensera för den minskade försäljningen på unionsmarknaden, dvs. där skadan lidits. Som tabellen ovan visar minskade för det tredje den totala exporten från unionen med 3 %. Slutligen förblev de samarbetsvilliga utvalda tillverkarnas exportpriser stabila under skadeundersökningsperioden.

| (170) | Påståendet avvisades därför, och slutsatsen blev att unionsindustrins exportresultat inte hade vållat någon väsentlig skada. |
| --- | --- |

(170)

Påståendet avvisades därför, och slutsatsen blev att unionsindustrins exportresultat inte hade vållat någon väsentlig skada.

3.5   Avskaffande av importkvoterna

| (171) | Fram till den 1 januari 2005 omfattades, för de medlemsstater som var EU-medlemmar vid den tidpunkten, produkter från Kina med de KN-nummer som avses i skäl 56 av kvantitativa kvoter på totalt 84 473 ton under 2000, vilka gradvis ökade till 147 744 ton under 2004. Enligt tillgängliga statistiska uppgifter uppgick importen av den berörda produkten 2004 till de 27 länder som nu är EU-medlemmar till 173 809 ton. Ett år senare när kvoterna avskaffades steg importen till 530 294 ton. Sedan dess har den kinesiska importen aldrig legat under 449 000 ton per år. |
| --- | --- |

(171)

Fram till den 1 januari 2005 omfattades, för de medlemsstater som var EU-medlemmar vid den tidpunkten, produkter från Kina med de KN-nummer som avses i skäl 56 av kvantitativa kvoter på totalt 84 473 ton under 2000, vilka gradvis ökade till 147 744 ton under 2004. Enligt tillgängliga statistiska uppgifter uppgick importen av den berörda produkten 2004 till de 27 länder som nu är EU-medlemmar till 173 809 ton. Ett år senare när kvoterna avskaffades steg importen till 530 294 ton. Sedan dess har den kinesiska importen aldrig legat under 449 000 ton per år.

| (172) | När det gäller importkvoternas roll för den skada som observerats under skadeundersökningsperioden bör det först noteras att eftersom kvoterna ökade gradvis och togs bort tre år innan skadeundersökningsperioden började och sex år innan undersökningsperioden började, hade unionsmarknaden redan genomgått stora omstruktureringar från 2002 för att klara de ändrade marknadsvillkoren. Detta styrks även av uppgifter från klaganden om nedläggningar och insolvenser hos europeiska tillverkare av keramiska bordsartiklar. Till följd av detta hade unionsindustrin i början av skadeundersökningsperioden omvandlats till en nedbantad och effektiv sektor. |
| --- | --- |

(172)

När det gäller importkvoternas roll för den skada som observerats under skadeundersökningsperioden bör det först noteras att eftersom kvoterna ökade gradvis och togs bort tre år innan skadeundersökningsperioden började och sex år innan undersökningsperioden började, hade unionsmarknaden redan genomgått stora omstruktureringar från 2002 för att klara de ändrade marknadsvillkoren. Detta styrks även av uppgifter från klaganden om nedläggningar och insolvenser hos europeiska tillverkare av keramiska bordsartiklar. Till följd av detta hade unionsindustrin i början av skadeundersökningsperioden omvandlats till en nedbantad och effektiv sektor.

| (173) | Det går därför att hävda att när importkvoterna togs bort för den berörda produkten kan det ha påverkat hälsotillståndet negativt för unionsindustrin innan skadeundersökningsperioden inleddes. Även om så vore fallet är det ändå den dumpade importen som har orsakat skadan under undersökningsperioden. Hävandet av importkvoterna från och med 2005 bryter inte orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit under skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(173)

Det går därför att hävda att när importkvoterna togs bort för den berörda produkten kan det ha påverkat hälsotillståndet negativt för unionsindustrin innan skadeundersökningsperioden inleddes. Även om så vore fallet är det ändå den dumpade importen som har orsakat skadan under undersökningsperioden. Hävandet av importkvoterna från och med 2005 bryter inte orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit under skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden.

3.6   Konkurrensbegränsande förfaranden på unionsmarknaden

| (174) | Flera parter hävdade att skadan orsakats av konkurrensbegränsande förfaranden på unionsmarknaden och det påstods också att detta antidumpningsförfarande inleddes för att täcka förluster som åsamkats av böter för olagliga karteller. CCCLA påstod att hemlig samverkan på unionsmarknaden kan göra att skadeuppgifterna (försäljningspriser, försäljningsvolymer, marknadsandel och lönsamhet), både i klagomålet och de som samlats in under undersökningen, blir opålitliga eftersom de inte speglar en normalfungerande marknad. |
| --- | --- |

(174)

Flera parter hävdade att skadan orsakats av konkurrensbegränsande förfaranden på unionsmarknaden och det påstods också att detta antidumpningsförfarande inleddes för att täcka förluster som åsamkats av böter för olagliga karteller. CCCLA påstod att hemlig samverkan på unionsmarknaden kan göra att skadeuppgifterna (försäljningspriser, försäljningsvolymer, marknadsandel och lönsamhet), både i klagomålet och de som samlats in under undersökningen, blir opålitliga eftersom de inte speglar en normalfungerande marknad.

| (175) | Å ena sidan noteras att kommissionen 2010 utdömde böter för 17 företag verksamma inom badrumsutrustning för en priskartell mellan 1992 och 2004 som berörde sex medlemsstater: Tyskland, Österrike, Italien, Frankrike, Belgien och Nederländerna (8). Denna illojala konkurrens ägde rum före skadeundersökningsperioden och berörde andra produkter. Det enda företag som också verkade inom sektorn bords- och köksartiklar av keramiskt material under skadeundersökningsperioden väckte dessutom talan vid tribunalen för att upphäva boten. Målet är ännu inte avgjort. Å andra sidan inledde de tyska myndigheterna en undersökning om kartell för några tyska tillverkare av bordsartiklar i februari 2011. De tyska myndigheterna har ännu inte offentliggjort undersökningsresultaten, så det går inte att dra några slutsatser av detta ärende. Undersökningen berör dessutom endast en medlemsstat, medan unionsindustrin är mycket utspridd. Påståendena avvisades därför. |
| --- | --- |

(175)

Å ena sidan noteras att kommissionen 2010 utdömde böter för 17 företag verksamma inom badrumsutrustning för en priskartell mellan 1992 och 2004 som berörde sex medlemsstater: Tyskland, Österrike, Italien, Frankrike, Belgien och Nederländerna (8). Denna illojala konkurrens ägde rum före skadeundersökningsperioden och berörde andra produkter. Det enda företag som också verkade inom sektorn bords- och köksartiklar av keramiskt material under skadeundersökningsperioden väckte dessutom talan vid tribunalen för att upphäva boten. Målet är ännu inte avgjort. Å andra sidan inledde de tyska myndigheterna en undersökning om kartell för några tyska tillverkare av bordsartiklar i februari 2011. De tyska myndigheterna har ännu inte offentliggjort undersökningsresultaten, så det går inte att dra några slutsatser av detta ärende. Undersökningen berör dessutom endast en medlemsstat, medan unionsindustrin är mycket utspridd. Påståendena avvisades därför.

| (176) | När det gäller den hänvisning som några parter gjorde till att några tillverkare i unionen har ändrat sin inriktning och även blivit återförsäljare av kinesiska produkter är detta en affärsmöjlighet som inte kan betraktas som konkurrensbegränsande. |
| --- | --- |

(176)

När det gäller den hänvisning som några parter gjorde till att några tillverkare i unionen har ändrat sin inriktning och även blivit återförsäljare av kinesiska produkter är detta en affärsmöjlighet som inte kan betraktas som konkurrensbegränsande.

3.7   Tillverkningsmetoder

| (177) | Enligt vissa parter bidrog de val som unionstillverkarna gjort i fråga om tillverkningsmetoder klart till den skada som unionsindustrin lidit. Parterna understryker att tillverkningsmetoderna inom unionsindustrin är mycket ineffektivare än de kinesiska metoderna: tillverkningsmetoderna inom unionsindustrin är helautomatiserade, vilket ger höga kostnader för omställning vid korta serier, dyr formtillverkning, dyrare råvaror och högre energikostnader på grund av bränning i två steg. Till skillnad från unionstillverkarna arbetar dessutom de kinesiska tillverkarna utifrån beställningar, har lägre lagerkostnader och säljer hela sin tillverkning i oklassificerade partier med rabatter. Kostnaderna för inbränd dekor påstås också vara nästan dubbelt så höga i unionen. Å andra sidan pekade vissa parter på att tillverkningsmetoderna inom unionsindustrin är effektiva för bl.a. längre serier. |
| --- | --- |

(177)

Enligt vissa parter bidrog de val som unionstillverkarna gjort i fråga om tillverkningsmetoder klart till den skada som unionsindustrin lidit. Parterna understryker att tillverkningsmetoderna inom unionsindustrin är mycket ineffektivare än de kinesiska metoderna: tillverkningsmetoderna inom unionsindustrin är helautomatiserade, vilket ger höga kostnader för omställning vid korta serier, dyr formtillverkning, dyrare råvaror och högre energikostnader på grund av bränning i två steg. Till skillnad från unionstillverkarna arbetar dessutom de kinesiska tillverkarna utifrån beställningar, har lägre lagerkostnader och säljer hela sin tillverkning i oklassificerade partier med rabatter. Kostnaderna för inbränd dekor påstås också vara nästan dubbelt så höga i unionen. Å andra sidan pekade vissa parter på att tillverkningsmetoderna inom unionsindustrin är effektiva för bl.a. längre serier.

| (178) | Undersökningen visade att det sker en internationell överföring av relevant teknik. Inget samband kunde fastställas mellan en viss tillverkningsmetod och affärsmässiga framgångar. Det kunde inte heller fastställas att en viss tillverkningsmetod skulle ha så stor betydelse att den bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från det berörda landet och den skada som unionsindustrin har lidit. |
| --- | --- |

(178)

Undersökningen visade att det sker en internationell överföring av relevant teknik. Inget samband kunde fastställas mellan en viss tillverkningsmetod och affärsmässiga framgångar. Det kunde inte heller fastställas att en viss tillverkningsmetod skulle ha så stor betydelse att den bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från det berörda landet och den skada som unionsindustrin har lidit.

3.8   Begagnatmarknaden

| (179) | Enligt en importör som inte ingick i urvalet har hushållen blivit mindre under de senaste årtiondena och de lämnar överblivna husgeråd till loppmarknader, webbauktioner eller andra typer av begagnatmarknader. Denna part menar att begagnade bords- och köksartiklar täcker en betydande del av den aktuella efterfrågan och står i direkt konkurrens med nytillverkade bords- och köksartiklar. Importören som inte ingick i urvalet lämnade dokumentation till stöd över värden på webbauktioner för flera produktgrupper från välkända tyska porslinstillverkare. |
| --- | --- |

(179)

Enligt en importör som inte ingick i urvalet har hushållen blivit mindre under de senaste årtiondena och de lämnar överblivna husgeråd till loppmarknader, webbauktioner eller andra typer av begagnatmarknader. Denna part menar att begagnade bords- och köksartiklar täcker en betydande del av den aktuella efterfrågan och står i direkt konkurrens med nytillverkade bords- och köksartiklar. Importören som inte ingick i urvalet lämnade dokumentation till stöd över värden på webbauktioner för flera produktgrupper från välkända tyska porslinstillverkare.

| (180) | Det fanns dock inga rimliga skäl till att det skulle gå att extrapolera volymerna och priserna på en tyskspråkig webbplats för mycket specifika kollektioner från tre tyska företag på andra medlemsländer eller produktgrupper. Det gick därför inte att kvantifiera denna marknad och det kunde inte heller fastställas i undersökningen att begagnatförsäljningen skulle ha så stor betydelse att den bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från det berörda landet och den skada som unionsindustrin har lidit. |
| --- | --- |

(180)

Det fanns dock inga rimliga skäl till att det skulle gå att extrapolera volymerna och priserna på en tyskspråkig webbplats för mycket specifika kollektioner från tre tyska företag på andra medlemsländer eller produktgrupper. Det gick därför inte att kvantifiera denna marknad och det kunde inte heller fastställas i undersökningen att begagnatförsäljningen skulle ha så stor betydelse att den bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från det berörda landet och den skada som unionsindustrin har lidit.

3.9   Ekonomisk kris

| (181) | Enligt CCCLA orsakades den påstådda skadan av effekterna från den ekonomiska krisen, den ekonomiska nedgången och statsskuldskrisen på konsumenternas budget. Eftersom klagandena påstods ha haft lönsamhet på driftsnivån anser CCCLA att de rapporterade förlusterna beror på finansspekulation (som förluster genom aktier eller statsobligationer) och utgifter som inte är knutna till driften, utan till den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(181)

Enligt CCCLA orsakades den påstådda skadan av effekterna från den ekonomiska krisen, den ekonomiska nedgången och statsskuldskrisen på konsumenternas budget. Eftersom klagandena påstods ha haft lönsamhet på driftsnivån anser CCCLA att de rapporterade förlusterna beror på finansspekulation (som förluster genom aktier eller statsobligationer) och utgifter som inte är knutna till driften, utan till den ekonomiska krisen.

| (182) | Den ekonomiska krisen kan visserligen förklara konsumtionsminskningen under delar av skadeundersökningsperioden. Det bör dock noteras att i det läge när konsumtionen minskade under skadeundersökningsperioden och därefter ökade under perioden mellan 2009 och undersökningsperioden står resultaten för den billiga, dumpade importen i kontrast med unionsindustrins resultat. |
| --- | --- |

(182)

Den ekonomiska krisen kan visserligen förklara konsumtionsminskningen under delar av skadeundersökningsperioden. Det bör dock noteras att i det läge när konsumtionen minskade under skadeundersökningsperioden och därefter ökade under perioden mellan 2009 och undersökningsperioden står resultaten för den billiga, dumpade importen i kontrast med unionsindustrins resultat.

| (183) | Undersökningen visar tydligt att den dumpade importen från Kina har ökat verkan av den ekonomiska nedgången. Inte ens under den allmänna ekonomiska återhämtningen kunde unionsindustrin återhämta sig och återta förlorad försäljningsvolym och den betydande marknadsandel som den förlorat under skadeundersökningsperioden, medan den dumpade kinesiska importen däremot vann ökad marknadsandel. |
| --- | --- |

(183)

Undersökningen visar tydligt att den dumpade importen från Kina har ökat verkan av den ekonomiska nedgången. Inte ens under den allmänna ekonomiska återhämtningen kunde unionsindustrin återhämta sig och återta förlorad försäljningsvolym och den betydande marknadsandel som den förlorat under skadeundersökningsperioden, medan den dumpade kinesiska importen däremot vann ökad marknadsandel.

| (184) | Även om den ekonomiska krisen kan ha bidragit till unionsindustrins dåliga resultat totalt sett, kan dess inverkan inte anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(184)

Även om den ekonomiska krisen kan ha bidragit till unionsindustrins dåliga resultat totalt sett, kan dess inverkan inte anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.

3.10   Andra faktorer

| (185) | En sammanslutning pekade på andra faktorer som enligt deras åsikt bröt orsakssambandet. Parten hänvisade till konkurrens inom unionen (utifrån det faktum att priserna inom unionen varierar kraftigt) och till unionens arbetsmiljökrav som blir allt striktare, vilket ger höjda tillverkningskostnader. Andra faktorer som nämndes var förfalskning av vissa kinesiska tillverkare och att det finns icke-tariffära handelshinder på flera marknader utanför EU, vilket kan hindra exporten för unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(185)

En sammanslutning pekade på andra faktorer som enligt deras åsikt bröt orsakssambandet. Parten hänvisade till konkurrens inom unionen (utifrån det faktum att priserna inom unionen varierar kraftigt) och till unionens arbetsmiljökrav som blir allt striktare, vilket ger höjda tillverkningskostnader. Andra faktorer som nämndes var förfalskning av vissa kinesiska tillverkare och att det finns icke-tariffära handelshinder på flera marknader utanför EU, vilket kan hindra exporten för unionstillverkarna.

| (186) | När det gäller argumentationen om konkurrensen inom unionen visade inte undersökningen något samband mellan skada, unionstillverkarnas säte och priserna i den medlemsstaten. I fråga om arbetsmiljökraven i unionen noteras att de gäller för såväl unionstillverkade som importerade produkter, och därmed påverkar priserna för alla aktörer. Eftersom det inte fanns några uppgifter till stöd för påståendet om förfalskning kunde inte effekterna för detta påstående analyseras. Påståendet att det finns icke-tariffära handelshinder på flera marknader utanför EU avvisades: sådana handelshinder skulle kunna hindra unionstillverkarna från att utnyttja sin exportpotential, men de påverkar inte den sjunkande försäljningen på unionsmarknaden, dvs. där skadan har lidits. |
| --- | --- |

(186)

När det gäller argumentationen om konkurrensen inom unionen visade inte undersökningen något samband mellan skada, unionstillverkarnas säte och priserna i den medlemsstaten. I fråga om arbetsmiljökraven i unionen noteras att de gäller för såväl unionstillverkade som importerade produkter, och därmed påverkar priserna för alla aktörer. Eftersom det inte fanns några uppgifter till stöd för påståendet om förfalskning kunde inte effekterna för detta påstående analyseras. Påståendet att det finns icke-tariffära handelshinder på flera marknader utanför EU avvisades: sådana handelshinder skulle kunna hindra unionstillverkarna från att utnyttja sin exportpotential, men de påverkar inte den sjunkande försäljningen på unionsmarknaden, dvs. där skadan har lidits.

| (187) | CCCLA pekade på andra faktorer, nämligen bristerna på kvalificerad arbetskraft på unionsmarknaden och självförvållad skada, eftersom några unionstillverkare själva importerar den berörda produkten. Utifrån de tillgängliga uppgifterna dras dock slutsatsen att hela unionsindustrin var i en svag position och det faktum att det har uppstått fler affärsmodeller har inte orsakat någon skada på unionsindustrin, utan ska snarare tolkas som ett sätt att kompensera för den sjunkande försäljningen på unionsmarknaden. När det gäller bristen på kvalificerad arbetskraft inom sektorn för bords- och köksartiklar av keramiskt material var det inga berörda parter i unionen som förklarade sig vara drabbade. |
| --- | --- |

(187)

CCCLA pekade på andra faktorer, nämligen bristerna på kvalificerad arbetskraft på unionsmarknaden och självförvållad skada, eftersom några unionstillverkare själva importerar den berörda produkten. Utifrån de tillgängliga uppgifterna dras dock slutsatsen att hela unionsindustrin var i en svag position och det faktum att det har uppstått fler affärsmodeller har inte orsakat någon skada på unionsindustrin, utan ska snarare tolkas som ett sätt att kompensera för den sjunkande försäljningen på unionsmarknaden. När det gäller bristen på kvalificerad arbetskraft inom sektorn för bords- och köksartiklar av keramiskt material var det inga berörda parter i unionen som förklarade sig vara drabbade.

| (188) | En importör uppmanade institutionerna att analysera effekten på andra typer av bords- och köksartiklar, t.ex. av plast, aluminium, melamin och glas. Inga ytterligare uppgifter lämnades för att underbygga yrkandet. Ingen slutsats kunde dras i undersökningen i denna fråga. |
| --- | --- |

(188)

En importör uppmanade institutionerna att analysera effekten på andra typer av bords- och köksartiklar, t.ex. av plast, aluminium, melamin och glas. Inga ytterligare uppgifter lämnades för att underbygga yrkandet. Ingen slutsats kunde dras i undersökningen i denna fråga.

| (189) | Några parter kopplade den skada som unionsindustrin lidit till situationen för unionsindustrin före skadeundersökningsperioden. I detta sammanhang hävdade flera importörer att försämringen för unionsindustrin började redan under perioden 1975–2002. Kommissionen kunde dock inte gå så långt tillbaka i sin analys, bland annat i brist på tillförlitliga uppgifter för denna period. Samma gällde en annan händelse som ägde rum långt före skadeundersökningsperioden: det statliga stöd som den tyska porslinsindustrin tog emot och som, enligt en importör som inte ingick i urvalet, bevisar att unionsindustrin inte har förbättrat sin effektivitet (9). |
| --- | --- |

(189)

Några parter kopplade den skada som unionsindustrin lidit till situationen för unionsindustrin före skadeundersökningsperioden. I detta sammanhang hävdade flera importörer att försämringen för unionsindustrin började redan under perioden 1975–2002. Kommissionen kunde dock inte gå så långt tillbaka i sin analys, bland annat i brist på tillförlitliga uppgifter för denna period. Samma gällde en annan händelse som ägde rum långt före skadeundersökningsperioden: det statliga stöd som den tyska porslinsindustrin tog emot och som, enligt en importör som inte ingick i urvalet, bevisar att unionsindustrin inte har förbättrat sin effektivitet (9).

| (190) | Undersökningen av andra kända faktorer som skulle kunna ha orsakat skada för unionsindustrin visade att dessa faktorer inte bryter orsakssambandet som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och skadan som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(190)

Undersökningen av andra kända faktorer som skulle kunna ha orsakat skada för unionsindustrin visade att dessa faktorer inte bryter orsakssambandet som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och skadan som unionsindustrin lidit.

4.   Slutsats om orsakssambandet

| (191) | På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(191)

På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

F.   UNIONENS INTRESSE

1.   Inledande anmärkningar

| (192) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland intressena hos unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(192)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland intressena hos unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.

2.   Unionsindustrins intresse

| (193) | Unionsindustrin utgörs av över 200 tillverkare som har sin verksamhet i olika medlemsstater och direkt sysselsatte över 25 000 personer inom tillverkning och försäljning av den likadana produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(193)

Unionsindustrin utgörs av över 200 tillverkare som har sin verksamhet i olika medlemsstater och direkt sysselsatte över 25 000 personer inom tillverkning och försäljning av den likadana produkten under undersökningsperioden.

| (194) | I undersökningen fastslogs att unionsindustrin har lidit väsentlig skada som vållats av den dumpade importen från det berörda landet under undersökningsperioden. I synnerhet försämrades de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom produktion, lönsamhet och räntabilitet, under skadeundersökningsperioden. Små och medelstora företag var de som drabbades hårdast: under skadeundersökningsperioden har de gått med förlust sedan 2010. Om inga åtgärder vidtas anses det att de ansträngningar som har gjorts inte kommer att vara tillräckliga för att unionsindustrin ska kunna återhämta sig ekonomiskt och att situationen kan komma att försämras ytterligare. |
| --- | --- |

(194)

I undersökningen fastslogs att unionsindustrin har lidit väsentlig skada som vållats av den dumpade importen från det berörda landet under undersökningsperioden. I synnerhet försämrades de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom produktion, lönsamhet och räntabilitet, under skadeundersökningsperioden. Små och medelstora företag var de som drabbades hårdast: under skadeundersökningsperioden har de gått med förlust sedan 2010. Om inga åtgärder vidtas anses det att de ansträngningar som har gjorts inte kommer att vara tillräckliga för att unionsindustrin ska kunna återhämta sig ekonomiskt och att situationen kan komma att försämras ytterligare.

| (195) | Resultaten från den aktuella undersökningen kullkastas inte på grund av att vissa unionstillverkare klarar sig bättre än andra eller av situationen för unionsindustrin före skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(195)

Resultaten från den aktuella undersökningen kullkastas inte på grund av att vissa unionstillverkare klarar sig bättre än andra eller av situationen för unionsindustrin före skadeundersökningsperioden.

| (196) | Införandet av åtgärder förväntas återställa effektiva och rättvisa handelsvillkor på unionsmarknaden. Det skulle i sin tur få en positiv effekt på den ekonomiska situationen och lönsamheten för unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(196)

Införandet av åtgärder förväntas återställa effektiva och rättvisa handelsvillkor på unionsmarknaden. Det skulle i sin tur få en positiv effekt på den ekonomiska situationen och lönsamheten för unionsmarknaden.

| (197) | Vissa importörer hävdar att om åtgärder vidtas kommer den berörda produkten att ersättas med andra typer av produkter (än unionstillverkade bords- och köksartiklar av keramiskt material), till exempel textilier (som presentartiklar) eller plastartiklar, och alltså gynna andra sektorer än den keramiska. I undersökningen kunde det dock inte bekräftas att en sådan ersättning skulle vara omfattande. |
| --- | --- |

(197)

Vissa importörer hävdar att om åtgärder vidtas kommer den berörda produkten att ersättas med andra typer av produkter (än unionstillverkade bords- och köksartiklar av keramiskt material), till exempel textilier (som presentartiklar) eller plastartiklar, och alltså gynna andra sektorer än den keramiska. I undersökningen kunde det dock inte bekräftas att en sådan ersättning skulle vara omfattande.

| (198) | Därför drogs slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder på import av bords- och köksartiklar av keramiskt material med ursprung i Kina ligger i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(198)

Därför drogs slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder på import av bords- och köksartiklar av keramiskt material med ursprung i Kina ligger i unionsindustrins intresse.

3.   Icke-närstående importörers intresse

| (199) | Med tanke på det till synes stora antalet icke-närstående importörer tillämpades ett stickprovsförfarande, som nämns i skäl 4. |
| --- | --- |

(199)

Med tanke på det till synes stora antalet icke-närstående importörer tillämpades ett stickprovsförfarande, som nämns i skäl 4.

| (200) | Under undersökningsperioden köpte de utvalda importörerna generellt sina varor främst från det berörda landet och sysselsatte omkring 350 personer i import och återförsäljning av bords- och köksartiklar av keramiskt material. De handlade med olika slags produkter, från presentartiklar av porslin till lergods av särskilda varumärken och enkla bordsartiklar för hushåll. Deras samarbetsvilja varierade. De båda största importörerna i urvalet, som även har stor detaljhandelsverksamhet, lämnade exempelvis inte fullständiga uppgifter om lönsamheten och marginalen för inköp och återförsäljning till icke-närstående kunder och en av dem nekade till och med tillgång till sina räkenskaper. Dessa parter lämnade endast internpriser för inköp och försäljning. Trots upprepade förfrågningar mottogs alltså inga meningsfulla uppgifter som gjorde att det gick att beräkna en representativ importörs brutto- och nettomarginaler för den berörda produkten för urvalet i sin helhet. |
| --- | --- |

(200)

Under undersökningsperioden köpte de utvalda importörerna generellt sina varor främst från det berörda landet och sysselsatte omkring 350 personer i import och återförsäljning av bords- och köksartiklar av keramiskt material. De handlade med olika slags produkter, från presentartiklar av porslin till lergods av särskilda varumärken och enkla bordsartiklar för hushåll. Deras samarbetsvilja varierade. De båda största importörerna i urvalet, som även har stor detaljhandelsverksamhet, lämnade exempelvis inte fullständiga uppgifter om lönsamheten och marginalen för inköp och återförsäljning till icke-närstående kunder och en av dem nekade till och med tillgång till sina räkenskaper. Dessa parter lämnade endast internpriser för inköp och försäljning. Trots upprepade förfrågningar mottogs alltså inga meningsfulla uppgifter som gjorde att det gick att beräkna en representativ importörs brutto- och nettomarginaler för den berörda produkten för urvalet i sin helhet.

| (201) | Uppgifterna från de båda utvalda importörerna/återförsäljarna kunde inte heller användas för att bedöma återförsäljarnas vinstmarginaler brutto och netto för den berörda produkten, då de var bristfälliga på många sätt. Därför kunde inget fastställas genom de utvalda importörernas samarbete om förmågan hos EU:s leveranskedja att absorbera den föreslagna antidumpningstullen och därmed vilken effekt en sådan tull skulle få på detaljhandelspriset och konsumenterna. |
| --- | --- |

(201)

Uppgifterna från de båda utvalda importörerna/återförsäljarna kunde inte heller användas för att bedöma återförsäljarnas vinstmarginaler brutto och netto för den berörda produkten, då de var bristfälliga på många sätt. Därför kunde inget fastställas genom de utvalda importörernas samarbete om förmågan hos EU:s leveranskedja att absorbera den föreslagna antidumpningstullen och därmed vilken effekt en sådan tull skulle få på detaljhandelspriset och konsumenterna.

| (202) | När det gäller importörerna, för det första, angav de allra flesta av de importörer som besvarade urvalsfrågorna för importörer att bruttomarginalen mellan inköpspris och återförsäljningspris varierade mellan 50 % och 200 %. De kontrollerade uppgifterna för de rena importörerna i urvalet bekräftar att dessa bruttomarginaler är representativa. För det andra framstår det i offentliga handlingar som om leveranskedjan i unionen (dvs. importörer och kanaler i efterföljande led) är helt kapabel att klara en antidumpningstull av den föreslagna storleken utan att det skulle äventyra lönsamheten hos de berörda ekonomiska aktörerna. Enligt uppgifter som publicerades nyligen (10) kan en kinesisk keramikmugg som köps av distributörer i EU för 0,70 US-dollar säljas i EU för 3,50 US-dollar, vilket ger en marginal på över 150 % för distributören/detaljhandlaren. Med detta scenario skulle de föreslagna antidumpningstullarna leda till en kostnadsökning på 0,16 euro (eller 0,36 euro för icke-samarbetsvilliga tillverkare) för de flesta importer för leveranskedjan i EU, som generellt skulle ge en bruttomarginal på 2,08 euro för denna specifika produkt. Enligt den marknadsundersökning om hushållsartiklar från CBI 2009 som det hänvisas till i skäl 112 varierar dessutom kvoten mellan priset cif vid unionens gräns och konsumentpriserna mellan 2,6 och 5,3 (11). De utvalda importörerna/återförsäljarna angav slutligen inte heller att de kommer att sluta att importera eller sälja bords- och köksartiklar av keramiskt material om antidumpningstullar införs. |
| --- | --- |

(202)

När det gäller importörerna, för det första, angav de allra flesta av de importörer som besvarade urvalsfrågorna för importörer att bruttomarginalen mellan inköpspris och återförsäljningspris varierade mellan 50 % och 200 %. De kontrollerade uppgifterna för de rena importörerna i urvalet bekräftar att dessa bruttomarginaler är representativa. För det andra framstår det i offentliga handlingar som om leveranskedjan i unionen (dvs. importörer och kanaler i efterföljande led) är helt kapabel att klara en antidumpningstull av den föreslagna storleken utan att det skulle äventyra lönsamheten hos de berörda ekonomiska aktörerna. Enligt uppgifter som publicerades nyligen (10) kan en kinesisk keramikmugg som köps av distributörer i EU för 0,70 US-dollar säljas i EU för 3,50 US-dollar, vilket ger en marginal på över 150 % för distributören/detaljhandlaren. Med detta scenario skulle de föreslagna antidumpningstullarna leda till en kostnadsökning på 0,16 euro (eller 0,36 euro för icke-samarbetsvilliga tillverkare) för de flesta importer för leveranskedjan i EU, som generellt skulle ge en bruttomarginal på 2,08 euro för denna specifika produkt. Enligt den marknadsundersökning om hushållsartiklar från CBI 2009 som det hänvisas till i skäl 112 varierar dessutom kvoten mellan priset cif vid unionens gräns och konsumentpriserna mellan 2,6 och 5,3 (11). De utvalda importörerna/återförsäljarna angav slutligen inte heller att de kommer att sluta att importera eller sälja bords- och köksartiklar av keramiskt material om antidumpningstullar införs.

| (203) | Med hänsyn till ovanstående, och i brist på andra pålitliga uppgifter i undersökningen hittills, dras preliminärt slutsatsen att distributionskedjan i allmänhet, däribland importörerna, verkar kunna absorbera en ökning av priserna cif till de föreslagna nivåerna utan några större problem och att konsumenterna troligen inte kommer att märka av några prishöjningar. De berörda parterna uppmanas emellertid än en gång uttryckligen att inkomma med kompletterande, uttömmande och kontrollerbara uppgifter i ärendet, som kan ligga till grund för en mer detaljerad analys av åtgärdernas effekter på leveranskedjan och i sista hand konsumenterna i nästa steg av förfarandet. |
| --- | --- |

(203)

Med hänsyn till ovanstående, och i brist på andra pålitliga uppgifter i undersökningen hittills, dras preliminärt slutsatsen att distributionskedjan i allmänhet, däribland importörerna, verkar kunna absorbera en ökning av priserna cif till de föreslagna nivåerna utan några större problem och att konsumenterna troligen inte kommer att märka av några prishöjningar. De berörda parterna uppmanas emellertid än en gång uttryckligen att inkomma med kompletterande, uttömmande och kontrollerbara uppgifter i ärendet, som kan ligga till grund för en mer detaljerad analys av åtgärdernas effekter på leveranskedjan och i sista hand konsumenterna i nästa steg av förfarandet.

| (204) | Synpunkter på unionens intresse mottogs från över 20 importörer som inte ingick i urvalet, de flesta småföretag, en sammanslutning av europeiska och internationella näringsidkare, en svensk sammanslutning av importörer och återförsäljare, en nederländsk sammanslutning av importörer från Fjärran östern och en Tysklandsbaserad sammanslutning av importörer. Ett gemensamt farhåga för importörerna var att åtgärderna skulle leda till höjda importpriser, en (partiell) minskning av deras affärer och därmed bland annat få en negativ effekt på dem själva i fråga om marginaler och lönsamhet. Dessa argument avvisades utifrån de slutsatser som redovisas i nästa skäl och i skäl 201. |
| --- | --- |

(204)

Synpunkter på unionens intresse mottogs från över 20 importörer som inte ingick i urvalet, de flesta småföretag, en sammanslutning av europeiska och internationella näringsidkare, en svensk sammanslutning av importörer och återförsäljare, en nederländsk sammanslutning av importörer från Fjärran östern och en Tysklandsbaserad sammanslutning av importörer. Ett gemensamt farhåga för importörerna var att åtgärderna skulle leda till höjda importpriser, en (partiell) minskning av deras affärer och därmed bland annat få en negativ effekt på dem själva i fråga om marginaler och lönsamhet. Dessa argument avvisades utifrån de slutsatser som redovisas i nästa skäl och i skäl 201.

| (205) | Flera importörer påpekade att fler arbetstillfällen kommer att gå förlorade hos importörerna om åtgärderna införs än det antal arbetstillfällen som bevaras hos unionstillverkarna. Detta motsägs dock av andra importörsföreträdare som påpekade att de kan ersätta keramikföremålen med föremål av andra material (till exempel textilier som presentartiklar) eller att de skulle vara villiga att köpa mer inom unionen. |
| --- | --- |

(205)

Flera importörer påpekade att fler arbetstillfällen kommer att gå förlorade hos importörerna om åtgärderna införs än det antal arbetstillfällen som bevaras hos unionstillverkarna. Detta motsägs dock av andra importörsföreträdare som påpekade att de kan ersätta keramikföremålen med föremål av andra material (till exempel textilier som presentartiklar) eller att de skulle vara villiga att köpa mer inom unionen.

| (206) | Den svenska sammanslutningen ansåg att åtgärderna skulle få en negativ ekonomisk effekt på importörerna i fråga om höga inköps- och administrationskostnader om de skulle tvingas hitta alternativ till den kinesiska importen. En sammanslutning av europeiska och internationella näringsidkare underströk att det är svårt att byta leverantörer, eftersom importörerna har investerat mycket i dem. För andra importörer verkar detta inte vara något större problem, utan de föredrar att ha möjlighet att byta leverantörer. Det faktum att de erbjudna produkterna och unionsförbrukningen ändras med modet tyder på att kostnader för att utveckla nya produkter (från nya leverantörer) är något man får räkna med i denna sektor. |
| --- | --- |

(206)

Den svenska sammanslutningen ansåg att åtgärderna skulle få en negativ ekonomisk effekt på importörerna i fråga om höga inköps- och administrationskostnader om de skulle tvingas hitta alternativ till den kinesiska importen. En sammanslutning av europeiska och internationella näringsidkare underströk att det är svårt att byta leverantörer, eftersom importörerna har investerat mycket i dem. För andra importörer verkar detta inte vara något större problem, utan de föredrar att ha möjlighet att byta leverantörer. Det faktum att de erbjudna produkterna och unionsförbrukningen ändras med modet tyder på att kostnader för att utveckla nya produkter (från nya leverantörer) är något man får räkna med i denna sektor.

| (207) | Flera importörer som inte ingick i urvalet hävdade att unionsfabrikerna inte är intresserade av att tillverka någon annans märkesvaror. Detta motsades dock av resultatet från undersökningen i fråga om de utvalda unionstillverkarna (som visade att de tillverkade märkesvaror för tredje parter), av en inlaga från en annan importör och av det faktum att flera importörer som distribuerar produkter under eget märke köper in delar av sitt sortiment inom unionen. |
| --- | --- |

(207)

Flera importörer som inte ingick i urvalet hävdade att unionsfabrikerna inte är intresserade av att tillverka någon annans märkesvaror. Detta motsades dock av resultatet från undersökningen i fråga om de utvalda unionstillverkarna (som visade att de tillverkade märkesvaror för tredje parter), av en inlaga från en annan importör och av det faktum att flera importörer som distribuerar produkter under eget märke köper in delar av sitt sortiment inom unionen.

| (208) | En importör som inte ingick i urvalet uttryckte sin ovilja att dela med sig av produktionsidéer, produktdesign och företagsinterna innovationer med vissa konkurrerande unionstillverkare av bords- och köksartiklar av keramiskt material. Undersökningen visade dock inte att detta skulle vara någon allmän farhåga bland importörerna. Det bör noteras att den berörda importören hade rättsliga tvister med några tyska tillverkare och att en del av dess utbud står i direkt konkurrens med unionstillverkarnas. |
| --- | --- |

(208)

En importör som inte ingick i urvalet uttryckte sin ovilja att dela med sig av produktionsidéer, produktdesign och företagsinterna innovationer med vissa konkurrerande unionstillverkare av bords- och köksartiklar av keramiskt material. Undersökningen visade dock inte att detta skulle vara någon allmän farhåga bland importörerna. Det bör noteras att den berörda importören hade rättsliga tvister med några tyska tillverkare och att en del av dess utbud står i direkt konkurrens med unionstillverkarnas.

| (209) | Vissa importörer hävdade att de inte kan köpa från unionstillverkare på grund av deras höga priser, bristande kapacitet för hantverk, oförmåga att erbjuda små serier, bristande flexibilitet, brist på lämplig organisation för att erbjuda stora återförsäljare många olika produkter och brist på vissa tillverkningsprocesser, kvaliteter, typer av dekoration eller former. Dessa parter hävdade att problemen var särskilt stora för hantverk och föremål med reklaminriktning (t.ex. av lergods), vissa märkesvaror som säljs under licens, tillverkning av vissa registrerade bruksmönster och specialprodukter eller cateringföremål (t.ex. porslinsföremål för stora volymer). Vissa hävdade att det inte finns något annat alternativ än att importera från Kina. I undersökningen fastslogs dock att de flesta av de importörer som gav sig tillkänna köper bords- och köksartiklar av keramiskt material från flera källor, däribland unionstillverkare av mycket varierande sortiment och kvalitet. Unionstillverkarna erbjuder dessutom ett brett produktutbud och har tillverkningskapacitet för att sälja mer på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(209)

Vissa importörer hävdade att de inte kan köpa från unionstillverkare på grund av deras höga priser, bristande kapacitet för hantverk, oförmåga att erbjuda små serier, bristande flexibilitet, brist på lämplig organisation för att erbjuda stora återförsäljare många olika produkter och brist på vissa tillverkningsprocesser, kvaliteter, typer av dekoration eller former. Dessa parter hävdade att problemen var särskilt stora för hantverk och föremål med reklaminriktning (t.ex. av lergods), vissa märkesvaror som säljs under licens, tillverkning av vissa registrerade bruksmönster och specialprodukter eller cateringföremål (t.ex. porslinsföremål för stora volymer). Vissa hävdade att det inte finns något annat alternativ än att importera från Kina. I undersökningen fastslogs dock att de flesta av de importörer som gav sig tillkänna köper bords- och köksartiklar av keramiskt material från flera källor, däribland unionstillverkare av mycket varierande sortiment och kvalitet. Unionstillverkarna erbjuder dessutom ett brett produktutbud och har tillverkningskapacitet för att sälja mer på unionsmarknaden.

| (210) | Sammanfattningsvis kan man dra slutsatsen att införandet av åtgärder faktiskt skulle kunna få negativa effekter på vissa importörers ekonomiska situation. De negativa effekterna väntas emellertid genomsnittligt sett inte påverka importörernas samlade ekonomiska situation i någon större utsträckning. Generellt sett bedöms de (i viss grad) kunna klara prishöjningarna eller (i viss grad) ta ut tullen från sina kunder (dvs. grossister, distributörer och återförsäljare), särskilt som tullarna påverkar den största leverantören på marknaden. Undersökningen har visat att för de importörer som gav sig tillkänna och som samtidigt är återförsäljare utgör den berörda produkten en mycket liten andel av deras sammanlagda affärsverksamhet. De uppgifter som dessa parter lämnade räcker inte för att göra en korrekt kvantifiering av i vilken omfattning de skulle kunna absorbera en ökning av inköpspriset enligt de föreslagna tullsatserna, men enligt vad som förklaras i skälen 202–203 tyder inte de uppgifter som hittills inkommit på att de inte skulle klara det. |
| --- | --- |

(210)

Sammanfattningsvis kan man dra slutsatsen att införandet av åtgärder faktiskt skulle kunna få negativa effekter på vissa importörers ekonomiska situation. De negativa effekterna väntas emellertid genomsnittligt sett inte påverka importörernas samlade ekonomiska situation i någon större utsträckning. Generellt sett bedöms de (i viss grad) kunna klara prishöjningarna eller (i viss grad) ta ut tullen från sina kunder (dvs. grossister, distributörer och återförsäljare), särskilt som tullarna påverkar den största leverantören på marknaden. Undersökningen har visat att för de importörer som gav sig tillkänna och som samtidigt är återförsäljare utgör den berörda produkten en mycket liten andel av deras sammanlagda affärsverksamhet. De uppgifter som dessa parter lämnade räcker inte för att göra en korrekt kvantifiering av i vilken omfattning de skulle kunna absorbera en ökning av inköpspriset enligt de föreslagna tullsatserna, men enligt vad som förklaras i skälen 202–203 tyder inte de uppgifter som hittills inkommit på att de inte skulle klara det.

| (211) | Därför dras preliminärt slutsatsen att åtgärder till de föreslagna nivåerna inte skulle få en särskilt stor negativ effekt på situationen för icke-närstående importörer av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(211)

Därför dras preliminärt slutsatsen att åtgärder till de föreslagna nivåerna inte skulle få en särskilt stor negativ effekt på situationen för icke-närstående importörer av den berörda produkten.

4.   Intresse för andra ekonomiska sektorer

| (212) | Flera importörer hävdade att införande av åtgärder troligen skulle påverka importörernas affärspartner negativt, från färdigställnings- och dekorföretag till grossister, distributörer och återförsäljare. De hävdade i detta sammanhang att införandet av åtgärder kan orsaka fler förlorade arbetstillfällen i deras partnerföretag, som formgivare och logistikföretag, än det antal arbetstillfällen som bevaras eller skapas inom unionsindustrin. Vissa importörer hävdade också att sektorn för presentartiklar, reklambranschen, hotell och cateringföretag, gruppcatering och företagskunder i allmänhet också kommer att påverkas direkt genom produktbrist. Det skulle snabbt leda till en ökning av priskonkurrensen på stora lågprisvaruhus. Institutioner som normalt har svårt att få ihop sin budget, som vårdinrättningar, skulle också drabbas. Vissa parter hävdade att antidumpningsåtgärderna skulle leda till brist på råvaror för sådant konstnärligt och kreativt arbete som utförs av porslinsmålare och studiecirklar. |
| --- | --- |

(212)

Flera importörer hävdade att införande av åtgärder troligen skulle påverka importörernas affärspartner negativt, från färdigställnings- och dekorföretag till grossister, distributörer och återförsäljare. De hävdade i detta sammanhang att införandet av åtgärder kan orsaka fler förlorade arbetstillfällen i deras partnerföretag, som formgivare och logistikföretag, än det antal arbetstillfällen som bevaras eller skapas inom unionsindustrin. Vissa importörer hävdade också att sektorn för presentartiklar, reklambranschen, hotell och cateringföretag, gruppcatering och företagskunder i allmänhet också kommer att påverkas direkt genom produktbrist. Det skulle snabbt leda till en ökning av priskonkurrensen på stora lågprisvaruhus. Institutioner som normalt har svårt att få ihop sin budget, som vårdinrättningar, skulle också drabbas. Vissa parter hävdade att antidumpningsåtgärderna skulle leda till brist på råvaror för sådant konstnärligt och kreativt arbete som utförs av porslinsmålare och studiecirklar.

| (213) | Alla dessa påståenden har befunnits ogrundade. Å ena sidan verkar dessa importörers påståenden motsägas av andra punkter i deras inlagor där de antyder att de kan ersätta keramikföremålen med föremål av andra material (till exempel textilier som presentartiklar), och därmed ändå vända sig till sina vanliga affärspartner som nämns ovan. Det kan dessutom förväntas att unionsindustrins partnerföretag kommer att dra nytta av införandet av åtgärder. Å andra sidan kunde ingen slutsats dras i undersökningen att det kommer att råda brist på produkter om importen från Kina ska konkurrera till icke-dumpade priser. Åtgärderna har utformats för att skapa lika villkor för alla leverantörer av bords- och köksartiklar av keramiskt material, inte för att begränsa importen från det berörda landet på ett orättvist sätt. När det gäller den påstådda ökningen av priskonkurrens kan det också ses som en positiv effekt för exempelvis de institutioner som har svårt att få ihop sin budget, som vårdinrättningar. |
| --- | --- |

(213)

Alla dessa påståenden har befunnits ogrundade. Å ena sidan verkar dessa importörers påståenden motsägas av andra punkter i deras inlagor där de antyder att de kan ersätta keramikföremålen med föremål av andra material (till exempel textilier som presentartiklar), och därmed ändå vända sig till sina vanliga affärspartner som nämns ovan. Det kan dessutom förväntas att unionsindustrins partnerföretag kommer att dra nytta av införandet av åtgärder. Å andra sidan kunde ingen slutsats dras i undersökningen att det kommer att råda brist på produkter om importen från Kina ska konkurrera till icke-dumpade priser. Åtgärderna har utformats för att skapa lika villkor för alla leverantörer av bords- och köksartiklar av keramiskt material, inte för att begränsa importen från det berörda landet på ett orättvist sätt. När det gäller den påstådda ökningen av priskonkurrens kan det också ses som en positiv effekt för exempelvis de institutioner som har svårt att få ihop sin budget, som vårdinrättningar.

| (214) | Den svenska sammanslutningen ansåg att åtgärderna skulle få en negativ ekonomisk effekt på grossister och återförsäljare i Sverige. Den bedömde att det skulle leda till en minskning av sysselsättningen med 2–3 % (mer för ungdomar) och 20 % minskad import. Den bedömda effekten verkar dock överskattad. I sammanhanget bör det noteras att ingen av de importörer som samtidigt är återförsäljare och som lämnade in synpunkter i samband med undersökningen angav att produkten helt skulle tas bort ur deras sortiment om antidumpningstullar införs. De sysselsättningsprognoser som en av dem gjorde om åtgärder vidtas är i princip samma som om inga åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

(214)

Den svenska sammanslutningen ansåg att åtgärderna skulle få en negativ ekonomisk effekt på grossister och återförsäljare i Sverige. Den bedömde att det skulle leda till en minskning av sysselsättningen med 2–3 % (mer för ungdomar) och 20 % minskad import. Den bedömda effekten verkar dock överskattad. I sammanhanget bör det noteras att ingen av de importörer som samtidigt är återförsäljare och som lämnade in synpunkter i samband med undersökningen angav att produkten helt skulle tas bort ur deras sortiment om antidumpningstullar införs. De sysselsättningsprognoser som en av dem gjorde om åtgärder vidtas är i princip samma som om inga åtgärder vidtas.

| (215) | CCCLA hänvisade till en dansk studie där det hävdas att för varje euro som unionstillverkarna tjänar på handelspolitiska skyddsåtgärder måste företagen i unionen betala upp till 60 gånger mer. Påståendet är dock mycket allmänt, det syftar inte direkt på denna undersökning och det finns inget bevis i denna undersökning för att detta verkligen skulle bli effekten. |
| --- | --- |

(215)

CCCLA hänvisade till en dansk studie där det hävdas att för varje euro som unionstillverkarna tjänar på handelspolitiska skyddsåtgärder måste företagen i unionen betala upp till 60 gånger mer. Påståendet är dock mycket allmänt, det syftar inte direkt på denna undersökning och det finns inget bevis i denna undersökning för att detta verkligen skulle bli effekten.

| (216) | En leverantör av särskilda återförsäljningskampanjer till stora återförsäljare runt om i världen hävdade att dess verksamhet kräver stora volymer under korta perioder för återförsäljningskampanjer som körs några månader. Enligt parten som köper två tredjedelar av sina produkter från Asien, främst Kina, skulle en hög tull förstöra dess möjlighet att sälja till kampanjpriser i framtiden. Det medges att antidumpningstullar kan ha en negativ effekt på denna slags verksamhet. Syftet med tullarna är dock inte att utestänga kinesiska produkter från marknaden. Under de senaste tre åren har trots allt unionstillverkarna svarat för 33 % av vad denna part kallar instabil efterfrågan. |
| --- | --- |

(216)

En leverantör av särskilda återförsäljningskampanjer till stora återförsäljare runt om i världen hävdade att dess verksamhet kräver stora volymer under korta perioder för återförsäljningskampanjer som körs några månader. Enligt parten som köper två tredjedelar av sina produkter från Asien, främst Kina, skulle en hög tull förstöra dess möjlighet att sälja till kampanjpriser i framtiden. Det medges att antidumpningstullar kan ha en negativ effekt på denna slags verksamhet. Syftet med tullarna är dock inte att utestänga kinesiska produkter från marknaden. Under de senaste tre åren har trots allt unionstillverkarna svarat för 33 % av vad denna part kallar instabil efterfrågan.

| (217) | I detta preliminära skede dras därför slutsatsen att de fördelar som skulle vinnas genom att man inför provisoriska åtgärder för import av den berörda produkten och därmed förhindrar skada under återstoden av denna undersökningsperiod är större än de möjliga negativa effekterna av åtgärderna för övriga ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

(217)

I detta preliminära skede dras därför slutsatsen att de fördelar som skulle vinnas genom att man inför provisoriska åtgärder för import av den berörda produkten och därmed förhindrar skada under återstoden av denna undersökningsperiod är större än de möjliga negativa effekterna av åtgärderna för övriga ekonomiska sektorer.

5.   Konsumenternas (hushållens) intresse

| (218) | Inga parter som direkt företräder slutkundernas intressen, som konsumentföreningar, lämnade några synpunkter. |
| --- | --- |

(218)

Inga parter som direkt företräder slutkundernas intressen, som konsumentföreningar, lämnade några synpunkter.

| (219) | Mot bakgrund av de offentliga uppgifter som nämns i skäl 202 dras preliminärt slutsatsen att åtgärderna till den föreslagna tullnivån kommer att absorberas av leveranskedjan och därför inte leda till högre priser för konsumenterna i detaljhandeln. |
| --- | --- |

(219)

Mot bakgrund av de offentliga uppgifter som nämns i skäl 202 dras preliminärt slutsatsen att åtgärderna till den föreslagna tullnivån kommer att absorberas av leveranskedjan och därför inte leda till högre priser för konsumenterna i detaljhandeln.

| (220) | Enligt CCCLA och flera parter som företräder importörers och återförsäljares intressen kommer EU-konsumenterna att drabbas mest om det införs antidumpningstullar. I unionen utgörs de flesta konsumenterna av låginkomsttagare enligt parterna, och de kommer att få ett mer begränsat urval och högre priser utan mervärde, och detta i en tid när EU:s ekonomi är känslig. Produkten påstås ha psykologiska prisgränser över vilka konsumenterna inte kommer att köpa. Vissa typer av produkten kommer att försvinna från marknaden eller ersättas med andra material som plast, melamin, metall eller trä. Generellt är dessa alternativ sämre för miljön. Det hävdades också att urvalet kommer att begränsas, eftersom den berörda importen som täcker över 60 % av efterfrågan kommer att försvinna från unionsmarknaden och leveransbrist kommer att tvinga upp priserna. I linje med detta hävdade några parter att kunderna gör sina inköp i sina hemtrakter, men att unionstillverkarna är oförmögna och ovilliga att leverera lågprisprodukter till lokala leverantörer. Det faktum att tyska tillverkare kan erbjuda större standardvolymer till ett lågt pris kommer inte att räcka för unionsmarknaden, som kräver variationer i enlighet med det växlande modet. Några företrädare understryker att om den kinesiska importen kvarstår på unionsmarknaden kommer den troligen att vara av betydligt mindre volymer och till betydligt högre priser, på grund av högre löner i Kina och de tillkommande tullarna. Det hävdades också att om produkten inte är överkomlig i pris kommer nya generationer inte att ha produkten i sin kultur. |
| --- | --- |

(220)

Enligt CCCLA och flera parter som företräder importörers och återförsäljares intressen kommer EU-konsumenterna att drabbas mest om det införs antidumpningstullar. I unionen utgörs de flesta konsumenterna av låginkomsttagare enligt parterna, och de kommer att få ett mer begränsat urval och högre priser utan mervärde, och detta i en tid när EU:s ekonomi är känslig. Produkten påstås ha psykologiska prisgränser över vilka konsumenterna inte kommer att köpa. Vissa typer av produkten kommer att försvinna från marknaden eller ersättas med andra material som plast, melamin, metall eller trä. Generellt är dessa alternativ sämre för miljön. Det hävdades också att urvalet kommer att begränsas, eftersom den berörda importen som täcker över 60 % av efterfrågan kommer att försvinna från unionsmarknaden och leveransbrist kommer att tvinga upp priserna. I linje med detta hävdade några parter att kunderna gör sina inköp i sina hemtrakter, men att unionstillverkarna är oförmögna och ovilliga att leverera lågprisprodukter till lokala leverantörer. Det faktum att tyska tillverkare kan erbjuda större standardvolymer till ett lågt pris kommer inte att räcka för unionsmarknaden, som kräver variationer i enlighet med det växlande modet. Några företrädare understryker att om den kinesiska importen kvarstår på unionsmarknaden kommer den troligen att vara av betydligt mindre volymer och till betydligt högre priser, på grund av högre löner i Kina och de tillkommande tullarna. Det hävdades också att om produkten inte är överkomlig i pris kommer nya generationer inte att ha produkten i sin kultur.

| (221) | När det gäller påståendena om ett mer begränsat urval noteras att undersökningen visar att unionsindustrin erbjuder ett mycket brett produktsortiment som riktar sig till olika marknadssegment och distributionskanaler. Åtgärderna väntas hjälpa unionsindustrin att utnyttja sin potential fullt ut och berika marknaden ännu mer med sina produkter. Ingen av de importörer som samtidigt är återförsäljare angav heller att de överlägger att helt ta bort produkten ur sitt produktsortiment om antidumpningstullar införs. |
| --- | --- |

(221)

När det gäller påståendena om ett mer begränsat urval noteras att undersökningen visar att unionsindustrin erbjuder ett mycket brett produktsortiment som riktar sig till olika marknadssegment och distributionskanaler. Åtgärderna väntas hjälpa unionsindustrin att utnyttja sin potential fullt ut och berika marknaden ännu mer med sina produkter. Ingen av de importörer som samtidigt är återförsäljare angav heller att de överlägger att helt ta bort produkten ur sitt produktsortiment om antidumpningstullar införs.

| (222) | När det gäller påståendena om höjda priser är syftet med undersökningen att skapa lika villkor, inte att utestänga kinesiska produkter från marknaden. Inga prisgränser kunde objektivt fastställas över vilka konsumenterna inte kommer att köpa detta slags produkt. Med tanke på att importörerna dessutom ofta är bundna av prislistor i minst ett år förväntas de generellt inte kunna ta ut prishöjningar av sina kunder på kort sikt. Viktigare är att med tanke på åtgärdernas omfattning och den stora skillnaden mellan importpris och detaljhandelspris är det inte troligt att användare och konsumenter kommer att betala så mycket högre priser – tullen har beräknats utifrån importpriset cif och detaljhandelspriserna är flera gånger högre än importpriset. Tullen kommer därför med största sannolikhet att absorberas av leveranskedjan på vägen från importör till slutkund. Om det skulle ske vissa prishöjningar kommer de att vara små och inte påverka konsumenternas val. Det förväntas inte att antidumpningsåtgärderna kommer att leda till att nya generationer inte kommer att köpa bords- och köksartiklar av keramiskt material. Det noteras vidare att undersökningen visar att unionsindustrin kan erbjuda konkurrenskraftiga priser. |
| --- | --- |

(222)

När det gäller påståendena om höjda priser är syftet med undersökningen att skapa lika villkor, inte att utestänga kinesiska produkter från marknaden. Inga prisgränser kunde objektivt fastställas över vilka konsumenterna inte kommer att köpa detta slags produkt. Med tanke på att importörerna dessutom ofta är bundna av prislistor i minst ett år förväntas de generellt inte kunna ta ut prishöjningar av sina kunder på kort sikt. Viktigare är att med tanke på åtgärdernas omfattning och den stora skillnaden mellan importpris och detaljhandelspris är det inte troligt att användare och konsumenter kommer att betala så mycket högre priser – tullen har beräknats utifrån importpriset cif och detaljhandelspriserna är flera gånger högre än importpriset. Tullen kommer därför med största sannolikhet att absorberas av leveranskedjan på vägen från importör till slutkund. Om det skulle ske vissa prishöjningar kommer de att vara små och inte påverka konsumenternas val. Det förväntas inte att antidumpningsåtgärderna kommer att leda till att nya generationer inte kommer att köpa bords- och köksartiklar av keramiskt material. Det noteras vidare att undersökningen visar att unionsindustrin kan erbjuda konkurrenskraftiga priser.

| (223) | Det går inte heller att dra slutsatsen att åtgärderna skulle få någon större effekt på material som används till bords- och köksartiklar. Typen av material är inte heller i allmänhet den viktigaste faktorn i valet av exempelvis presentartiklar av keramik. Det är dock uppenbart att materialen sinsemellan inte alltid är utbytbara: unionslagstiftningen om material avsedda att komma i kontakt med livsmedel medför exempelvis vissa krav för sådana material. Det bör noteras att en väletablerad importör som samtidigt är återförsäljare också tror att människor kommer att fortsätta att äta från tallrikar gjorda av keramiskt material och inte tallrikar av andra material – och deras expansionsplaner ser ut därefter. |
| --- | --- |

(223)

Det går inte heller att dra slutsatsen att åtgärderna skulle få någon större effekt på material som används till bords- och köksartiklar. Typen av material är inte heller i allmänhet den viktigaste faktorn i valet av exempelvis presentartiklar av keramik. Det är dock uppenbart att materialen sinsemellan inte alltid är utbytbara: unionslagstiftningen om material avsedda att komma i kontakt med livsmedel medför exempelvis vissa krav för sådana material. Det bör noteras att en väletablerad importör som samtidigt är återförsäljare också tror att människor kommer att fortsätta att äta från tallrikar gjorda av keramiskt material och inte tallrikar av andra material – och deras expansionsplaner ser ut därefter.

| (224) | Påståendena om leveransproblem kan inte godtas eftersom, å ena sidan, är inte det faktum att lika villkor med rättvisa priser skapas lika med att importen från Kina helt hejdas. Tvärtom väntas alla internationella aktörer dra nytta av ett rättvisare handelsläge. Å andra sidan ansågs att det faktum att unionsindustrin för närvarande är kapabel att tillgodose en tredjedel av unionens hela förbrukning inte undergräva det faktum att importen från Kina ändå skulle komma in på unionsmarknaden till icke-dumpade priser. Såväl unionsindustrins exportresultat som det faktum att den inte gick på full kapacitet under skadeundersökningsperioden tyder på att unionstillverkarna skulle kunna sälja mer på unionsmarknaden om den dumpade importen försvann. Sist men inte minst är inte Kina unionens enda importkälla. |
| --- | --- |

(224)

Påståendena om leveransproblem kan inte godtas eftersom, å ena sidan, är inte det faktum att lika villkor med rättvisa priser skapas lika med att importen från Kina helt hejdas. Tvärtom väntas alla internationella aktörer dra nytta av ett rättvisare handelsläge. Å andra sidan ansågs att det faktum att unionsindustrin för närvarande är kapabel att tillgodose en tredjedel av unionens hela förbrukning inte undergräva det faktum att importen från Kina ändå skulle komma in på unionsmarknaden till icke-dumpade priser. Såväl unionsindustrins exportresultat som det faktum att den inte gick på full kapacitet under skadeundersökningsperioden tyder på att unionstillverkarna skulle kunna sälja mer på unionsmarknaden om den dumpade importen försvann. Sist men inte minst är inte Kina unionens enda importkälla.

| (225) | Såväl en dansk studie som CCCLA nämner som en svensk undersökning som en svensk sammanslutning hänvisar till tyder på att antidumpningsåtgärder generellt sett har en fördyrande effekt för konsumenterna. Påståendena är dock mycket allmänna, de syftar inte direkt på denna undersökning och det finns inget bevis i denna undersökning för att detta verkligen skulle bli effekten. |
| --- | --- |

(225)

Såväl en dansk studie som CCCLA nämner som en svensk undersökning som en svensk sammanslutning hänvisar till tyder på att antidumpningsåtgärder generellt sett har en fördyrande effekt för konsumenterna. Påståendena är dock mycket allmänna, de syftar inte direkt på denna undersökning och det finns inget bevis i denna undersökning för att detta verkligen skulle bli effekten.

| (226) | Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder generellt sett inte skulle få någon betydande påverkan på konsumenter som till exempel hushåll. |
| --- | --- |

(226)

Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder generellt sett inte skulle få någon betydande påverkan på konsumenter som till exempel hushåll.

6.   Slutsats om unionens intresse

| (227) | Av ovanstående skäl drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av bords- och köksartiklar av keramiskt material med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(227)

Av ovanstående skäl drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av bords- och köksartiklar av keramiskt material med ursprung i Kina.

| (228) | Slutsatsen ändras inte av de synpunkter som flera parter har lämnat, nämligen att antidumpningstullar generellt sett motverkar deras försök att överföra några av unionens värderingar till länder utanför unionen, som att förbättra leverantörernas sociala villkor, barnarbete eller miljö och allmänna program för utveckling. Dessa frågor kan inte undergräva målet att nå en öppen och rättvis handel genom att unionens tillverkningsindustri försvaras mot internationella snedvridningar i handeln som dumpning, och handelspolitiska skyddsåtgärder tillämpas i enlighet med unionslagstiftningen och Världshandelsorganisationens regler. |
| --- | --- |

(228)

Slutsatsen ändras inte av de synpunkter som flera parter har lämnat, nämligen att antidumpningstullar generellt sett motverkar deras försök att överföra några av unionens värderingar till länder utanför unionen, som att förbättra leverantörernas sociala villkor, barnarbete eller miljö och allmänna program för utveckling. Dessa frågor kan inte undergräva målet att nå en öppen och rättvis handel genom att unionens tillverkningsindustri försvaras mot internationella snedvridningar i handeln som dumpning, och handelspolitiska skyddsåtgärder tillämpas i enlighet med unionslagstiftningen och Världshandelsorganisationens regler.

| (229) | Denna preliminära slutsats kan emellertid, utan hinder av ovanstående, komma att kräva ytterligare noggrann analys efter det att de berörda parterna har inkommit med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(229)

Denna preliminära slutsats kan emellertid, utan hinder av ovanstående, komma att kräva ytterligare noggrann analys efter det att de berörda parterna har inkommit med sina synpunkter.

G.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (230) | Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import. |
| --- | --- |

(230)

Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.

| (231) | Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(231)

Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (232) | Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i EU under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Det anses därför preliminärt, enligt vad som förklaras i skäl 135, att en vinstmarginal på 6 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(232)

Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i EU under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Det anses därför preliminärt, enligt vad som förklaras i skäl 135, att en vinstmarginal på 6 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning.

| (233) | På denna grundval beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Detta pris fastställdes genom att den faktiska vinstmarginalen subtraherades från priset fritt fabrik och till det kostnadstäckande försäljningspris för unionsindustrin som då erhölls adderades till den ovan nämnda vinstmarginalen. |
| --- | --- |

(233)

På denna grundval beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Detta pris fastställdes genom att den faktiska vinstmarginalen subtraherades från priset fritt fabrik och till det kostnadstäckande försäljningspris för unionsindustrin som då erhölls adderades till den ovan nämnda vinstmarginalen.

| (234) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina, som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den produkt som unionsindustrin sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(234)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina, som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den produkt som unionsindustrin sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importvärdet cif.

2.   Provisoriska åtgärder

| (235) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(235)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (236) | På grundval av ovanstående har i detta fall antidumpningstullarnas storlek fastställts till samma nivå som dumpningsmarginalerna. |
| --- | --- |

(236)

På grundval av ovanstående har i detta fall antidumpningstullarnas storlek fastställts till samma nivå som dumpningsmarginalerna.

| (237) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för övriga företag) är följaktligen uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika juridiska personer som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i den normativa delen av denna förordning, däribland enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och bör omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(237)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för övriga företag) är följaktligen uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika juridiska personer som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i den normativa delen av denna förordning, däribland enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och bör omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.

| (238) | Ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (12) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande sådana ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(238)

Ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (12) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande sådana ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (239) | För korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör tullsatsen för övriga företag tillämpas inte bara på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(239)

För korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör tullsatsen för övriga företag tillämpas inte bara på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden.

| (240) | En part begärde att åtgärder, om sådana vidtas, skulle vara i form av ett minimipris. Parten menade att värderelaterade tullar skulle slå särskilt hårt mot konsumenter som köper hög kvalitet och/eller tunga importerade produkter. I undersökningen framkom dock att inga andra slags åtgärder skulle vara lämpligare, med hänsyn till det sortiment som omfattas av produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(240)

En part begärde att åtgärder, om sådana vidtas, skulle vara i form av ett minimipris. Parten menade att värderelaterade tullar skulle slå särskilt hårt mot konsumenter som köper hög kvalitet och/eller tunga importerade produkter. I undersökningen framkom dock att inga andra slags åtgärder skulle vara lämpligare, med hänsyn till det sortiment som omfattas av produktdefinitionen.

| (241) | På grundval av ovanstående har följande dumpnings- och skademarginaler fastställts och den preliminära tullsatsen är följande:








  Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Preliminär tull |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd och Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % | 45,3 % | 26,8 % |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd och Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd | 31,2 % | 85,3 % | 31,2 % |
| CHL International Ltd och CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % | 109,3 % | 30,0 % |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd och Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % | 76,0 % | 17,6 % |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % | 44,8 % | 23,0 % |
| Alla övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare | 26,6 % | 76,1 % | 26,6 % |
| Alla övriga företag | 58,8 % | 109,3 % | 58,8 % |

(241)

På grundval av ovanstående har följande dumpnings- och skademarginaler fastställts och den preliminära tullsatsen är följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Preliminär tull

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd och Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

45,3 %

26,8 %

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd och Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd

31,2 %

85,3 %

31,2 %

CHL International Ltd och CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

109,3 %

30,0 %

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd och Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

76,0 %

17,6 %

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

44,8 %

23,0 %

Alla övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare

26,6 %

76,1 %

26,6 %

Alla övriga företag

58,8 %

109,3 %

58,8 %

H.   AVSLUTNING

| (242) | För att uppfylla kravet på god förvaltning bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig till känna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. De undersökningsresultat om införandet av tullar som redovisats i samband med denna förordning är preliminära och kan behöva omprövas i samband med eventuella slutgiltiga åtgärder. |
| --- | --- |

(242)

För att uppfylla kravet på god förvaltning bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig till känna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. De undersökningsresultat om införandet av tullar som redovisats i samband med denna förordning är preliminära och kan behöva omprövas i samband med eventuella slutgiltiga åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av bords- och köksartiklar av keramiskt material, med undantag för keramiska knivar, med ursprung i Folkrepubliken Kina och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 och ex 6912 00 90 (Taric-nummer 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 och 6912009010).

2.   Den preliminära antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag fastställs till följande:

| Företag | Tull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
  Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
  Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
  Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % | B349 |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd | 31,2 % | B350 |
| CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % | B351 |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
  Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
  Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
  Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
  Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % | B352 |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % | B353 |
| Företag som förtecknas i bilaga I | 26,6 % | B354 |
| Alla övriga företag | 58,8 % | B999 |

Företag

Tull

Taric-tilläggsnummer

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;

Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;

Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;

Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

B349

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd

31,2 %

B350

CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

B351

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;

Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;

Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;

Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd

Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

B352

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

B353

Företag som förtecknas i bilaga I

26,6 %

B354

Alla övriga företag

58,8 %

B999

3.   Den preliminära antidumpningstullen för de företag som anges i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstatens tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för övriga företag tillämpas.

4.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

5.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 kan berörda parter begära att få information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, skriftligen lämna sina synpunkter och begära att få höras muntligt av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft.

2.   I enlighet med artikel 21.4 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft lämna synpunkter på dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 44, 16.2.2012, s. 22.

2

(3)  Se även förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, COM(2012) 270 final, 8.6.2012, 2012/0145(Cod).

3

(4)  Domstolens dom av den 2 februari 2012 i mål C-249/10, P. Brosmann Footwear HK m.fl. mot rådet.

4

Brosmann Footwear HK m.fl. mot rådet

(5)  Tribunalens dom av den 18 september 2012 i mål T-156/11, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd mot rådet, punkt 167 (ännu ej offentliggjord) och domstolens dom av den 10 oktober 2012 i målet T-170/09, Ningbo Yonghong Fasteners Co. Ltd mot rådet, punkt 53 (ännu ej offentliggjord).

5

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd mot rådet

Ningbo Yonghong Fasteners Co. Ltd mot rådet

(6)  I den offentliga marknadsundersökningen om hushållsartiklar från CBI The tableware, kitchenware and other household articles market in the EU, November 2009 redovisas flera tendenser (demografiska, sociala, kulturella och tekniska tendenser och modetendenser) som bör leda till en fortsatt hög andel keramikprodukter på unionsmarknaden för bords- och köksartiklar som väntas växa överlag. De skäl som angavs i undersökningen sträcker sig från en ökande efterfrågan på enklare bords- och köksartiklar, alltså lättskötta vardagsprodukter, nya produkter och ny design samt ändrad storlek på hushållet. I den aktuella undersökningen angav också en utvald importör, som även är återförsäljare, att den förväntade sig en bra förbrukning i framtiden, eftersom den förutspådde att människor fortfarande vill äta på porslinstallrikar än på andra material, och den tillkännagav därför stora expansionsplaner inom detta område.

6

The tableware, kitchenware and other household articles market in the EU, November 2009

(7)  Rådets förordning (EG) nr 1472/2006, EUT L 275, 6.10.2006, s. 36 (skäl 292).

7

(8)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011XC1129(02):EN:NOT

8

(9)  Mål T-20/03, Kahla/Thüringen Porzellan mot kommissionen.

9

Kahla/Thüringen Porzellan mot kommissionen

(10)  Dumping case likely to harm ceramic makers (Dumpningsärende kan skada keramiktillverkare), China Daily, 17 februari 2012.

10

Dumping case likely to harm ceramic makers

(11)  Det bör framhållas att CBI:s marknadsundersökning inriktas på ett sortiment som är större än produktdefinitionen i den här undersökningen, eftersom den också omfattar artiklar av plast, trä, glas och metall samt bestick.

11

(12)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, direktorat H, 1049 Bryssel, Belgien.

12

---

BILAGA I

Samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet (Taric-tilläggsnummer B354):

| 1. | Amaida Ceramic Product Co., Ltd |
| --- | --- |

1.

Amaida Ceramic Product Co., Ltd

| 2. | Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd |
| --- | --- |

2.

Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd

| 3. | Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

3.

Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd

| 4. | Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd |
| --- | --- |

4.

Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd

| 5. | Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

5.

Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd

| 6. | Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

6.

Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd

| 7. | Beiliu Windview Industries Ltd |
| --- | --- |

7.

Beiliu Windview Industries Ltd

| 8. | Betterway International Co., Ltd |
| --- | --- |

8.

Betterway International Co., Ltd

| 9. | Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd |
| --- | --- |

9.

Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd

| 10. | Changsha Ellen-Design Arts & Crafts Co., Ltd |
| --- | --- |

10.

Changsha Ellen-Design Arts & Crafts Co., Ltd

| 11. | Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd |
| --- | --- |

11.

Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd

| 12. | Chao Ao Huadayu Craftwork Factory |
| --- | --- |

12.

Chao Ao Huadayu Craftwork Factory

| 13. | Chao’an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

13.

Chao’an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd

| 14. | Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

14.

Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd

| 15. | Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory |
| --- | --- |

15.

Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory

| 16. | Chao’an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

16.

Chao’an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd

| 17. | Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- |

17.

Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd,

| 18. | Chaozhou Baodyai Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

18.

Chaozhou Baodyai Porcelain Co., Ltd

| 19. | Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

19.

Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd

| 20. | Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

20.

Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd

| 21. | Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

21.

Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd

| 22. | Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd |
| --- | --- |

22.

Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd

| 23. | Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp. |
| --- | --- |

23.

Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp.

| 24. | Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd |
| --- | --- |

24.

Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd

| 25. | Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty. |
| --- | --- |

25.

Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty.

| 26. | Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

26.

Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd

| 27. | Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

27.

Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd

| 28. | Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

28.

Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd

| 29. | Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd |
| --- | --- |

29.

Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd

| 30. | Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd |
| --- | --- |

30.

Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd

| 31. | Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

31.

Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd

| 32. | Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

32.

Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd

| 33. | Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

33.

Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd

| 34. | Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

34.

Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd

| 35. | Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

35.

Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd

| 36. | Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

36.

Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd

| 37. | Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd |
| --- | --- |

37.

Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd

| 38. | Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty. |
| --- | --- |

38.

Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty.

| 39. | Chaozhou Fengxi Canhui Ceramics Manufactory |
| --- | --- |

39.

Chaozhou Fengxi Canhui Ceramics Manufactory

| 40. | Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2 |
| --- | --- |

40.

Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2

| 41. | Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty. |
| --- | --- |

41.

Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty.

| 42. | Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty. |
| --- | --- |

42.

Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty.

| 43. | Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory |
| --- | --- |

43.

Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory

| 44. | Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory |
| --- | --- |

44.

Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory

| 45. | Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

45.

Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd

| 46. | Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd |
| --- | --- |

46.

Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd

| 47. | Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

47.

Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd

| 48. | Chaozhou Grand Collection Tableware Co. Ltd |
| --- | --- |

48.

Chaozhou Grand Collection Tableware Co. Ltd

| 49. | Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd |
| --- | --- |

49.

Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd

| 50. | Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

50.

Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd

| 51. | Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

51.

Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd

| 52. | Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

52.

Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd

| 53. | Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

53.

Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd

| 54. | Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

54.

Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd

| 55. | Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

55.

Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd

| 56. | Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd |
| --- | --- |

56.

Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd

| 57. | Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd |
| --- | --- |

57.

Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd

| 58. | Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

58.

Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd

| 59. | Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd |
| --- | --- |

59.

Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd

| 60. | Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

60.

Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd

| 61. | Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

61.

Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd

| 62. | Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd |
| --- | --- |

62.

Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd

| 63. | Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

63.

Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd

| 64. | Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

64.

Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd

| 65. | Chaozhou Huazong Ceramics Industries Co., Ltd |
| --- | --- |

65.

Chaozhou Huazong Ceramics Industries Co., Ltd

| 66. | Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd |
| --- | --- |

66.

Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd

| 67. | Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

67.

Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd

| 68. | Chaozhou Jencymic Co., Ltd |
| --- | --- |

68.

Chaozhou Jencymic Co., Ltd

| 69. | Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

69.

Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd

| 70. | Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

70.

Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd

| 71. | Chaozhou JiaHui Ceramic Factory |
| --- | --- |

71.

Chaozhou JiaHui Ceramic Factory

| 72. | Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

72.

Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd

| 73. | Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

73.

Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd

| 74. | Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

74.

Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd

| 75. | Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

75.

Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd

| 76. | Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd |
| --- | --- |

76.

Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd

| 77. | Chaozhou Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

77.

Chaozhou Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd

| 78. | Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd |
| --- | --- |

78.

Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd

| 79. | Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

79.

Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd

| 80. | Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

80.

Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd

| 81. | Chaozhou King’s Porcelain Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

81.

Chaozhou King’s Porcelain Industry Co., Ltd

| 82. | Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd |
| --- | --- |

82.

Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd

| 83. | Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd |
| --- | --- |

83.

Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd

| 84. | Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

84.

Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd

| 85. | Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

85.

Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd

| 86. | Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

86.

Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd

| 87. | ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd |
| --- | --- |

87.

ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd

| 88. | Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

88.

Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd

| 89. | Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

89.

Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd

| 90. | Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd |
| --- | --- |

90.

Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd

| 91. | Chaozhou MBB Porcelain Factory |
| --- | --- |

91.

Chaozhou MBB Porcelain Factory

| 92. | Chaozhou Mingyu Porcelain Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

92.

Chaozhou Mingyu Porcelain Industry Co., Ltd

| 93. | Chaozhou New Power Ltd |
| --- | --- |

93.

Chaozhou New Power Ltd

| 94. | Chaozhou Ohga Porcelain Co.,Ltd |
| --- | --- |

94.

Chaozhou Ohga Porcelain Co.,Ltd

| 95. | Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

95.

Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd

| 96. | Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd |
| --- | --- |

96.

Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd

| 97. | Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

97.

Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd

| 98. | Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

98.

Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd

| 99. | Chaozhou Raoping Xinfeng Yangda Porcelain Factory |
| --- | --- |

99.

Chaozhou Raoping Xinfeng Yangda Porcelain Factory

| 100. | Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

100.

Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd

| 101. | Chaozhou Ronglibao Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

101.

Chaozhou Ronglibao Porcelain Co., Ltd

| 102. | Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

102.

Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd

| 103. | Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

103.

Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd

| 104. | Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

104.

Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd

| 105. | Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

105.

Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd

| 106. | Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

106.

Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd

| 107. | Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

107.

Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd

| 108. | Chaozhou Shunqiang Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

108.

Chaozhou Shunqiang Ceramics Making Co., Ltd

| 109. | Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd |
| --- | --- |

109.

Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd

| 110. | Chaozhou Songfa Ceramics Co.,Ltd |
| --- | --- |

110.

Chaozhou Songfa Ceramics Co.,Ltd

| 111. | Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

111.

Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd

| 112. | Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

112.

Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd

| 113. | Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

113.

Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd

| 114. | Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

114.

Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd

| 115. | Chaozhou Totye Ceramics Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

115.

Chaozhou Totye Ceramics Industrial Co., Ltd

| 116. | Chaozhou Trend Art & Crafts Co., Ltd |
| --- | --- |

116.

Chaozhou Trend Art & Crafts Co., Ltd

| 117. | Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

117.

Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd

| 118. | Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd |
| --- | --- |

118.

Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd

| 119. | Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd |
| --- | --- |

119.

Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd

| 120. | Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

120.

Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd

| 121. | Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

121.

Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd

| 122. | Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd |
| --- | --- |

122.

Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd

| 123. | Chaozhou Xin Weicheng CP., Ltd |
| --- | --- |

123.

Chaozhou Xin Weicheng CP., Ltd

| 124. | Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

124.

Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd

| 125. | Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory |
| --- | --- |

125.

Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory

| 126. | Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

126.

Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd

| 127. | Chaozhou Xinhui Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

127.

Chaozhou Xinhui Porcelain Co., Ltd

| 128. | Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

128.

Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd

| 129. | Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

129.

Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd

| 130. | Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

130.

Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd

| 131. | Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd |
| --- | --- |

131.

Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd

| 132. | Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

132.

Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd

| 133. | Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd |
| --- | --- |

133.

Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd

| 134. | Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

134.

Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd

| 135. | Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

135.

Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd

| 136. | Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd |
| --- | --- |

136.

Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd

| 137. | Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

137.

Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd

| 138. | Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd |
| --- | --- |

138.

Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd

| 139. | Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory |
| --- | --- |

139.

Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory

| 140. | Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd |
| --- | --- |

140.

Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd

| 141. | Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

141.

Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd

| 142. | Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

142.

Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd

| 143. | Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

143.

Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd

| 144. | Dapu Taoyuan Porcelain Factory |
| --- | --- |

144.

Dapu Taoyuan Porcelain Factory

| 145. | Dasheng Ceramics Co., Ltd Dehua |
| --- | --- |

145.

Dasheng Ceramics Co., Ltd Dehua

| 146. | De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

146.

De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd

| 147. | Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

147.

Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd

| 148. | Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

148.

Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd

| 149. | Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

149.

Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd

| 150. | Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd |
| --- | --- |

150.

Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd

| 151. | Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

151.

Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd

| 152. | Dongguan Kenney Ceramic Ltd |
| --- | --- |

152.

Dongguan Kenney Ceramic Ltd

| 153. | Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd |
| --- | --- |

153.

Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd

| 154. | Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

154.

Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd

| 155. | Evershine Fine China Co., Ltd |
| --- | --- |

155.

Evershine Fine China Co., Ltd

| 156. | Excellent Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

156.

Excellent Porcelain Co., Ltd

| 157. | Fair-Link Limited (Xiamen) |
| --- | --- |

157.

Fair-Link Limited (Xiamen)

| 158. | Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd |
| --- | --- |

158.

Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd

| 159. | Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd |
| --- | --- |

159.

Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd

| 160. | Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd (Yuhang) |
| --- | --- |

160.

Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd (Yuhang)

| 161. | Foshan Metart Company Limited |
| --- | --- |

161.

Foshan Metart Company Limited

| 162. | Fujian De Hua Jiashun Art&Crafts Co., Ltd |
| --- | --- |

162.

Fujian De Hua Jiashun Art&Crafts Co., Ltd

| 163. | Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

163.

Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd

| 164. | Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

164.

Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd

| 165. | Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

165.

Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd

| 166. | Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd |
| --- | --- |

166.

Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd

| 167. | Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

167.

Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd

| 168. | Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

168.

Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd

| 169. | Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

169.

Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd

| 170. | Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

170.

Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd

| 171. | Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd |
| --- | --- |

171.

Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd

| 172. | Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

172.

Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd

| 173. | Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd |
| --- | --- |

173.

Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd

| 174. | Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

174.

Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd

| 175. | Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

175.

Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd

| 176. | Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

176.

Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd

| 177. | Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

177.

Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd

| 178. | Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

178.

Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd

| 179. | Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

179.

Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd

| 180. | Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

180.

Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd

| 181. | Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

181.

Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd

| 182. | Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

182.

Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd

| 183. | Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

183.

Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd

| 184. | Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

184.

Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd

| 185. | Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

185.

Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd

| 186. | Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

186.

Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd

| 187. | Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory |
| --- | --- |

187.

Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory

| 188. | Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

188.

Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd

| 189. | Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

189.

Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd

| 190. | Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

190.

Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd

| 191. | Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

191.

Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd

| 192. | Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd |
| --- | --- |

192.

Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd

| 193. | Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

193.

Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd

| 194. | Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

194.

Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd

| 195. | Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd |
| --- | --- |

195.

Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd

| 196. | Fujian Jiamei Group Corporation |
| --- | --- |

196.

Fujian Jiamei Group Corporation

| 197. | Fujian Profit Corp |
| --- | --- |

197.

Fujian Profit Corp

| 198. | Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

198.

Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd

| 199. | Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation |
| --- | --- |

199.

Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation

| 200. | Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd |
| --- | --- |

200.

Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd

| 201. | Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd |
| --- | --- |

201.

Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd

| 202. | Fung Lin Wah Group |
| --- | --- |

202.

Fung Lin Wah Group

| 203. | Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

203.

Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd

| 204. | Global Housewares Factory |
| --- | --- |

204.

Global Housewares Factory

| 205. | Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd |
| --- | --- |

205.

Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd

| 206. | Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd |
| --- | --- |

206.

Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd

| 207. | Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

207.

Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd

| 208. | Guangdong Dongbao Group Co., Ltd |
| --- | --- |

208.

Guangdong Dongbao Group Co., Ltd

| 209. | Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

209.

Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd

| 210. | Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd |
| --- | --- |

210.

Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd

| 211. | Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

211.

Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd

| 212. | Guangdong Sitong Group Co., Ltd |
| --- | --- |

212.

Guangdong Sitong Group Co., Ltd

| 213. | Guangdong Songfa Ceramics Co.,Ltd |
| --- | --- |

213.

Guangdong Songfa Ceramics Co.,Ltd

| 214. | Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

214.

Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd

| 215. | Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

215.

Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd

| 216. | Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

216.

Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd

| 217. | Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd |
| --- | --- |

217.

Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd

| 218. | Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc. |
| --- | --- |

218.

Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc.

| 219. | Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd |
| --- | --- |

219.

Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd

| 220. | Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co.,Ltd |
| --- | --- |

220.

Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co.,Ltd

| 221. | Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

221.

Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd

| 222. | Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

222.

Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd

| 223. | Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

223.

Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd

| 224. | Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

224.

Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd

| 225. | Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd |
| --- | --- |

225.

Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd

| 226. | Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

226.

Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd

| 227. | Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

227.

Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd

| 228. | Guangzhou Xiongji Imp. & Exp. Co., Ltd |
| --- | --- |

228.

Guangzhou Xiongji Imp. & Exp. Co., Ltd

| 229. | Haofa Ceramics Co., Ltd of Dehua Fujian |
| --- | --- |

229.

Haofa Ceramics Co., Ltd of Dehua Fujian

| 230. | Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

230.

Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd

| 231. | Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

231.

Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd

| 232. | Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

232.

Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd

| 233. | Hunan Eka Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

233.

Hunan Eka Ceramics Co., Ltd

| 234. | Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

234.

Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd

| 235. | Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

235.

Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd

| 236. | Hunan Greture Co., Ltd |
| --- | --- |

236.

Hunan Greture Co., Ltd

| 237. | Hunan Huawei China Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

237.

Hunan Huawei China Industry Co., Ltd

| 238. | Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd |
| --- | --- |

238.

Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd

| 239. | Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd |
| --- | --- |

239.

Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd

| 240. | Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

240.

Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd

| 241. | Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd |
| --- | --- |

241.

Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd

| 242. | Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

242.

Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd

| 243. | Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd |
| --- | --- |

243.

Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd

| 244. | Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

244.

Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd

| 245. | Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co.,Ltd |
| --- | --- |

245.

Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co.,Ltd

| 246. | Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

246.

Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd

| 247. | Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd |
| --- | --- |

247.

Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd

| 248. | Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

248.

Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd

| 249. | Jiangxi Kangshu Porcelain Co.,Ltd |
| --- | --- |

249.

Jiangxi Kangshu Porcelain Co.,Ltd

| 250. | Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

250.

Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd

| 251. | Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

251.

Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd

| 252. | Jiyuan Jukang Xingxing Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

252.

Jiyuan Jukang Xingxing Ceramics Co., Ltd

| 253. | Joyye Arts & Crafts Co., Ltd |
| --- | --- |

253.

Joyye Arts & Crafts Co., Ltd

| 254. | Junior Star Ent’s Co., Ltd |
| --- | --- |

254.

Junior Star Ent’s Co., Ltd

| 255. | K&T Ceramics International Co., Ltd |
| --- | --- |

255.

K&T Ceramics International Co., Ltd

| 256. | Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd |
| --- | --- |

256.

Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd

| 257. | Karpery Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

257.

Karpery Industrial Co., Ltd

| 258. | Kilncraft Ceramics Ltd |
| --- | --- |

258.

Kilncraft Ceramics Ltd

| 259. | Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

259.

Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd

| 260. | Liling Esion Homeware Co., Ltd |
| --- | --- |

260.

Liling Esion Homeware Co., Ltd

| 261. | Liling Gaopeng Ceramic Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

261.

Liling Gaopeng Ceramic Industry Co., Ltd

| 262. | Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd |
| --- | --- |

262.

Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd

| 263. | Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

263.

Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd

| 264. | Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

264.

Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd

| 265. | Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

265.

Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd

| 266. | Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd |
| --- | --- |

266.

Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd

| 267. | Liling Minghui Ceramic Factory |
| --- | --- |

267.

Liling Minghui Ceramic Factory

| 268. | Liling Only Co., Ltd |
| --- | --- |

268.

Liling Only Co., Ltd

| 269. | Liling Quanhu Industries General Company |
| --- | --- |

269.

Liling Quanhu Industries General Company

| 270. | Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

270.

Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd

| 271. | Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

271.

Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd

| 272. | Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

272.

Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd

| 273. | Liling Shenghua Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

273.

Liling Shenghua Industrial Co., Ltd

| 274. | Liling Swan Household Co., Ltd |
| --- | --- |

274.

Liling Swan Household Co., Ltd

| 275. | Liling Tengrui Industrial and Trading Co.,Ltd |
| --- | --- |

275.

Liling Tengrui Industrial and Trading Co.,Ltd

| 276. | Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

276.

Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd

| 277. | Liling Yihong Arts & Crafts Co., Ltd |
| --- | --- |

277.

Liling Yihong Arts & Crafts Co., Ltd

| 278. | Liling Yonghe Porcelain Factory |
| --- | --- |

278.

Liling Yonghe Porcelain Factory

| 279. | Liling Yucha Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

279.

Liling Yucha Ceramics Co., Ltd

| 280. | Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

280.

Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd

| 281. | Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

281.

Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd

| 282. | Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

282.

Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd

| 283. | Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

283.

Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd

| 284. | Liveon Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

284.

Liveon Industrial Co., Ltd

| 285. | Long Da Bone China Co., Ltd |
| --- | --- |

285.

Long Da Bone China Co., Ltd

| 286. | Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

286.

Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd

| 287. | Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd |
| --- | --- |

287.

Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd

| 288. | Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

288.

Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd

| 289. | Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

289.

Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd

| 290. | Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

290.

Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd

| 291. | Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd |
| --- | --- |

291.

Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd

| 292. | Photo Förenta staterna Electronic Graphic Inc. |
| --- | --- |

292.

Photo Förenta staterna Electronic Graphic Inc.

| 293. | Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

293.

Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd

| 294. | Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd |
| --- | --- |

294.

Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd

| 295. | Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd |
| --- | --- |

295.

Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd

| 296. | Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd |
| --- | --- |

296.

Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd

| 297. | Quanzhou Hongsheng Group Corporation |
| --- | --- |

297.

Quanzhou Hongsheng Group Corporation

| 298. | Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd |
| --- | --- |

298.

Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd

| 299. | Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd |
| --- | --- |

299.

Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd

| 300. | Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

300.

Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd

| 301. | Raoping Bright Future Porcelain Factory (RBF) |
| --- | --- |

301.

Raoping Bright Future Porcelain Factory (RBF)

| 302. | Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory |
| --- | --- |

302.

Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory

| 303. | Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

303.

Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd

| 304. | Raylon Enterprise Co., Ltd |
| --- | --- |

304.

Raylon Enterprise Co., Ltd

| 305. | Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd |
| --- | --- |

305.

Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd

| 306. | Shandong Futai Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

306.

Shandong Futai Ceramics Co., Ltd

| 307. | Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

307.

Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd

| 308. | Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

308.

Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd

| 309. | Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

309.

Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd

| 310. | Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp. |
| --- | --- |

310.

Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp.

| 311. | Shantou Jinyuan Huajing Economic Trading Co., Ltd |
| --- | --- |

311.

Shantou Jinyuan Huajing Economic Trading Co., Ltd

| 312. | Sheng Hua Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

312.

Sheng Hua Ceramics Co., Ltd

| 313. | Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd |
| --- | --- |

313.

Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd

| 314. | Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd (SBF) |
| --- | --- |

314.

Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd (SBF)

| 315. | Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

315.

Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd

| 316. | Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

316.

Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd

| 317. | Shenzhen Evergrows Trading Co., Ltd |
| --- | --- |

317.

Shenzhen Evergrows Trading Co., Ltd

| 318. | Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

318.

Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd

| 319. | Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

319.

Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd

| 320. | Shenzhen Gottawa Industrial Ltd |
| --- | --- |

320.

Shenzhen Gottawa Industrial Ltd

| 321. | Shenzhen Hiker Housewares Ltd |
| --- | --- |

321.

Shenzhen Hiker Housewares Ltd

| 322. | Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd |
| --- | --- |

322.

Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd

| 323. | Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

323.

Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd

| 324. | Shenzhen Topchoice Industries Limited |
| --- | --- |

324.

Shenzhen Topchoice Industries Limited

| 325. | Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

325.

Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd

| 326. | Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

326.

Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd

| 327. | Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

327.

Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd

| 328. | Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

328.

Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd

| 329. | Shun Sheng Da Group Co., Ltd Quanzhou Fujian |
| --- | --- |

329.

Shun Sheng Da Group Co., Ltd Quanzhou Fujian

| 330. | Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd |
| --- | --- |

330.

Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd

| 331. | Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd |
| --- | --- |

331.

Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd

| 332. | Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

332.

Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd

| 333. | Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

333.

Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd

| 334. | Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

334.

Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd

| 335. | Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

335.

Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd

| 336. | Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

336.

Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd

| 337. | Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

337.

Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd

| 338. | Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd |
| --- | --- |

338.

Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd

| 339. | Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd |
| --- | --- |

339.

Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd

| 340. | Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

340.

Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd

| 341. | Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

341.

Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd

| 342. | Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

342.

Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd

| 343. | Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

343.

Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd

| 344. | Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

344.

Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd

| 345. | Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd |
| --- | --- |

345.

Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd

| 346. | Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd |
| --- | --- |

346.

Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd

| 347. | Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

347.

Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd

| 348. | Tangshan Yida Industrial Corp. |
| --- | --- |

348.

Tangshan Yida Industrial Corp.

| 349. | Tao Yuan Porcelain Factory |
| --- | --- |

349.

Tao Yuan Porcelain Factory

| 350. | Teammann Co., Ltd |
| --- | --- |

350.

Teammann Co., Ltd

| 351. | The China & Hongkong Resources Co., Ltd |
| --- | --- |

351.

The China & Hongkong Resources Co., Ltd

| 352. | The Great Wall Group Holding Co., Ltd |
| --- | --- |

352.

The Great Wall Group Holding Co., Ltd

| 353. | Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd (Tienshan) |
| --- | --- |

353.

Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd (Tienshan)

| 354. | Topking Industry (China) Ltd |
| --- | --- |

354.

Topking Industry (China) Ltd

| 355. | Tschinawares Co., Ltd |
| --- | --- |

355.

Tschinawares Co., Ltd

| 356. | Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

356.

Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd

| 357. | Weiye Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

357.

Weiye Ceramics Co., Ltd

| 358. | Winpat Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

358.

Winpat Industrial Co., Ltd

| 359. | Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

359.

Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd

| 360. | Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd |
| --- | --- |

360.

Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd

| 361. | Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

361.

Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd

| 362. | Xin Fu Yuan Co. Ltd |
| --- | --- |

362.

Xin Fu Yuan Co. Ltd

| 363. | Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd |
| --- | --- |

363.

Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd

| 364. | Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

364.

Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd

| 365. | Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd |
| --- | --- |

365.

Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd

| 366. | Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

366.

Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd

| 367. | Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd |
| --- | --- |

367.

Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd

| 368. | Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd |
| --- | --- |

368.

Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd

| 369. | Yiyang Red Star Ceramics Ltd |
| --- | --- |

369.

Yiyang Red Star Ceramics Ltd

| 370. | Yong Feng Yuan Industry Co., Ltd (Yong Feng Yuan Industry) |
| --- | --- |

370.

Yong Feng Yuan Industry Co., Ltd (Yong Feng Yuan Industry)

| 371. | Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd |
| --- | --- |

371.

Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd

| 372. | Youzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

372.

Youzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd

| 373. | Yu Yuan Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

373.

Yu Yuan Ceramics Co., Ltd

| 374. | Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

374.

Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd

| 375. | Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

375.

Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd

| 376. | Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd (Xuanhua Yici) |
| --- | --- |

376.

Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd (Xuanhua Yici)

| 377. | Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

377.

Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd

| 378. | Zhuhai Luckyman Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

378.

Zhuhai Luckyman Electronic Co., Ltd

| 379. | Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory |
| --- | --- |

379.

Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory

| 380. | Zibo CAC Chinaware Co., Ltd |
| --- | --- |

380.

Zibo CAC Chinaware Co., Ltd

| 381. | Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd |
| --- | --- |

381.

Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd

| 382. | Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd |
| --- | --- |

382.

Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd

| 383. | Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd |
| --- | --- |

383.

Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd

| 384. | Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

384.

Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd

| 385. | Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd |
| --- | --- |

385.

Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd

| 386. | Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited |
| --- | --- |

386.

Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited

---

BILAGA II

Den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 ska omfatta en försäkran som är undertecknad av en tjänsteman vid det utfärdande företaget och som innehåller följande:

| 1. | Tjänstemannens namn och befattning i det företag som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

1.

Tjänstemannens namn och befattning i det företag som har utfärdat fakturan.

| 2. | Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att den kvantitet bords- och köksartiklar av keramiskt material som tas upp i denna faktura, [kvantitet], och som sålts för att exporteras till Europeiska unionen har tillverkats i [berört land] av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

2.

Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att den kvantitet bords- och köksartiklar av keramiskt material som tas upp i denna faktura, [kvantitet], och som sålts för att exporteras till Europeiska unionen har tillverkats i [berört land] av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

| 3. | Datum och namnteckning. |
| --- | --- |

3.

Datum och namnteckning.

---

| 15.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 318/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 318/66

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1073/2012

av den 14 november 2012

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 46,0 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 45,6 |
| 0707 00 05 | AL | 46,1 |
| EG | 140,2 |
| MK | 42,0 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 89,7 |
| 0709 93 10 | MA | 106,9 |
| TR | 123,4 |
| ZZ | 115,2 |
| 0805 20 10 | ZA | 144,8 |
| ZZ | 144,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 41,4 |
| TR | 78,6 |
| ZA | 181,8 |
| ZZ | 100,6 |
| 0805 50 10 | AR | 57,4 |
| TR | 85,0 |
| ZA | 97,7 |
| ZZ | 80,0 |
| 0806 10 10 | BR | 271,8 |
| LB | 256,9 |
| PE | 260,4 |
| TR | 164,8 |
| US | 281,2 |
| ZZ | 247,0 |
| 0808 10 80 | CA | 157,0 |
| CL | 151,2 |
| CN | 83,7 |
| MK | 38,5 |
| NZ | 162,5 |
| US | 189,1 |
| ZA | 143,6 |
| ZZ | 132,2 |
| 0808 30 90 | CN | 55,5 |
| TR | 115,8 |
| ZZ | 85,7 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

40,0

MA

46,0

TR

50,7

ZZ

45,6

0707 00 05

AL

46,1

EG

140,2

MK

42,0

TR

130,3

ZZ

89,7

0709 93 10

MA

106,9

TR

123,4

ZZ

115,2

0805 20 10

ZA

144,8

ZZ

144,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

41,4

TR

78,6

ZA

181,8

ZZ

100,6

0805 50 10

AR

57,4

TR

85,0

ZA

97,7

ZZ

80,0

0806 10 10

BR

271,8

LB

256,9

PE

260,4

TR

164,8

US

281,2

ZZ

247,0

0808 10 80

CA

157,0

CL

151,2

CN

83,7

MK

38,5

NZ

162,5

US

189,1

ZA

143,6

ZZ

132,2

0808 30 90

CN

55,5

TR

115,8

ZZ

85,7

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 15.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 318/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 318/68

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 13 november 2012

om ändring av beslut 2008/185/EG vad gäller införandet av Irland, Nordirland och provinsen Bolzano i Italien i förteckningen över de medlemsstater eller regioner i medlemsstater där Aujeszkys sjukdom inte förekommer

[delgivet med nr C(2012) 7976]

(Text av betydelse för EES)

(2012/701/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1), särskilt artiklarna 9.2 och 10.2, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 64/432/EEG fastställs de regler som ska tillämpas på handeln med nötkreatur och svin inom unionen. I artikel 9 i direktivet anges kriterierna för godkännande av obligatoriska nationella kontrollprogram för bekämpning av vissa smittsamma sjukdomar, däribland Aujeszkys sjukdom. Dessutom anges det i artikel 10 i direktivet att om en medlemsstat anser sitt territorium eller en del av sitt territorium fritt från någon av dessa sjukdomar, bl.a. Aujeszkys sjukdom, ska den lägga fram lämpliga bevis för kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 64/432/EEG fastställs de regler som ska tillämpas på handeln med nötkreatur och svin inom unionen. I artikel 9 i direktivet anges kriterierna för godkännande av obligatoriska nationella kontrollprogram för bekämpning av vissa smittsamma sjukdomar, däribland Aujeszkys sjukdom. Dessutom anges det i artikel 10 i direktivet att om en medlemsstat anser sitt territorium eller en del av sitt territorium fritt från någon av dessa sjukdomar, bl.a. Aujeszkys sjukdom, ska den lägga fram lämpliga bevis för kommissionen.

| (2) | I kommissionens beslut 2008/185/EG av den 21 februari 2008 om tilläggsgarantier avseende Aujeszkys sjukdom i handeln med svin inom gemenskapen och kriterier för vilka uppgifter som ska lämnas om denna sjukdom (2) fastställs tilläggsgarantierna för förflyttning av svin mellan medlemsstater. Dessa kriterier är kopplade till klassificeringen av medlemsstaterna beroende på deras status när det gäller Aujeszkys sjukdom. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut 2008/185/EG av den 21 februari 2008 om tilläggsgarantier avseende Aujeszkys sjukdom i handeln med svin inom gemenskapen och kriterier för vilka uppgifter som ska lämnas om denna sjukdom (2) fastställs tilläggsgarantierna för förflyttning av svin mellan medlemsstater. Dessa kriterier är kopplade till klassificeringen av medlemsstaterna beroende på deras status när det gäller Aujeszkys sjukdom.

| (3) | I bilaga I till beslut 2008/185/EG förtecknas de medlemsstater eller regioner i medlemsstater där Aujeszkys sjukdom inte förekommer och där vaccination inte är tillåten. I bilaga II till det beslutet förtecknas de medlemsstater eller regioner i medlemsstater där nationella kontrollprogram för bekämpning av Aujeszkys sjukdom förekommer. |
| --- | --- |

(3)

I bilaga I till beslut 2008/185/EG förtecknas de medlemsstater eller regioner i medlemsstater där Aujeszkys sjukdom inte förekommer och där vaccination inte är tillåten. I bilaga II till det beslutet förtecknas de medlemsstater eller regioner i medlemsstater där nationella kontrollprogram för bekämpning av Aujeszkys sjukdom förekommer.

| (4) | Irland, Nordirland och den italienska provinsen Bolzano ingår för närvarande i förteckningen i bilaga II till beslut 2008/185/EG över medlemsstater eller regioner i medlemsstater där nationella kontrollprogram för bekämpning av Aujeszkys sjukdom har genomförts. |
| --- | --- |

(4)

Irland, Nordirland och den italienska provinsen Bolzano ingår för närvarande i förteckningen i bilaga II till beslut 2008/185/EG över medlemsstater eller regioner i medlemsstater där nationella kontrollprogram för bekämpning av Aujeszkys sjukdom har genomförts.

| (5) | Irland, Förenade kungariket (när det gäller Nordirland) och Italien (när det gäller provinsen Bolzano) har nu lämnat dokumentation som stöd för sin ansökan om att dessa medlemsstater och regionen Bolzano förklaras fritt från Aujeszkys sjukdom. |
| --- | --- |

(5)

Irland, Förenade kungariket (när det gäller Nordirland) och Italien (när det gäller provinsen Bolzano) har nu lämnat dokumentation som stöd för sin ansökan om att dessa medlemsstater och regionen Bolzano förklaras fritt från Aujeszkys sjukdom.

| (6) | Efter utvärderingen av den dokumentation som lämnats av Irland, Förenade kungariket och Italien bör Irland, Nordirland och provinsen Bolzano inte längre förtecknas i bilaga II utan i bilaga I till beslut 2008/185/EG. |
| --- | --- |

(6)

Efter utvärderingen av den dokumentation som lämnats av Irland, Förenade kungariket och Italien bör Irland, Nordirland och provinsen Bolzano inte längre förtecknas i bilaga II utan i bilaga I till beslut 2008/185/EG.

| (7) | Beslut 2008/185/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Beslut 2008/185/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och II till beslut 2008/185/EG ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 november 2012.

På kommissionens vägnar

Maroš ŠEFČOVIČ

Vice ordförande

---

(1)  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EUT L 59, 4.3.2008, s. 19.

2

---

BILAGA

BILAGA I

Medlemsstater eller regioner i medlemsstater där Aujeszkys sjukdom inte förekommer och där vaccination inte är tillåten

| ISO-kod | Medlemsstat | Regioner |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgien | Alla regioner |
| CZ | Tjeckien | Alla regioner |
| DK | Danmark | Alla regioner |
| DE | Tyskland | Alla regioner |
| IE | Irland | Alla regioner |
| FR | Frankrike | Departementen Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines |
| IT | Italien | Provinsen Bolzano |
| CY | Cypern | Alla regioner |
| LU | Luxemburg | Alla regioner |
| NL | Nederländerna | Alla regioner |
| AT | Österrike | Alla regioner |
| SI | Slovenien | Alla regioner |
| SK | Slovakien | Alla regioner |
| FI | Finland | Alla regioner |
| SE | Sverige | Alla regioner |
| UK | Förenade kungariket | Alla regioner |

ISO-kod

Medlemsstat

Regioner

BE

Belgien

Alla regioner

CZ

Tjeckien

Alla regioner

DK

Danmark

Alla regioner

DE

Tyskland

Alla regioner

IE

Irland

Alla regioner

FR

Frankrike

Departementen Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines

IT

Italien

Provinsen Bolzano

CY

Cypern

Alla regioner

LU

Luxemburg

Alla regioner

NL

Nederländerna

Alla regioner

AT

Österrike

Alla regioner

SI

Slovenien

Alla regioner

SK

Slovakien

Alla regioner

FI

Finland

Alla regioner

SE

Sverige

Alla regioner

UK

Förenade kungariket

Alla regioner

BILAGA II

Medlemsstater eller regioner i medlemsstater där nationella kontrollprogram för bekämpning av Aujeszkys sjukdom förekommer

| ISO-kod | Medlemsstat | Regioner |
| --- | --- | --- |
| ES | Spanien | Alla regioner |
| HU | Ungern | Alla regioner |
| PL | Polen | Alla regioner |

ISO-kod

Medlemsstat

Regioner

ES

Spanien

Alla regioner

HU

Ungern

Alla regioner

PL

Polen

Alla regioner

---

| 15.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 318/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 318/71

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 13 november 2012

om ändring av beslut 2008/855/EG vad gäller avsändning till andra medlemsstater av visst kött och vissa köttprodukter från de berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del III i bilagan

[delgivet med nr C(2012) 7977]

(Text av betydelse för EES)

(2012/702/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2008/855/EG av den 3 november 2008 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i vissa medlemsstater (3) föreskrivs vissa åtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i de medlemsstater eller de regioner i dessa medlemsstater som anges i bilagan till det beslutet. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2008/855/EG av den 3 november 2008 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i vissa medlemsstater (3) föreskrivs vissa åtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i de medlemsstater eller de regioner i dessa medlemsstater som anges i bilagan till det beslutet.

| (2) | I artikel 7.1 i beslut 2008/855/EG fastställs att berörda medlemsstater med områden som förtecknas i del III i bilagan ska se till att inga sändningar av färskt svinkött från anläggningar i de områden som förtecknas i del III i bilagan, eller köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande sådant kött, sänds från de områdena till andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 7.1 i beslut 2008/855/EG fastställs att berörda medlemsstater med områden som förtecknas i del III i bilagan ska se till att inga sändningar av färskt svinkött från anläggningar i de områden som förtecknas i del III i bilagan, eller köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande sådant kött, sänds från de områdena till andra medlemsstater.

| (3) | Enligt artikel 8a i beslut 2008/855/EG får de berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del III i bilagan på vissa villkor tillåta avsändning till andra medlemsstater av färskt svinkött samt köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande kött från svin från anläggningar som är belägna utanför de områden som förtecknas i del III i bilagan. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 8a i beslut 2008/855/EG får de berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del III i bilagan på vissa villkor tillåta avsändning till andra medlemsstater av färskt svinkött samt köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande kött från svin från anläggningar som är belägna utanför de områden som förtecknas i del III i bilagan.

| (4) | I artikel 8c i beslut 2008/855/EG föreskrivs att de berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del III i bilagan genom undantag från artikel 7.1 i beslutet på vissa villkor får tillåta avsändning till andra medlemsstater av färskt svinkött samt köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande sådant kött. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 8c i beslut 2008/855/EG föreskrivs att de berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del III i bilagan genom undantag från artikel 7.1 i beslutet på vissa villkor får tillåta avsändning till andra medlemsstater av färskt svinkött samt köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande sådant kött.

| (5) | I artiklarna 8a och 8c i beslut 2008/855/EG föreskrivs två slutna produktionskedjor som är avsedda för färskt svinkött samt köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande sådant kött och som uppfyller vissa villkor i syfte att säkerställa att de inte utgör en risk när det gäller klassisk svinpest. Slakterier, styckningsanläggningar och köttproduktionsanläggningar kan därför samtidigt arbeta med de båda produktionskedjorna utan att det medför ytterligare risker, förutsatt att vissa ytterligare krav som rör anmälan av förteckningar över anläggningar tillämpas. De bestämmelser som reglerar de två slutna produktionskedjorna kan därför slås samman och de anläggningar, slakterier, styckningsanläggningar och köttproduktionsanläggningar som följer dessa bestämmelser kan sedan godkännas utifrån detta. |
| --- | --- |

(5)

I artiklarna 8a och 8c i beslut 2008/855/EG föreskrivs två slutna produktionskedjor som är avsedda för färskt svinkött samt köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande sådant kött och som uppfyller vissa villkor i syfte att säkerställa att de inte utgör en risk när det gäller klassisk svinpest. Slakterier, styckningsanläggningar och köttproduktionsanläggningar kan därför samtidigt arbeta med de båda produktionskedjorna utan att det medför ytterligare risker, förutsatt att vissa ytterligare krav som rör anmälan av förteckningar över anläggningar tillämpas. De bestämmelser som reglerar de två slutna produktionskedjorna kan därför slås samman och de anläggningar, slakterier, styckningsanläggningar och köttproduktionsanläggningar som följer dessa bestämmelser kan sedan godkännas utifrån detta.

| (6) | För att säkerställa en ordentlig övervakning av och öppenhet om hur den slutna produktionskedjan för färskt svinkött samt för vissa köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande sådant kött fungerar, bör de medlemsstater som tillämpar systemet ha en uppdaterad förteckning över de anläggningar, slakterier, styckningsanläggningar och köttproduktionsanläggningar som godkänts för den slutna produktionskedjan och se till att denna förteckning lämnas i tid till kommissionen och de andra medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa en ordentlig övervakning av och öppenhet om hur den slutna produktionskedjan för färskt svinkött samt för vissa köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande sådant kött fungerar, bör de medlemsstater som tillämpar systemet ha en uppdaterad förteckning över de anläggningar, slakterier, styckningsanläggningar och köttproduktionsanläggningar som godkänts för den slutna produktionskedjan och se till att denna förteckning lämnas i tid till kommissionen och de andra medlemsstaterna.

| (7) | Beslut 2008/855/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Beslut 2008/855/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2008/855/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 8a ska ersättas med följande:
  ”Artikel 8a
  Avsändning till andra medlemsstater av färskt svinkött samt köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande sådant kött från de berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del III i bilagan
  1.   De berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del III i bilagan får tillåta avsändning till andra medlemsstater av färskt svinkött från svin som sedan födelsen har hållits i anläggningar som är belägna utanför de områden som förtecknas i del III i bilagan, samt av köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande sådant kött, om köttet, köttberedningarna och köttprodukterna produceras, lagras och bearbetas vid anläggningar som godkänts enligt punkt 4.
  2.   Genom undantag från artikel 7.1 får de berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del III i bilagan tillåta avsändning till andra medlemsstater av färskt svinkött samt köttprodukter och köttberedningar bestående av eller innehållande sådant kött, förutsatt att de uppfyller följande villkor:






  a) | Köttet härrör från svin som har hållits på anläggningar som är belägna innanför de områden som förtecknas i del III i bilagan och som godkänts i enlighet med punkt 3. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 8a ska ersättas med följande:

”Artikel 8a

Avsändning till andra medlemsstater av färskt svinkött samt köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande sådant kött från de berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del III i bilagan

1.   De berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del III i bilagan får tillåta avsändning till andra medlemsstater av färskt svinkött från svin som sedan födelsen har hållits i anläggningar som är belägna utanför de områden som förtecknas i del III i bilagan, samt av köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande sådant kött, om köttet, köttberedningarna och köttprodukterna produceras, lagras och bearbetas vid anläggningar som godkänts enligt punkt 4.

2.   Genom undantag från artikel 7.1 får de berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del III i bilagan tillåta avsändning till andra medlemsstater av färskt svinkött samt köttprodukter och köttberedningar bestående av eller innehållande sådant kött, förutsatt att de uppfyller följande villkor:

a)

Köttet härrör från svin som har hållits på anläggningar som är belägna innanför de områden som förtecknas i del III i bilagan och som godkänts i enlighet med punkt 3.

| b) | De har producerats i slakterier, styckningsanläggningar och köttproduktionsanläggningar som godkänts i enlighet med punkt 4. |
| --- | --- |

b)

De har producerats i slakterier, styckningsanläggningar och köttproduktionsanläggningar som godkänts i enlighet med punkt 4.

3.   Medlemsstatens behöriga myndighet ska endast godkänna anläggningar enligt punkt 2 a, under förutsättning att dessa anläggningar uppfyller följande krav:

| a) | De genomför en plan för biosäkerhet som godkänts av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

a)

De genomför en plan för biosäkerhet som godkänts av den behöriga myndigheten.

| b) | De har endast infört svin från anläggningar






  i) | som godkänts i enlighet med detta beslut eller |
| --- | --- | --- |

b)

De har endast infört svin från anläggningar

i)

som godkänts i enlighet med detta beslut eller

| ii) | som är belägna i områden som inte förtecknas i bilagan och som inte omfattas av några restriktioner med avseende på klassisk svinpest i enlighet med nationell lagstiftning eller unionslagstiftning under en sexmånadersperiod före införandet av svinen (i den sexmånadersperioden ingår den period som föregår datumet för godkännande av anläggningen i enlighet med detta beslut). |
| --- | --- |

ii)

som är belägna i områden som inte förtecknas i bilagan och som inte omfattas av några restriktioner med avseende på klassisk svinpest i enlighet med nationell lagstiftning eller unionslagstiftning under en sexmånadersperiod före införandet av svinen (i den sexmånadersperioden ingår den period som föregår datumet för godkännande av anläggningen i enlighet med detta beslut).

| c) | De inspekteras regelbundet, minst var tredje månad, av den behöriga myndigheten. Under sådana inspektioner ska den behöriga myndigheten åtminstone






  i) | följa riktlinjerna i kapitel III i bilagan till beslut 2002/106/EG, |
| --- | --- | --- |

c)

De inspekteras regelbundet, minst var tredje månad, av den behöriga myndigheten. Under sådana inspektioner ska den behöriga myndigheten åtminstone

i)

följa riktlinjerna i kapitel III i bilagan till beslut 2002/106/EG,

| ii) | utföra en klinisk undersökning i enlighet med förfarandena för provtagning och kontroll i kapitel IV del A i bilagan till beslut 2002/106/EG, |
| --- | --- |

ii)

utföra en klinisk undersökning i enlighet med förfarandena för provtagning och kontroll i kapitel IV del A i bilagan till beslut 2002/106/EG,

| iii) | kontrollera den faktiska tillämpningen av bestämmelserna i artikel 15.2 b andra, fjärde, femte, sjätte och sjunde strecksatserna i direktiv 2001/89/EG, |
| --- | --- |

iii)

kontrollera den faktiska tillämpningen av bestämmelserna i artikel 15.2 b andra, fjärde, femte, sjätte och sjunde strecksatserna i direktiv 2001/89/EG,

| iv) | omedelbart återkalla eller tillfälligt dra in godkännandet om kraven ovan inte uppfylls. |
| --- | --- |

iv)

omedelbart återkalla eller tillfälligt dra in godkännandet om kraven ovan inte uppfylls.

| d) | De omfattas av ett laboratorieövervakningssystem som innebär att djuren regelbundet genomgår laboratorietester med negativa resultat med avseende på förekomst av klassisk svinpest och där proven tagits i enlighet med de provtagningsförfaranden som föreskrivs i den övervakningsplan för klassisk svinpest som den behöriga myndigheten genomfört under minst sex månader före transporten till slakteriet. |
| --- | --- |

d)

De omfattas av ett laboratorieövervakningssystem som innebär att djuren regelbundet genomgår laboratorietester med negativa resultat med avseende på förekomst av klassisk svinpest och där proven tagits i enlighet med de provtagningsförfaranden som föreskrivs i den övervakningsplan för klassisk svinpest som den behöriga myndigheten genomfört under minst sex månader före transporten till slakteriet.

| e) | De är belägna i mitten av ett område med en radie på minst 3 km inom vilket djuren i svinanläggningarna har genomgått laboratorietester med negativa resultat med avseende på förekomst av klassisk svinpest och där proven tagits i enlighet med de provtagningsförfaranden som föreskrivs i den övervakningsplan för klassisk svinpest som den behöriga myndigheten genomfört varje kvartal. |
| --- | --- |

e)

De är belägna i mitten av ett område med en radie på minst 3 km inom vilket djuren i svinanläggningarna har genomgått laboratorietester med negativa resultat med avseende på förekomst av klassisk svinpest och där proven tagits i enlighet med de provtagningsförfaranden som föreskrivs i den övervakningsplan för klassisk svinpest som den behöriga myndigheten genomfört varje kvartal.

| f) | De är belägna i en region där






  — | ett program för bekämpning och övervakning av klassisk svinpest godkänt av kommissionen genomförs, |
| --- | --- | --- |

f)

De är belägna i en region där

—

ett program för bekämpning och övervakning av klassisk svinpest godkänt av kommissionen genomförs,

| — | incidensen och prevalensen av klassisk svinpest hos tamsvin och viltlevande svin har minskat avsevärt, |
| --- | --- |

—

incidensen och prevalensen av klassisk svinpest hos tamsvin och viltlevande svin har minskat avsevärt,

| — | inga tecken på spridning av klassisk svinpestvirus i svin har upptäckts under de senaste tolv månaderna. |
| --- | --- |

—

inga tecken på spridning av klassisk svinpestvirus i svin har upptäckts under de senaste tolv månaderna.

4.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska endast godkänna slakterier, styckningsanläggningar och köttproduktionsanläggningar enligt punkterna 1 och 2 b där produktion, lagring och bearbetning av färskt kött samt köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande sådant kött som får avsändas till andra medlemsstater sker åtskilt från produktion, lagring och bearbetning av andra produkter bestående av eller innehållande färskt kött samt köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande kött från svin med ursprung i eller som kommer från anläggningar som är belägna i de områden som förtecknas i del III i bilagan, med undantag av dem som godkänts enligt punkt 3.

5.   Det svinkött och de köttberedningar och köttprodukter som avses i punkterna 1 respektive 2 ska märkas på följande sätt:

| a) | Färskt svinkött ska märkas i enlighet med avsnitt I kapitel III i bilaga I till förordning (EG) nr 854/2004. |
| --- | --- |

a)

Färskt svinkött ska märkas i enlighet med avsnitt I kapitel III i bilaga I till förordning (EG) nr 854/2004.

| b) | Köttberedningar och köttprodukter ska märkas i enlighet med avsnitt I i bilaga II till förordning (EG) nr 853/2004. |
| --- | --- |

b)

Köttberedningar och köttprodukter ska märkas i enlighet med avsnitt I i bilaga II till förordning (EG) nr 853/2004.

6.   De medlemsstater som tillämpar bestämmelserna i punkt 1 eller det undantag som anges i punkt 2 ska ha en uppdaterad förteckning över de anläggningar, slakterier, styckningsanläggningar och köttproduktionsanläggningar som godkänts i enlighet med punkterna 3 och 4. Förteckningen ska minst innehålla anläggningens namn, adress och officiella registreringsnummer samt typ av anläggning och datum för godkännandet. Förteckningen och alla uppdateringar av den ska anmälas till kommissionen och de övriga medlemsstaterna inom 24 timmar efter godkännandet av den första anläggningen eller av eventuella påföljande ändringar.”

| 2. | Artikel 8c ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Artikel 8c ska utgå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 november 2012.

På kommissionens vägnar

Maroš ŠEFČOVIČ

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  EUT L 302, 13.11.2008, s. 19.

3

---

Rättelser

| 15.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 318/74 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 318/74

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 av den 30 november 2009 om kosmetiska produkter

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 342 av den 22 december 2009
  )

På sidan 69, artikel 15.1, första meningen, ska det

i stället för:

”1.   Användning i kosmetiska produkter av ämnen klassificerade som CMR-ämnen i kategori 2 enligt del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 ska förbjudas.”

vara:

”1.   Användning i kosmetiska produkter av ämnen klassificerade som CMR-ämnen i kategori 2 enligt del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 ska vara förbjuden.”

På sidan 70, artikel 15.2, första stycket, ska det

i stället för:

”Användning i kosmetiska produkter av ämnen som klassificeras som CMR-ämnen i kategori 1A eller 1B enligt del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 ska förbjudas.”

vara:

”Användning i kosmetiska produkter av ämnen som klassificeras som CMR-ämnen i kategori 1A eller 1B enligt del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 ska vara förbjuden.”

På sidan 191, bilaga IV, fotnot 1, ska det

i stället för:

| ”(1) | For use as a UV-Filter, see Annex VI, No. 27.” |
| --- | --- |

”(1)

For use as a UV-Filter, see Annex VI, No. 27.”

vara:

| ”(1) | Som UV-filter, se bilaga VI, nr 27.” |
| --- | --- |

”(1)

Som UV-filter, se bilaga VI, nr 27.”

På sidan 200, bilaga V, fotnot 1, ska det

i stället för:

| ”(1) | For use other than as a preservative, see Annex III, No. 98.” |
| --- | --- |

”(1)

For use other than as a preservative, see Annex III, No. 98.”

vara:

| ”(1) | Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 98.” |
| --- | --- |

”(1)

Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 98.”

På sidan 200, bilaga V, fotnoterna 3 till 8, ska det

i stället för:

| ”(3) | For use other than as a preservative, see Annex III, No. 13. |
| --- | --- |

”(3)

For use other than as a preservative, see Annex III, No. 13.

| (4) | For use other than as a preservative, see Annex III. No. 101. |
| --- | --- |

(4)

For use other than as a preservative, see Annex III. No. 101.

| (5) | For use other than as a preservative, see Annex III, No. 99. |
| --- | --- |

(5)

For use other than as a preservative, see Annex III, No. 99.

| (6) | For use other than as a preservative, see Annex III, No. 100. |
| --- | --- |

(6)

For use other than as a preservative, see Annex III, No. 100.

| (7) | For use other than as a preservative, see Annex III, No. 45, 68. |
| --- | --- |

(7)

For use other than as a preservative, see Annex III, No. 45, 68.

| (8) | For use other than as a preservative, see Annex III, No. 54.” |
| --- | --- |

(8)

For use other than as a preservative, see Annex III, No. 54.”

vara:

| ”(3) | Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 13. |
| --- | --- |

”(3)

Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 13.

| (4) | Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 101. |
| --- | --- |

(4)

Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 101.

| (5) | Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 99. |
| --- | --- |

(5)

Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 99.

| (6) | Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 100. |
| --- | --- |

(6)

Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 100.

| (7) | Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 45, 68. |
| --- | --- |

(7)

Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 45, 68.

| (8) | Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 54.” |
| --- | --- |

(8)

Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 54.”

På sidan 200, bilaga V, fotnot 10, ska det

i stället för:

| ”(10) | For use other than as a preservative, see Annex III, No. 65.” |
| --- | --- |

”(10)

For use other than as a preservative, see Annex III, No. 65.”

vara:

| ”(10) | Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 65.” |
| --- | --- |

”(10)

Som annat än konserveringsmedel, se bilaga III, nr 65.”

På sidan 202, bilaga VI, fotnot 2, ska det

i stället för:

| ”(2) | For use other than as a colorant, see Annex IV, No. 143.” |
| --- | --- |

”(2)

For use other than as a colorant, see Annex IV, No. 143.”

vara:

| ”(2) | Som annat än färgämne, se bilaga IV, nr 143.” |
| --- | --- |

”(2)

Som annat än färgämne, se bilaga IV, nr 143.”

---