# Uradni list L 325/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.325.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 325 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5523. november 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.325.slv

Uradni list

Evropske unije

L 325

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5523. november 2012

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep št. 1093/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o evropskem letu državljanov (2013) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep št. 1093/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o evropskem letu državljanov (2013)

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1094/2012 z dne 22. novembra 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 9 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1095/2012 z dne 22. novembra 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z reprezentativnimi cenami v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc | 11 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Izvedbena direktiva Komisije 2012/37/EU z dne 22. novembra 2012 o spremembi nekaterih prilog k direktivam Sveta 66/401/EGS in 66/402/EGS v zvezi s pogoji, ki jih mora izpolnjevati seme Galega orientalis Lam., največjo težo partije semena nekaterih vrst krmnih rastlin ter velikostjo vzorca Sorghum spp. (
  1
  ) | 13 |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/715/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 22. novembra 2012 o določitvi seznama tretjih držav z ureditvenim okvirom, ki velja za zdravilne učinkovine zdravil za uporabo v humani medicini, ter zadevnih ukrepov za nadzor in dejavnosti izvrševanja za zagotovitev ravni varovanja javnega zdravja, enakovredne ravni v Uniji, v skladu z Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 15 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | | 2012/716/EU |
| | * | Sklep št. 1/2012 Skupnega odbora EU-Švica z dne 11. septembra 2012 o sprejetju poslovnika Skupnega odbora in ustanovitvi delovne skupine | 17 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1094/2012 z dne 22. novembra 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

9

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1095/2012 z dne 22. novembra 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z reprezentativnimi cenami v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

11

DIREKTIVE

*

Izvedbena direktiva Komisije 2012/37/EU z dne 22. novembra 2012 o spremembi nekaterih prilog k direktivam Sveta 66/401/EGS in 66/402/EGS v zvezi s pogoji, ki jih mora izpolnjevati seme Galega orientalis Lam., največjo težo partije semena nekaterih vrst krmnih rastlin ter velikostjo vzorca Sorghum spp. (
  1
  )

Galega orientalis

Sorghum

1

13

SKLEPI

2012/715/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 22. novembra 2012 o določitvi seznama tretjih držav z ureditvenim okvirom, ki velja za zdravilne učinkovine zdravil za uporabo v humani medicini, ter zadevnih ukrepov za nadzor in dejavnosti izvrševanja za zagotovitev ravni varovanja javnega zdravja, enakovredne ravni v Uniji, v skladu z Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

15

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

2012/716/EU

*

Sklep št. 1/2012 Skupnega odbora EU-Švica z dne 11. septembra 2012 o sprejetju poslovnika Skupnega odbora in ustanovitvi delovne skupine

17

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 320/2008 z dne 7. aprila 2008 o razveljavitvi izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih elektronskih mikrovezij, znanih kot DRAM (dinamični bralno-pisalni pomnilniki), s poreklom iz Republike Koreje in zaključku postopka (UL L 96, 9.4.2008) | 19 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 320/2008 z dne 7. aprila 2008 o razveljavitvi izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih elektronskih mikrovezij, znanih kot DRAM (dinamični bralno-pisalni pomnilniki), s poreklom iz Republike Koreje in zaključku postopka (UL L 96, 9.4.2008)

(UL L 96, 9.4.2008)

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

SKLEPI

| 23.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 325/1

---

SKLEP št. 1093/2012/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 21. novembra 2012

o evropskem letu državljanov (2013)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 21(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija temelji na nedeljivih in univerzalnih vrednotah človekovega dostojanstva, svobode, enakopravnosti in solidarnosti ter se opira na načela demokracije in pravne države. To so osnovna načela držav članic v družbah, v katerih prevladujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravica, solidarnost in enakost med ženskami in moškimi. Vsak državljan Unije ima in bi moral uživati pravice iz Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(1)

Unija temelji na nedeljivih in univerzalnih vrednotah človekovega dostojanstva, svobode, enakopravnosti in solidarnosti ter se opira na načela demokracije in pravne države. To so osnovna načela držav članic v družbah, v katerih prevladujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravica, solidarnost in enakost med ženskami in moškimi. Vsak državljan Unije ima in bi moral uživati pravice iz Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (2) | Maastrichtska pogodba je v letu 1993 uvedla pojem državljanstva Unije. Amsterdamska pogodba iz leta 1999 in Lizbonska pogodba iz leta 2009 sta dodatno okrepili pravice, povezane z državljanstvom Unije. Leto 2013 bo obeležilo 20. obletnico uvedbe državljanstva Unije. Točka 12 člena 1 in točka 34 člena 2 Lizbonske pogodbe (zdaj člen 9 PEU in člen 20 PDEU) določata, da so vse osebe z državljanstvom ene od držav članic državljani Unije, da se državljanstvo Unije doda nacionalnemu državljanstvu posamezne države članice in ga ne nadomesti ter da državljani Unije uživajo pravice in imajo obveznosti, določene v Pogodbah. V točki 35 člena 2 Lizbonske pogodbe (zdaj člen 21 PDEU) je zapisana pravica državljanov Unije do prostega gibanja in prebivanja. |
| --- | --- |

(2)

Maastrichtska pogodba je v letu 1993 uvedla pojem državljanstva Unije. Amsterdamska pogodba iz leta 1999 in Lizbonska pogodba iz leta 2009 sta dodatno okrepili pravice, povezane z državljanstvom Unije. Leto 2013 bo obeležilo 20. obletnico uvedbe državljanstva Unije. Točka 12 člena 1 in točka 34 člena 2 Lizbonske pogodbe (zdaj člen 9 PEU in člen 20 PDEU) določata, da so vse osebe z državljanstvom ene od držav članic državljani Unije, da se državljanstvo Unije doda nacionalnemu državljanstvu posamezne države članice in ga ne nadomesti ter da državljani Unije uživajo pravice in imajo obveznosti, določene v Pogodbah. V točki 35 člena 2 Lizbonske pogodbe (zdaj člen 21 PDEU) je zapisana pravica državljanov Unije do prostega gibanja in prebivanja.

| (3) | Stockholmski program – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (3), postavlja državljane v središče evropskih politik na področju svobode, varnosti in pravice. Svoje ukrepanje osredotoča na „grajenje Evrope državljanov“, med drugim tudi s spodbujanjem pravic državljanov, zlasti pravice do prostega gibanja, in pravic, ki državljanom Unije omogočajo, da se dejavno vključujejo v demokratično življenje Unije. |
| --- | --- |

(3)

Stockholmski program – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (3), postavlja državljane v središče evropskih politik na področju svobode, varnosti in pravice. Svoje ukrepanje osredotoča na „grajenje Evrope državljanov“, med drugim tudi s spodbujanjem pravic državljanov, zlasti pravice do prostega gibanja, in pravic, ki državljanom Unije omogočajo, da se dejavno vključujejo v demokratično življenje Unije.

| (4) | Evropski parlament je Komisijo v svoji Resoluciji z dne 15. decembra 2010 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009–2010) – učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (4) pozval, naj leto 2013 razglasi za evropsko leto državljanov, s čimer bi spodbudila razpravo o državljanstvu Unije, vključno z izrazjem zanj, njegovo vsebino in področjem uporabe, in državljane Unije obvešča o njihovih pravicah, zlasti o novih pravicah, ki jih imajo od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, in o sredstvih, ki so jim na voljo za njihovo uveljavljanje. |
| --- | --- |

(4)

Evropski parlament je Komisijo v svoji Resoluciji z dne 15. decembra 2010 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009–2010) – učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (4) pozval, naj leto 2013 razglasi za evropsko leto državljanov, s čimer bi spodbudila razpravo o državljanstvu Unije, vključno z izrazjem zanj, njegovo vsebino in področjem uporabe, in državljane Unije obvešča o njihovih pravicah, zlasti o novih pravicah, ki jih imajo od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, in o sredstvih, ki so jim na voljo za njihovo uveljavljanje.

| (5) | Leto 2013 bi bilo treba razglasiti za evropsko leto državljanov. Evropsko leto državljanov bi bila pravočasna priložnost za krepitev ozaveščenosti širše javnosti o pravicah in dolžnostih, povezanih z državljanstvom Unije. Njegov cilj bi moralo biti tudi izboljšanje ozaveščenosti državljanov o pravicah, ki izhajajo iz državljanstva Unije, kadar uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja in prebivanja v drugi državi članici, na primer kot študenti, delavci, iskalci zaposlitve, prostovoljci, potrošniki, podjetniki, mladi ljudje ali upokojenci. Tako bi moralo biti ozaveščanje geografsko, demografsko in socialno usmerjeno, osredotočati pa bi se moralo tudi na odstranjevanje preostalih ovir za uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz državljanstva Unije. Podano bi moralo biti sporočilo, da tudi sami državljani Unije igrajo pomembno vlogo pri krepitvi teh pravic, s tem ko sodelujejo v civilni družbi in demokratičnem življenju. |
| --- | --- |

(5)

Leto 2013 bi bilo treba razglasiti za evropsko leto državljanov. Evropsko leto državljanov bi bila pravočasna priložnost za krepitev ozaveščenosti širše javnosti o pravicah in dolžnostih, povezanih z državljanstvom Unije. Njegov cilj bi moralo biti tudi izboljšanje ozaveščenosti državljanov o pravicah, ki izhajajo iz državljanstva Unije, kadar uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja in prebivanja v drugi državi članici, na primer kot študenti, delavci, iskalci zaposlitve, prostovoljci, potrošniki, podjetniki, mladi ljudje ali upokojenci. Tako bi moralo biti ozaveščanje geografsko, demografsko in socialno usmerjeno, osredotočati pa bi se moralo tudi na odstranjevanje preostalih ovir za uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz državljanstva Unije. Podano bi moralo biti sporočilo, da tudi sami državljani Unije igrajo pomembno vlogo pri krepitvi teh pravic, s tem ko sodelujejo v civilni družbi in demokratičnem življenju.

| (6) | Da bi se državljani Unije lahko premišljeno odločali, ali naj uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja, ni dovolj okrepiti njihove ozaveščenosti o sami pravici. Pomembno je, da so primerno obveščeni tudi o drugih pravicah, ki jim jih zagotavlja pravo Unije v čezmejnih situacijah. Te informacije bi jim tudi omogočale, da uživajo te druge pravice v celoti, če se odločijo uveljavljati svojo pravico do prostega gibanja. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se državljani Unije lahko premišljeno odločali, ali naj uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja, ni dovolj okrepiti njihove ozaveščenosti o sami pravici. Pomembno je, da so primerno obveščeni tudi o drugih pravicah, ki jim jih zagotavlja pravo Unije v čezmejnih situacijah. Te informacije bi jim tudi omogočale, da uživajo te druge pravice v celoti, če se odločijo uveljavljati svojo pravico do prostega gibanja.

| (7) | Pravica do prostega gibanja in prebivanja se je vse od uvedbe z Rimsko pogodbo leta 1958 kot ene izmed štirih temeljnih svoboščin izkazala za enega od stebrov pri gradnji notranjega trga, ki koristi gospodarstvom držav članic in posameznim državljanom Unije. |
| --- | --- |

(7)

Pravica do prostega gibanja in prebivanja se je vse od uvedbe z Rimsko pogodbo leta 1958 kot ene izmed štirih temeljnih svoboščin izkazala za enega od stebrov pri gradnji notranjega trga, ki koristi gospodarstvom držav članic in posameznim državljanom Unije.

| (8) | Pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic državljani Unije cenijo kot eno bistvenih individualnih pravic, ki so vezane na državljanstvo Unije. Pravica kot taka izkazuje in spodbuja boljše razumevanje vrednosti evropske integracije ter sodelovanja državljanov pri oblikovanju Unije. |
| --- | --- |

(8)

Pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic državljani Unije cenijo kot eno bistvenih individualnih pravic, ki so vezane na državljanstvo Unije. Pravica kot taka izkazuje in spodbuja boljše razumevanje vrednosti evropske integracije ter sodelovanja državljanov pri oblikovanju Unije.

| (9) | Kljub dejstvu, da je pravica do prostega gibanja in prebivanja trdno zasidrana v primarnem pravu Unije in znatno razvita v njenem sekundarnem pravu, še vedno obstaja vrzel med veljavnimi pravnimi predpisi in resničnostjo, s katero se spopadajo državljani, kadar želijo uveljaviti te pravice v praksi. Poleg negotovosti glede prednosti, ki jih omogoča mobilnost, državljani Unije izpostavljajo preštevilne praktične ovire za življenje in delo v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(9)

Kljub dejstvu, da je pravica do prostega gibanja in prebivanja trdno zasidrana v primarnem pravu Unije in znatno razvita v njenem sekundarnem pravu, še vedno obstaja vrzel med veljavnimi pravnimi predpisi in resničnostjo, s katero se spopadajo državljani, kadar želijo uveljaviti te pravice v praksi. Poleg negotovosti glede prednosti, ki jih omogoča mobilnost, državljani Unije izpostavljajo preštevilne praktične ovire za življenje in delo v drugi državi članici.

| (10) | Komisija je v Poročilu o državljanstvu EU iz leta 2010 z dne 27. oktobra 2010 z naslovom „Odpravljanje ovir za pravice državljanov EU“ obravnavala glavne ovire, s katerimi se državljani še vedno srečujejo v vsakdanjem življenju, kadar skušajo zlasti v čezmejnih situacijah uveljavljati svoje pravice, ki jih imajo kot državljani Unije, ter določila 25 konkretnih ukrepov za odpravo teh ovir. Ena izmed opredeljenih ovir je bilo pomanjkanje informacij. Komisija je v svojem poročilu ugotovila, da državljani Unije ne morejo uživati svojih pravic, ker se jih ne zavedajo, ter napovedala, da namerava okrepiti razširjanje informacij za državljane Unije glede njihovih pravic, zlasti glede pravice do prostega gibanja. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je v Poročilu o državljanstvu EU iz leta 2010 z dne 27. oktobra 2010 z naslovom „Odpravljanje ovir za pravice državljanov EU“ obravnavala glavne ovire, s katerimi se državljani še vedno srečujejo v vsakdanjem življenju, kadar skušajo zlasti v čezmejnih situacijah uveljavljati svoje pravice, ki jih imajo kot državljani Unije, ter določila 25 konkretnih ukrepov za odpravo teh ovir. Ena izmed opredeljenih ovir je bilo pomanjkanje informacij. Komisija je v svojem poročilu ugotovila, da državljani Unije ne morejo uživati svojih pravic, ker se jih ne zavedajo, ter napovedala, da namerava okrepiti razširjanje informacij za državljane Unije glede njihovih pravic, zlasti glede pravice do prostega gibanja.

| (11) | PEU in PDEU dajeta vsakemu državljanu Unije pravico, da se prosto giblje in prebiva na ozemlju držav članic; pravico, da voli in je voljen na volitvah v Evropski parlament in na občinskih volitvah v državi članici, kjer prebiva, in sicer pod enakimi pogoji kot državljani te države članice; pravico, da ga na ozemlju tretje države, kjer država članica, katere državljan je, nima predstavništva, ščitijo diplomatski in konzularni organi katere koli države članice pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane te države članice; pravico naslavljati peticije na Evropski parlament; pravico obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic; pravico naslavljati institucije Unije; in druge pravice na različnih področij, kot so prost pretok blaga in storitev, varstvo potrošnikov in zaščita javnega zdravja, enake možnosti in enaka obravnava ter dostop do zaposlitve in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(11)

PEU in PDEU dajeta vsakemu državljanu Unije pravico, da se prosto giblje in prebiva na ozemlju držav članic; pravico, da voli in je voljen na volitvah v Evropski parlament in na občinskih volitvah v državi članici, kjer prebiva, in sicer pod enakimi pogoji kot državljani te države članice; pravico, da ga na ozemlju tretje države, kjer država članica, katere državljan je, nima predstavništva, ščitijo diplomatski in konzularni organi katere koli države članice pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane te države članice; pravico naslavljati peticije na Evropski parlament; pravico obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic; pravico naslavljati institucije Unije; in druge pravice na različnih področij, kot so prost pretok blaga in storitev, varstvo potrošnikov in zaščita javnega zdravja, enake možnosti in enaka obravnava ter dostop do zaposlitve in socialnega varstva.

| (12) | Lizbonska pogodba je uvedla nove pravice, zlasti državljansko pobudo, ki je določena v točki 12 člena 1 in točki 37 člena 2 te pogodbe (člen 11 PEU in člen 24 PDEU) in ki omogoča, da lahko vsaj milijon državljanov iz znatnega števila držav članic pozove Komisijo, naj predstavi predlog na katerem koli področju pristojnosti Unije, tako da so lahko državljani tudi dejavno udeleženi v političnem življenju Unije in neposredno sooblikujejo razvoj prava Unije (5). |
| --- | --- |

(12)

Lizbonska pogodba je uvedla nove pravice, zlasti državljansko pobudo, ki je določena v točki 12 člena 1 in točki 37 člena 2 te pogodbe (člen 11 PEU in člen 24 PDEU) in ki omogoča, da lahko vsaj milijon državljanov iz znatnega števila držav članic pozove Komisijo, naj predstavi predlog na katerem koli področju pristojnosti Unije, tako da so lahko državljani tudi dejavno udeleženi v političnem življenju Unije in neposredno sooblikujejo razvoj prava Unije (5).

| (13) | Evropski parlament že od prvih neposrednih volitev leta 1979 deluje kot neposredni vmesni člen med državljani in Unijo. S svojimi poslanci ima ključno vlogo pri obveščanju o pravicah in prednostih državljanstva Unije, pri postavljanju interesov državljanov Unije med oblikovanjem politike v ospredje ter pri spodbujanju dejavnega sodelovanja državljanov Unije. Ozaveščanje o pravicah državljanov Unije, enakosti med spoloma, udeležbi žensk in moških v demokratičnem življenju Unije, vključno z njihovo volilno pravico, tako v vlogi volivcev kot tudi kandidatov, v državi članici, kjer prebivajo, in o področjih, na katerih ima Evropski parlament pristojnosti v zakonodajnem postopku, je pomembno tudi v luči volitev v Evropski parlament leta 2014. Učinke takih ukrepov za boljšo ozaveščenost bi bilo treba dodatno okrepiti s tesnim usklajevanjem in uporabo sinergij z ustreznimi ukrepi institucij Unije, zlasti Evropskega parlamenta, evropskih političnih strank in fundacij ter držav članic med pripravami na te volitve. |
| --- | --- |

(13)

Evropski parlament že od prvih neposrednih volitev leta 1979 deluje kot neposredni vmesni člen med državljani in Unijo. S svojimi poslanci ima ključno vlogo pri obveščanju o pravicah in prednostih državljanstva Unije, pri postavljanju interesov državljanov Unije med oblikovanjem politike v ospredje ter pri spodbujanju dejavnega sodelovanja državljanov Unije. Ozaveščanje o pravicah državljanov Unije, enakosti med spoloma, udeležbi žensk in moških v demokratičnem življenju Unije, vključno z njihovo volilno pravico, tako v vlogi volivcev kot tudi kandidatov, v državi članici, kjer prebivajo, in o področjih, na katerih ima Evropski parlament pristojnosti v zakonodajnem postopku, je pomembno tudi v luči volitev v Evropski parlament leta 2014. Učinke takih ukrepov za boljšo ozaveščenost bi bilo treba dodatno okrepiti s tesnim usklajevanjem in uporabo sinergij z ustreznimi ukrepi institucij Unije, zlasti Evropskega parlamenta, evropskih političnih strank in fundacij ter držav članic med pripravami na te volitve.

| (14) | Državljani Unije, ki se odločajo o morebitnem uveljavljanju svoje pravice do prostega gibanja in prebivanja, bi morali biti poleg tega na podlagi predpisov Unije o koordinaciji sistemov socialne varnosti obveščeni o pravicah do pridobitve ali ohranitve pravic socialne varnosti, tudi tistih pri čezmejnem zdravstvenem varstvu. Ti predpisi jim zagotavljajo, da pri gibanju znotraj Unije ne bodo izgubili pravic socialne varnosti. Poleg tega morajo biti obveščeni o priznavanju njihovih izobraževalnih, akademskih in poklicnih kvalifikacij ter o socialnih in državljanskih kompetencah, ki so del evropskega okvira „ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje“ (6) in jim lahko omogočijo polno udeležbo v državljanskem življenju in uveljavljanje pravic, ki jih imajo na podlagi prava Unije. |
| --- | --- |

(14)

Državljani Unije, ki se odločajo o morebitnem uveljavljanju svoje pravice do prostega gibanja in prebivanja, bi morali biti poleg tega na podlagi predpisov Unije o koordinaciji sistemov socialne varnosti obveščeni o pravicah do pridobitve ali ohranitve pravic socialne varnosti, tudi tistih pri čezmejnem zdravstvenem varstvu. Ti predpisi jim zagotavljajo, da pri gibanju znotraj Unije ne bodo izgubili pravic socialne varnosti. Poleg tega morajo biti obveščeni o priznavanju njihovih izobraževalnih, akademskih in poklicnih kvalifikacij ter o socialnih in državljanskih kompetencah, ki so del evropskega okvira „ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje“ (6) in jim lahko omogočijo polno udeležbo v državljanskem življenju in uveljavljanje pravic, ki jih imajo na podlagi prava Unije.

| (15) | Državljani Unije bi morali biti tudi bolje obveščeni o pravicah, ki jih imajo kot potniki katerega koli prevoznega sredstva v Uniji ter kot potrošniki v drugih državah članicah. Če so državljani Unije prepričani, da so njihove potrošniške pravice učinkovito zaščitene, bodo lahko prispevali k razvoju trga blaga in storitev v Uniji, ki bo tako učinkoviteje uresničil vse svoje zmožnosti v korist državljanov. Podobno bi morali biti državljani bolje obveščeni o predpisih glede splošne varnosti proizvodov in tržnega nadzora, da se bodo lahko zavedali, kako so zaščiteni njihovo zdravje in njihove pravice v Uniji, zlasti pri nevarnostih ali tveganjih, ki jih kot posamezniki ne morejo obvladati. Poleg tega je pomembno okrepiti ozaveščenost državljanov Unije o njihovih pravicah do čezmejnega zdravstvenega varstva in spremljajočih ukrepih, kot sta e-zdravje in telemedicina, kar jim bo omogočilo celovito koriščenje varnega in kakovostnega zdravstvenega varstva v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(15)

Državljani Unije bi morali biti tudi bolje obveščeni o pravicah, ki jih imajo kot potniki katerega koli prevoznega sredstva v Uniji ter kot potrošniki v drugih državah članicah. Če so državljani Unije prepričani, da so njihove potrošniške pravice učinkovito zaščitene, bodo lahko prispevali k razvoju trga blaga in storitev v Uniji, ki bo tako učinkoviteje uresničil vse svoje zmožnosti v korist državljanov. Podobno bi morali biti državljani bolje obveščeni o predpisih glede splošne varnosti proizvodov in tržnega nadzora, da se bodo lahko zavedali, kako so zaščiteni njihovo zdravje in njihove pravice v Uniji, zlasti pri nevarnostih ali tveganjih, ki jih kot posamezniki ne morejo obvladati. Poleg tega je pomembno okrepiti ozaveščenost državljanov Unije o njihovih pravicah do čezmejnega zdravstvenega varstva in spremljajočih ukrepih, kot sta e-zdravje in telemedicina, kar jim bo omogočilo celovito koriščenje varnega in kakovostnega zdravstvenega varstva v drugih državah članicah.

| (16) | Cilj tega sklepa je prispevati k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, saj je omogočanje prostega gibanja oseb in povečanje mobilnosti delavcev pomemben način za odpravljanje posledic demografskih sprememb na trgu dela ter povečanje zaposljivosti ljudi in konkurenčnosti evropske industrije. Dolgoročni cilj tega sklepa je prav tako podpreti raziskave in inovacije v Uniji glede na sedanje zaskrbljujoče visoke stopnje brezposelnosti v določenih državah članicah. |
| --- | --- |

(16)

Cilj tega sklepa je prispevati k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, saj je omogočanje prostega gibanja oseb in povečanje mobilnosti delavcev pomemben način za odpravljanje posledic demografskih sprememb na trgu dela ter povečanje zaposljivosti ljudi in konkurenčnosti evropske industrije. Dolgoročni cilj tega sklepa je prav tako podpreti raziskave in inovacije v Uniji glede na sedanje zaskrbljujoče visoke stopnje brezposelnosti v določenih državah članicah.

| (17) | Informacijske in izobraževalne kampanje ter kampanje za krepitev ozaveščenosti, organizirane v okviru evropskega leta državljanov, bi morale upoštevati tudi potrebe nekaterih posebnih in ranljivih skupin. Informacije bi morale biti brezplačne in dostopne v vseh uradnih jezikih Unije. Posredovati bi jih bilo treba v preprostem jeziku in v sodelovanju z lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi, mediji, civilno družbo in nevladnimi organizacijami. Te različne zainteresirane strani bi lahko predvidele pobude, kot so tekmovanja v pisanju esejev in izdelava akcijskih načrtov ter učbenikov, spletni forumi in kampanje v šolah in na univerzah. |
| --- | --- |

(17)

Informacijske in izobraževalne kampanje ter kampanje za krepitev ozaveščenosti, organizirane v okviru evropskega leta državljanov, bi morale upoštevati tudi potrebe nekaterih posebnih in ranljivih skupin. Informacije bi morale biti brezplačne in dostopne v vseh uradnih jezikih Unije. Posredovati bi jih bilo treba v preprostem jeziku in v sodelovanju z lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi, mediji, civilno družbo in nevladnimi organizacijami. Te različne zainteresirane strani bi lahko predvidele pobude, kot so tekmovanja v pisanju esejev in izdelava akcijskih načrtov ter učbenikov, spletni forumi in kampanje v šolah in na univerzah.

| (18) | Dejavna vloga državljanov Unije in združenj, ki jih zastopajo, je bistvena za delovanje Unije. Člena 10 in 11 PEU poudarjata pomen participativne demokracije v vseh njenih vidikih ter vlogo državljanov in združenj, ki jih predstavljajo, pri izražanju in izmenjavi mnenj o vseh področij delovanja Unije. Institucije Unije bi morale z odprtim, preglednim in rednim dialogom s civilno družbo spodbujati k dejavni demokratični udeležbi v procesu odločanja, da se zagotovita skladnost in preglednost ukrepov Unije. Dejavno udeležbo državljanov Unije bi bilo treba omogočati tudi z dostopom do dokumentov in informacij ter dobrim upravljanjem in dobro upravo. |
| --- | --- |

(18)

Dejavna vloga državljanov Unije in združenj, ki jih zastopajo, je bistvena za delovanje Unije. Člena 10 in 11 PEU poudarjata pomen participativne demokracije v vseh njenih vidikih ter vlogo državljanov in združenj, ki jih predstavljajo, pri izražanju in izmenjavi mnenj o vseh področij delovanja Unije. Institucije Unije bi morale z odprtim, preglednim in rednim dialogom s civilno družbo spodbujati k dejavni demokratični udeležbi v procesu odločanja, da se zagotovita skladnost in preglednost ukrepov Unije. Dejavno udeležbo državljanov Unije bi bilo treba omogočati tudi z dostopom do dokumentov in informacij ter dobrim upravljanjem in dobro upravo.

| (19) | Izobraževalna politika ima pomembno vlogo pri obveščanju državljanov, zlasti mladih ljudi, o zasnovi državljanstva Unije in z njim povezanih pravicah. Podpira lahko tudi spodbujanje večjezičnosti ter mobilnosti študentov, učiteljev, oseb, ki se poklicno usposabljajo, in vodij njihovega usposabljanja ter krepitev družbenih in državljanskih kompetenc v skladu z evropskim okvirom o „ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje“, kar jim lahko omogoči polno udeležbo v državljanskem življenju in celovito uveljavljanje pravic, ki jih imajo po pravu Unije. Obstajati bi morala možnost za izvedbo posebnih ukrepov za ozaveščanje glede možnosti za prostovoljstvo, študij v tujini, opravljanje pripravništva v drugi državi članici ali sodelovanje v programih Unije za izmenjave v izobraževanju. |
| --- | --- |

(19)

Izobraževalna politika ima pomembno vlogo pri obveščanju državljanov, zlasti mladih ljudi, o zasnovi državljanstva Unije in z njim povezanih pravicah. Podpira lahko tudi spodbujanje večjezičnosti ter mobilnosti študentov, učiteljev, oseb, ki se poklicno usposabljajo, in vodij njihovega usposabljanja ter krepitev družbenih in državljanskih kompetenc v skladu z evropskim okvirom o „ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje“, kar jim lahko omogoči polno udeležbo v državljanskem življenju in celovito uveljavljanje pravic, ki jih imajo po pravu Unije. Obstajati bi morala možnost za izvedbo posebnih ukrepov za ozaveščanje glede možnosti za prostovoljstvo, študij v tujini, opravljanje pripravništva v drugi državi članici ali sodelovanje v programih Unije za izmenjave v izobraževanju.

| (20) | Evropsko leto državljanov bo zaznamovalo Poročilo Komisije o državljanstvu EU v letu 2013, v katerem bodo predstavljene podrobnosti napredka, doseženega od Poročila o državljanstvu EU v letu 2010, in predlagani nadaljnji ukrepi za odpravo ovir, ki državljanom Unije še vedno preprečujejo, da bi uveljavljali svoje pravice. Na podlagi tega poročila bo Svetu omogočeno, da lahko sprejme predpise za okrepitev ali dopolnitev pravic, povezanih z državljanstvom Unije. |
| --- | --- |

(20)

Evropsko leto državljanov bo zaznamovalo Poročilo Komisije o državljanstvu EU v letu 2013, v katerem bodo predstavljene podrobnosti napredka, doseženega od Poročila o državljanstvu EU v letu 2010, in predlagani nadaljnji ukrepi za odpravo ovir, ki državljanom Unije še vedno preprečujejo, da bi uveljavljali svoje pravice. Na podlagi tega poročila bo Svetu omogočeno, da lahko sprejme predpise za okrepitev ali dopolnitev pravic, povezanih z državljanstvom Unije.

| (21) | Državljane Unije bi bilo treba obvestiti tudi o večjezičnem spletnem portalu Tvoja Evropa, ki je enotna informacijska točka za področje pravic državljanov in podjetij v Uniji. |
| --- | --- |

(21)

Državljane Unije bi bilo treba obvestiti tudi o večjezičnem spletnem portalu Tvoja Evropa, ki je enotna informacijska točka za področje pravic državljanov in podjetij v Uniji.

| (22) | Informacijski centri Europe Direct bi morali kot lokalni vmesnik med Unijo in njenimi državljani delovati v tesnem partnerstvu z Evropskim parlamentom pri kampanjah ozaveščanja, in sicer z lajšanjem razprave o Uniji na lokalni in regionalni ravni, posredovanjem in distribucijo informacijskega gradiva javnosti ter omogočanjem pošiljanja povratnih informacij institucijam Unije. |
| --- | --- |

(22)

Informacijski centri Europe Direct bi morali kot lokalni vmesnik med Unijo in njenimi državljani delovati v tesnem partnerstvu z Evropskim parlamentom pri kampanjah ozaveščanja, in sicer z lajšanjem razprave o Uniji na lokalni in regionalni ravni, posredovanjem in distribucijo informacijskega gradiva javnosti ter omogočanjem pošiljanja povratnih informacij institucijam Unije.

| (23) | Vse pobude, uvedene za namene in v okviru evropskega leta državljanov, bi morale imeti za cilj povečanje vzajemnega razumevanja med državljani Unije, institucijami Unije in državami članicami. To vključuje tudi izboljšanje ozaveščenosti o pravicah državljanov med zaposlenimi v javnih organih, bodisi na ravni Unije bodisi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni. |
| --- | --- |

(23)

Vse pobude, uvedene za namene in v okviru evropskega leta državljanov, bi morale imeti za cilj povečanje vzajemnega razumevanja med državljani Unije, institucijami Unije in državami članicami. To vključuje tudi izboljšanje ozaveščenosti o pravicah državljanov med zaposlenimi v javnih organih, bodisi na ravni Unije bodisi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni.

| (24) | Od ustanovitve leta 1949 ima Svet Evrope vodilno vlogo na področju izobraževanja in kulture, tako da spodbuja in vzpostavlja evropska kulturna omrežja ter medkulturni dialog in spodbuja jezikovno raznolikost. Zato bi morala Unija razviti sinergije z delom Sveta Evrope na tem področju, kar zadeva evropsko leto državljanov. |
| --- | --- |

(24)

Od ustanovitve leta 1949 ima Svet Evrope vodilno vlogo na področju izobraževanja in kulture, tako da spodbuja in vzpostavlja evropska kulturna omrežja ter medkulturni dialog in spodbuja jezikovno raznolikost. Zato bi morala Unija razviti sinergije z delom Sveta Evrope na tem področju, kar zadeva evropsko leto državljanov.

| (25) | Za krepitev ozaveščenosti državljanov o pravicah, ki jih imajo kot državljani Unije, so odgovorne predvsem države članice. To vključuje zagotavljanje informacij o Uniji in ciljno poročanje o dejavnostih vseh institucij Unije. Ukrepanje na ravni Unije dopolnjuje in nadgrajuje ukrepe na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, kot je bilo poudarjeno v politični izjavi „Partnerstvo za komuniciranje o Evropi“, ki so jo 22. oktobra 2008 podpisali Evropski parlament, Svet in Komisija (7). Institucije Unije in države članice bi morale okrepiti sodelovanje z mediji in se zavezati, da jim bodo zagotavljale kakovostne informacije o Uniji. |
| --- | --- |

(25)

Za krepitev ozaveščenosti državljanov o pravicah, ki jih imajo kot državljani Unije, so odgovorne predvsem države članice. To vključuje zagotavljanje informacij o Uniji in ciljno poročanje o dejavnostih vseh institucij Unije. Ukrepanje na ravni Unije dopolnjuje in nadgrajuje ukrepe na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, kot je bilo poudarjeno v politični izjavi „Partnerstvo za komuniciranje o Evropi“, ki so jo 22. oktobra 2008 podpisali Evropski parlament, Svet in Komisija (7). Institucije Unije in države članice bi morale okrepiti sodelovanje z mediji in se zavezati, da jim bodo zagotavljale kakovostne informacije o Uniji.

| (26) | Za čim večjo učinkovitost in uspešnost dejavnosti, predvidenih za evropsko leto državljanov, je pomembno v letu 2012 izvesti vrsto pripravljalnih ukrepov v skladu s členom 49(6) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8) (finančna uredba). |
| --- | --- |

(26)

Za čim večjo učinkovitost in uspešnost dejavnosti, predvidenih za evropsko leto državljanov, je pomembno v letu 2012 izvesti vrsto pripravljalnih ukrepov v skladu s členom 49(6) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8) (finančna uredba).

| (27) | Sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter potrebne ukrepe za izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (9) in (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (10), ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (11). |
| --- | --- |

(27)

Sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter potrebne ukrepe za izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (9) in (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (10), ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (11).

| (28) | Druge dejavnosti, ki se ne financirajo iz proračuna evropskega leta državljanov, se lahko financirajo s sredstvi Unije iz obstoječih programov ali strukturnih skladov Unije, zlasti s programom „Evropa za državljane“ za obdobje 2007–2013 in posebnim programom za obdobje 2007–2013 „Temeljne pravice in državljanstvo“ kot delom splošnega programa „Temeljne pravice in pravosodje“, programom „Vseživljenjsko učenje“, ki vključuje program Erasmus, pobudo „Mladi in mobilnost“ ter programom „MEDIA“. |
| --- | --- |

(28)

Druge dejavnosti, ki se ne financirajo iz proračuna evropskega leta državljanov, se lahko financirajo s sredstvi Unije iz obstoječih programov ali strukturnih skladov Unije, zlasti s programom „Evropa za državljane“ za obdobje 2007–2013 in posebnim programom za obdobje 2007–2013 „Temeljne pravice in državljanstvo“ kot delom splošnega programa „Temeljne pravice in pravosodje“, programom „Vseživljenjsko učenje“, ki vključuje program Erasmus, pobudo „Mladi in mobilnost“ ter programom „MEDIA“.

| (29) | V korist prihodnjih evropskih let bi bilo treba pripraviti temeljito oceno ukrepov, izvedenih v okviru evropskega leta državljanov. Tako poročilo bi moralo vključevati zamisli in najboljšo prakso za prihodnje ukrepe, povezane s čim bolj učinkovito pomočjo in vključevanjem državljanov, pri čemer bi se po možnosti oprlo na primerljive količinske podatke, pridobljene iz evropskega leta državljanov. |
| --- | --- |

(29)

V korist prihodnjih evropskih let bi bilo treba pripraviti temeljito oceno ukrepov, izvedenih v okviru evropskega leta državljanov. Tako poročilo bi moralo vključevati zamisli in najboljšo prakso za prihodnje ukrepe, povezane s čim bolj učinkovito pomočjo in vključevanjem državljanov, pri čemer bi se po možnosti oprlo na primerljive količinske podatke, pridobljene iz evropskega leta državljanov.

| (30) | Ker ciljev evropskega leta državljanov, in sicer okrepiti ozaveščenost in znanje o pravicah in dolžnostih, povezanih z državljanstvom Unije, da se državljanom omogoči, da v celoti uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, in v tem okviru tudi spodbuditi uživanje ostalih pravic, povezanih z državljanstvom Unije, s strani državljanov Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj so za to potrebna večstranska partnerstva, mednarodna izmenjava informacij ter ozaveščanje in širjenje dobre prakse po vsej Uniji, in ker se te cilje zaradi obsega evropskega leta državljanov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(30)

Ker ciljev evropskega leta državljanov, in sicer okrepiti ozaveščenost in znanje o pravicah in dolžnostih, povezanih z državljanstvom Unije, da se državljanom omogoči, da v celoti uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, in v tem okviru tudi spodbuditi uživanje ostalih pravic, povezanih z državljanstvom Unije, s strani državljanov Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj so za to potrebna večstranska partnerstva, mednarodna izmenjava informacij ter ozaveščanje in širjenje dobre prakse po vsej Uniji, in ker se te cilje zaradi obsega evropskega leta državljanov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vsebina

Leto 2013 se razglasi za „evropsko leto državljanov“.

Člen 2

Cilji

1.   Splošni cilj evropskega leta državljanov je okrepiti ozaveščenost in znanje o pravicah in dolžnostih, povezanih z državljanstvom Unije, da se državljanom omogoči, da v celoti uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic. Evropsko leto državljanov v tem okviru spodbuja tudi uživanje ostalih pravic, povezanih z državljanstvom Unije, s strani državljanov Unije.

2.   Na podlagi odstavka 1 so posebni cilji evropskega leta državljanov naslednji:

| (a) | izboljšati ozaveščenost državljanov Unije o njihovih pravicah do prostega gibanja in prebivanja v Uniji ter v tem okviru o vseh drugih pravicah, ki jih imajo državljani Unije brez diskriminacije, vključno s pravico, da volijo na lokalnih in evropskih volitvah v državi članici, kjer prebivajo; |
| --- | --- |

(a)

izboljšati ozaveščenost državljanov Unije o njihovih pravicah do prostega gibanja in prebivanja v Uniji ter v tem okviru o vseh drugih pravicah, ki jih imajo državljani Unije brez diskriminacije, vključno s pravico, da volijo na lokalnih in evropskih volitvah v državi članici, kjer prebivajo;

| (b) | izboljšati ozaveščenost med državljani Unije, tudi mladimi, o tem, kako jim lahko pravice Unije konkretno koristijo, pa tudi o politikah in programih, ki obstajajo v podporo uveljavljanju teh pravic; |
| --- | --- |

(b)

izboljšati ozaveščenost med državljani Unije, tudi mladimi, o tem, kako jim lahko pravice Unije konkretno koristijo, pa tudi o politikah in programih, ki obstajajo v podporo uveljavljanju teh pravic;

| (c) | spodbuditi razpravo o učinkih pravice do prostega gibanja in prebivanja kot neodtujljivega vidika državljanstva Unije ter s tem povezanih možnostih, z namenom spodbujanja in krepitve dejavne državljanske in demokratične udeležbe državljanov Unije, zlasti v državljanskih forumih, ki obravnavajo politike Unije, in na volitvah v Evropski parlament, s čimer se krepi socialna kohezija, kulturna raznolikost, solidarnost, enakost med ženskami in moškimi, medsebojno spoštovanje in občutek skupne evropske identitete med državljani Unije na podlagi temeljnih vrednot Unije iz PEU in PDEU ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(c)

spodbuditi razpravo o učinkih pravice do prostega gibanja in prebivanja kot neodtujljivega vidika državljanstva Unije ter s tem povezanih možnostih, z namenom spodbujanja in krepitve dejavne državljanske in demokratične udeležbe državljanov Unije, zlasti v državljanskih forumih, ki obravnavajo politike Unije, in na volitvah v Evropski parlament, s čimer se krepi socialna kohezija, kulturna raznolikost, solidarnost, enakost med ženskami in moškimi, medsebojno spoštovanje in občutek skupne evropske identitete med državljani Unije na podlagi temeljnih vrednot Unije iz PEU in PDEU ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

Člen 3

Zadevne pobude

1.   Ukrepi, ki jih je treba sprejeti za doseganje ciljev iz člena 2, lahko vključujejo naslednje pobude, organizirane na ravni Unije ter nacionalni, regionalni ali lokalni ravni:

| (a) | informacijske, medijske in izobraževalne kampanje ter kampanje za krepitev ozaveščenosti, namenjene najširši javnosti in posebnim skupinam; |
| --- | --- |

(a)

informacijske, medijske in izobraževalne kampanje ter kampanje za krepitev ozaveščenosti, namenjene najširši javnosti in posebnim skupinam;

| (b) | izmenjave informacij ter izkušenj in dobrih praks med organi Unije, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter drugimi javnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe; |
| --- | --- |

(b)

izmenjave informacij ter izkušenj in dobrih praks med organi Unije, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter drugimi javnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe;

| (c) | konference, predstavitve – tudi prek interneta – in druge prireditve za spodbujanje razprave ter krepitev ozaveščenosti o pomenu in koristih pravice do prostega gibanja in prebivanja ter na splošno o pojmu državljanstva Unije in pravicah, ki so z njim povezane; |
| --- | --- |

(c)

konference, predstavitve – tudi prek interneta – in druge prireditve za spodbujanje razprave ter krepitev ozaveščenosti o pomenu in koristih pravice do prostega gibanja in prebivanja ter na splošno o pojmu državljanstva Unije in pravicah, ki so z njim povezane;

| (d) | uporabo obstoječih večjezičnih participativnih orodij za spodbujanje dejavne udeležbe organizacij civilne družbe in državljanov v evropskem letu državljanov, vključno z instrumenti neposredne demokracije, kot so državljanska pobuda in javna posvetovanja; |
| --- | --- |

(d)

uporabo obstoječih večjezičnih participativnih orodij za spodbujanje dejavne udeležbe organizacij civilne družbe in državljanov v evropskem letu državljanov, vključno z instrumenti neposredne demokracije, kot so državljanska pobuda in javna posvetovanja;

| (e) | krepitev vloge in prepoznavnosti obstoječih orodij za obveščanje državljanov, vključno s sodobnimi orodji informacijske in komunikacijske tehnologije, kot so večjezični informacijski centri Europe Direct in spletni portal Tvoja Evropa, kot ključnih elementov za „enotno informacijsko okence“ v zvezi s pravicami državljanov Unije; |
| --- | --- |

(e)

krepitev vloge in prepoznavnosti obstoječih orodij za obveščanje državljanov, vključno s sodobnimi orodji informacijske in komunikacijske tehnologije, kot so večjezični informacijski centri Europe Direct in spletni portal Tvoja Evropa, kot ključnih elementov za „enotno informacijsko okence“ v zvezi s pravicami državljanov Unije;

| (f) | krepitev vloge in prepoznavnosti orodij za reševanje problemov, kot je SOLVIT, da se jim omogoči boljša uporaba in zaščita njihovih pravic po pravu Unije; |
| --- | --- |

(f)

krepitev vloge in prepoznavnosti orodij za reševanje problemov, kot je SOLVIT, da se jim omogoči boljša uporaba in zaščita njihovih pravic po pravu Unije;

| (g) | zagotavljanje informacij državljanom Unije o Odboru za peticije Evropskega parlamenta in Evropskem varuhu človekovih pravic, da se jim omogoči boljša uporaba in zaščita njihovih pravic po pravu Unije, in |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje informacij državljanom Unije o Odboru za peticije Evropskega parlamenta in Evropskem varuhu človekovih pravic, da se jim omogoči boljša uporaba in zaščita njihovih pravic po pravu Unije, in

| (h) | promocijo poročila o državljanstvu EU, ki bi temeljilo na poglobljeni razpravi ter aktivnih prispevkih državljanov in zainteresiranih strani in ki bi opredelilo nadaljnje ovire, ki državljanom Unije preprečujejo, da bi v celoti uveljavljali pravice iz državljanstva Unije, ter spodbujalo ustrezne strategije za odstranitev teh ovir. |
| --- | --- |

(h)

promocijo poročila o državljanstvu EU, ki bi temeljilo na poglobljeni razpravi ter aktivnih prispevkih državljanov in zainteresiranih strani in ki bi opredelilo nadaljnje ovire, ki državljanom Unije preprečujejo, da bi v celoti uveljavljali pravice iz državljanstva Unije, ter spodbujalo ustrezne strategije za odstranitev teh ovir.

2.   Podrobnosti o pobudah iz odstavka 1 so navedene v Prilogi.

3.   Komisija in države članice lahko opredelijo druge dejavnosti, ki bi lahko prispevale k ciljem evropskega leta državljanov, določenim v členu 2, ter dovolijo, da se ime evropskega leta državljanov uporablja pri promociji navedenih dejavnosti, če prispevajo k doseganju teh ciljev.

4.   Pri pobudah, ki se organizirajo v okviru evropskega leta državljanov, se pozornost nameni opredelitvi ovir, ki jih imajo državljani Unije pri uveljavljanju pravic, ter spodbujanju primernih načinov in strategij za odpravo teh ovir, pa tudi podpori medkulturnega razumevanja diskriminacije in boju proti njej. Zato se ustvarjajo sinergije med temi pobudami ter obstoječimi orodji in programi na področju temeljnih pravic, pravic državljanov, zaposlovanja ter socialnih zadev, izobraževanja in kulture.

Člen 4

Usklajevanje in izvajanje na ravni Unije

1.   Komisija tesno sodeluje z državami članicami, Evropskim parlamentom, Evropskim ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij, pa tudi z lokalnimi in regionalnimi organi ter z organi in združenji, ki zastopajo lokalne in regionalne interese.

2.   Komisija organizira srečanja predstavnikov evropskih organizacij ali organizacij civilne družbe ali organov, ki so dejavni na področju državljanstva in ki branijo pravice državljanov ali podpirajo izobraževanje in kulturo, in drugih zainteresiranih strani za pomoč Komisiji pri izvajanju evropskega leta državljanov na ravni Unije.

3.   Komisija si prizadeva izkoristiti morebitne sinergije med različnimi tematskimi evropskimi leti z ovrednotenjem dosežkov, spremljanjem trajnih vrzeli in po potrebi zagotavljanjem statističnih podatkov, da bi tako zagotovila učinkovito izvajanje ciljev evropskih let.

4.   Komisija ta sklep izvede na ravni Unije.

Člen 5

Finančne določbe

1.   Ukrepi iz dela A Priloge, ki se izvajajo v vsej Uniji, so podlaga za dodelitev javnega naročila ali donacij, ki se financirajo iz splošnega proračuna Unije.

2.   Ukrepi iz dela B Priloge, ki se izvajajo v vsej Uniji, so lahko subvencionirani iz splošnega proračuna Unije.

Člen 6

Mednarodno sodelovanje

Komisija lahko za namen evropskega leta državljanov sodeluje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, zlasti s Svetom Evrope.

Člen 7

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Komisija zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter, kadar se ugotovijo nepravilnosti, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. Komisija lahko v skladu z Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 izvaja preglede in preverjanja na kraju samem na podlagi tega sklepa. Preiskave po potrebi izvede Evropski urad za boj proti goljufijam v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999.

2.   Pri ukrepih Unije, financiranih na podlagi tega sklepa, pojem nepravilnosti iz člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 pomeni vsako kršenje določb zakonodaje Unije ali vsako neizpolnjevanje pogodbene obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, in ki je ali bi lahko z neupravičenimi izdatki škodljivo vplivala na splošni proračun Unije.

3.   Komisija zmanjša, zaustavi ali izterja izplačilo finančne pomoči, dodeljene za ukrep, če ugotovi nepravilnosti, zlasti nespoštovanje določb tega sklepa ali posameznega sklepa ali pogodbe o dodelitvi zadevne finančne podpore, ali če se izkaže, da se je ukrep močno spremenil, ne da bi bila Komisiji poslana vloga za odobritev spremembe, sprememba pa ni skladna z značilnostmi ali izvedbenimi pogoji ukrepa.

4.   Če upravičenec ne upošteva rokov ali če napredovanje pri izvajanju ukrepa upravičuje le del dodeljene finančne pomoči, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku predloži svoje stališče. Če upravičenec ne predloži zadovoljivega odgovora, lahko Komisija preostalo finančno pomoč ukine in zahteva vračilo že izplačanih zneskov.

5.   Vsak neupravičeno izplačan znesek se vrne Komisiji. Zneskom, ki niso vrnjeni pravočasno, se prištejejo zamudne obresti v skladu s pogoji iz finančne uredbe.

Člen 8

Spremljanje in ocenjevanje

Komisija do 31. decembra 2014 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o izvajanju, rezultatih in splošni oceni pobud iz tega sklepa. To poročilo je podlaga prihodnjim politikam, ukrepom in dejavnostim Unije na tem področju. Glede na izkušnje z evropskim letom državljanov se v poročilu predstavijo tudi zamisli in najboljša praksa za boljše obveščanje državljanov o njihovih pravicah tudi po koncu evropskega leta državljanov.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 10

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Strasbourgu, 21. novembra 2012

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 137.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 13. novembra 2012.

2

(3)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

3

(4)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 49.

4

(5)  Uredba (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi (UL L 65, 11.3.2011, str. 1).

5

(6)  Priporočilo 2006/962/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (UL L 394, 30.12.2006, str. 10).

6

(7)  UL C 13, 20.1.2009, str. 3.

7

(8)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

8

(9)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

9

(10)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

10

(11)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

11

---

PRILOGA

UKREPI IZ ČLENA 3

Kot vodilno načelo bo izvajanje evropskega leta državljanov temeljilo na široki informacijski kampanji v vsej Uniji, dopolnijo pa jo lahko ukrepi držav članic. Pri ukrepih na ravni Unije in nacionalnih ukrepih lahko sodelujejo tudi civilna družba, ki ima veliko izkušenj na tem področju, in druge zainteresirane strani, da se zagotovi vključenost vseh ključnih akterjev. Izvajanje bo potekalo v obliki naslednjih ukrepov:

A.   NEPOSREDNE POBUDE UNIJE

Financiranje se bo pretežno izvajalo v obliki neposrednega nakupa blaga in storitev na podlagi obstoječih okvirnih pogodb. Del financiranja se lahko nameni za jezikovne storitve (prevajanje, tolmačenje, večjezične informacije, znakovni jezik in Braillova pisava).

Informacijske in promocijske kampanje, ki vključujejo:

| — | pripravo in razširjanje avdiovizualnega in tiskanega gradiva, ki odraža cilje iz člena 2, |
| --- | --- |

—

pripravo in razširjanje avdiovizualnega in tiskanega gradiva, ki odraža cilje iz člena 2,

| — | odmevne prireditve in forume za izmenjavo izkušenj in dobre prakse, |
| --- | --- |

—

odmevne prireditve in forume za izmenjavo izkušenj in dobre prakse,

| — | ukrepe za objavljanje rezultatov in večjo prepoznavnost programov, projektov in pobud Unije, ki prispevajo k ciljem evropskega leta državljanov, |
| --- | --- |

—

ukrepe za objavljanje rezultatov in večjo prepoznavnost programov, projektov in pobud Unije, ki prispevajo k ciljem evropskega leta državljanov,

| — | vzpostavitev informacijske spletne strani na spletišču Europa (http://europa.eu/index_sl.htm), namenjene ukrepom, ki se bodo izvedli v okviru evropskega leta državljanov, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev informacijske spletne strani na spletišču Europa (http://europa.eu/index_sl.htm), namenjene ukrepom, ki se bodo izvedli v okviru evropskega leta državljanov,

| — | vključitev informacij o evropskem letu državljanov v novice, brošure, informacijsko gradivo in na spletne strani izobraževalnih ustanov in združenj, nevladnih organizacij in sindikatov. |
| --- | --- |

—

vključitev informacij o evropskem letu državljanov v novice, brošure, informacijsko gradivo in na spletne strani izobraževalnih ustanov in združenj, nevladnih organizacij in sindikatov.

B.   SOFINANCIRANJE POBUD S STRANI UNIJE

Za sofinanciranje dejavnosti v okviru evropskega leta državljanov bi bilo mogoče uporabiti programe Unije, kot je program Evropa za državljane za obdobje 2007–2013. Drugi programi, kot je posebni program „Temeljne pravice in državljanstvo“ za obdobje 2007–2013, ki je del splošnega programa „Temeljne pravice in pravosodje“, bodo informiranje o pravicah državljanov Unije določili za prednostno merilo za projekte.

C.   POBUDE BREZ FINANČNE POMOČI UNIJE

Unija bo odobrila nefinančno podporo, vključno s pisno odobritvijo uporabe logotipa, ko bo oblikovan, in drugega gradiva, povezanega z evropskim letom državljanov, za pobude javnih ali zasebnih organizacij, če lahko te organizacije Komisiji zagotovijo, da se zadevne pobude izvajajo ali se bodo izvedle v letu 2013 in je verjetno, da bodo znatno prispevale k uresničevanju ciljev evropskega leta državljanov.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 23.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 325/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 325/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1094/2012

z dne 22. novembra 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. novembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 35,4 |
| MA | 45,9 |
| MK | 32,3 |
| TN | 73,5 |
| TR | 69,6 |
| ZZ | 51,3 |
| 0707 00 05 | AL | 56,9 |
| EG | 209,3 |
| MK | 42,0 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 93 10 | MA | 111,3 |
| TR | 103,8 |
| ZZ | 107,6 |
| 0805 20 10 | MA | 146,5 |
| ZZ | 146,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 65,5 |
| HR | 39,9 |
| TR | 87,0 |
| ZA | 193,6 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 50 10 | TR | 81,2 |
| ZA | 49,1 |
| ZZ | 65,2 |
| 0808 10 80 | CA | 156,2 |
| CN | 79,8 |
| MK | 38,5 |
| NZ | 138,3 |
| US | 174,2 |
| ZA | 166,3 |
| ZZ | 125,6 |
| 0808 30 90 | CN | 69,9 |
| TR | 106,9 |
| US | 136,8 |
| ZZ | 104,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

35,4

MA

45,9

MK

32,3

TN

73,5

TR

69,6

ZZ

51,3

0707 00 05

AL

56,9

EG

209,3

MK

42,0

TR

119,2

ZZ

106,9

0709 93 10

MA

111,3

TR

103,8

ZZ

107,6

0805 20 10

MA

146,5

ZZ

146,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

65,5

HR

39,9

TR

87,0

ZA

193,6

ZZ

96,5

0805 50 10

TR

81,2

ZA

49,1

ZZ

65,2

0808 10 80

CA

156,2

CN

79,8

MK

38,5

NZ

138,3

US

174,2

ZA

166,3

ZZ

125,6

0808 30 90

CN

69,9

TR

106,9

US

136,8

ZZ

104,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 23.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 325/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 325/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1095/2012

z dne 22. novembra 2012

o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z reprezentativnimi cenami v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) in zlasti člena 143 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 614/2009 z dne 7. julija 2009 o skupnem sistemu trgovine za ovalbumin in laktalbumin (2) ter zlasti člena 3(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju sprememb cen glede na poreklo. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju sprememb cen glede na poreklo.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1484/95 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1484/95 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Zaradi potrebe, da se ta ukrep začne uporabljati takoj, ko je to mogoče, po objavi posodobljenih podatkov, mora ta uredba začeti veljati na dan objave. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi potrebe, da se ta ukrep začne uporabljati takoj, ko je to mogoče, po objavi posodobljenih podatkov, mora ta uredba začeti veljati na dan objave.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti z besedilom Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. novembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 181, 14.7.2009, str. 8.

2

(3)  UL L 145, 29.6.1995, str. 47.

3

---

PRILOGA

„PRILOGA I

| Oznaka KN | Poimenovanje | Reprezentativna cena
  (v EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3(3)
  (v EUR/100 kg) | Poreklo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni | 126,4 | 0 | AR |
| 119,7 | 0 | BR |
| 0207 12 90 | Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni | 123,7 | 0 | AR |
| 130,4 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni | 259,0 | 12 | AR |
| 211,0 | 27 | BR |
| 335,9 | 0 | CL |
| 223,2 | 23 | TH |
| 0207 25 10 | Puranji trupi, znani kot 80 % purani, zamrznjeni | 193,1 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Kosi purana brez kosti, zamrznjeni | 307,8 | 0 | BR |
| 302,7 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Rumenjaki | 468,8 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Jajca brez lupine, sušena | 262,5 | 7 | BR |
| 312,6 | 0 | CL |
| 3502 11 90 | Jajčni albumin, posušen | 594,9 | 0 | AR |

Oznaka KN

Poimenovanje

Reprezentativna cena

(v EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3(3)

(v EUR/100 kg)

Poreklo (1)

0207 12 10

Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni

126,4

0

AR

119,7

0

BR

0207 12 90

Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni

123,7

0

AR

130,4

0

BR

0207 14 10

Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni

259,0

12

AR

211,0

27

BR

335,9

0

CL

223,2

23

TH

0207 25 10

Puranji trupi, znani kot 80 % purani, zamrznjeni

193,1

0

BR

0207 27 10

Kosi purana brez kosti, zamrznjeni

307,8

0

BR

302,7

0

CL

0408 91 80

Rumenjaki

468,8

0

AR

1602 32 11

Jajca brez lupine, sušena

262,5

7

BR

312,6

0

CL

3502 11 90

Jajčni albumin, posušen

594,9

0

AR

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka ‚ZZ‘ predstavlja ‚druga porekla‘.“

1

---

DIREKTIVE

| 23.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 325/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 325/13

---

IZVEDBENA DIREKTIVA KOMISIJE 2012/37/EU

z dne 22. novembra 2012

o spremembi nekaterih prilog k direktivam Sveta 66/401/EGS in 66/402/EGS v zvezi s pogoji, ki jih mora izpolnjevati seme Galega orientalis Lam., največjo težo partije semena nekaterih vrst krmnih rastlin ter velikostjo vzorca Sorghum spp.

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 66/401/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semena krmnih rastlin (1) in zlasti člena 21(a) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 66/402/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semena žit (2) in zlasti člena 21(a) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Neprepustnost semenskega ovoja je tipična značilnost semena Galega orientalis Lam. Zato bi bilo treba zahteve glede kakovosti za to vrsto v zvezi z minimalno kalivostjo dopolniti z nekaterimi informacijami o tej značilnosti. |
| --- | --- |

(1)

Neprepustnost semenskega ovoja je tipična značilnost semena Galega orientalis Lam. Zato bi bilo treba zahteve glede kakovosti za to vrsto v zvezi z minimalno kalivostjo dopolniti z nekaterimi informacijami o tej značilnosti.

| (2) | Direktiva 66/401/EGS določa največjo težo partije semena, da bi se pri testiranju semena izognili heterogenosti partij. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 66/401/EGS določa največjo težo partije semena, da bi se pri testiranju semena izognili heterogenosti partij.

| (3) | Ker so spremembe pri proizvodnji semena in tržnih praksah, zlasti povečan obseg pridelave rastlinskih semen, ter metodah prevoza semena nakazale morebitno potrebo po povečanju največje predpisane teže partije za semena trav, je bil v skladu z Odločbo Komisije 2007/66/ES (3) opravljen začasen poskus. |
| --- | --- |

(3)

Ker so spremembe pri proizvodnji semena in tržnih praksah, zlasti povečan obseg pridelave rastlinskih semen, ter metodah prevoza semena nakazale morebitno potrebo po povečanju največje predpisane teže partije za semena trav, je bil v skladu z Odločbo Komisije 2007/66/ES (3) opravljen začasen poskus.

| (4) | Navedeni poskus je pokazal, da lahko proizvodne rastline v novih razmerah proizvedejo zadosti homogenih partij semen večje velikosti. Zato bi bilo treba državam članicam dovoliti, da povečajo največjo težo partije semena za vrste trav. |
| --- | --- |

(4)

Navedeni poskus je pokazal, da lahko proizvodne rastline v novih razmerah proizvedejo zadosti homogenih partij semen večje velikosti. Zato bi bilo treba državam članicam dovoliti, da povečajo največjo težo partije semena za vrste trav.

| (5) | Pogoji za proizvodnjo semen, poljski pregled, vzorčenje in preskušanje iz Direktive 66/402/EGS temeljijo na mednarodno priznanih metodah in standardih, kot jih je na primer oblikovala Mednarodna zveza za testiranje semen (ISTA). |
| --- | --- |

(5)

Pogoji za proizvodnjo semen, poljski pregled, vzorčenje in preskušanje iz Direktive 66/402/EGS temeljijo na mednarodno priznanih metodah in standardih, kot jih je na primer oblikovala Mednarodna zveza za testiranje semen (ISTA).

| (6) | Zahteve glede kakovosti za vrsto Sorghum spp. v glavnem temeljijo na vrsti Sorghum bicolor (L.) Moench. Zaradi novo nastalega trga za proizvodnjo krme in biomase se je povečalo povpraševanje po drugih podvrstah in hibridih Sorghum spp. z manjšo velikostjo zrn ter tanjšo in ploščatejšo obliko. Zato bi bilo treba podrobneje določiti zahteve za ločene podvrste, da se upoštevajo značilnosti njihovih semen. |
| --- | --- |

(6)

Zahteve glede kakovosti za vrsto Sorghum spp. v glavnem temeljijo na vrsti Sorghum bicolor (L.) Moench. Zaradi novo nastalega trga za proizvodnjo krme in biomase se je povečalo povpraševanje po drugih podvrstah in hibridih Sorghum spp. z manjšo velikostjo zrn ter tanjšo in ploščatejšo obliko. Zato bi bilo treba podrobneje določiti zahteve za ločene podvrste, da se upoštevajo značilnosti njihovih semen.

| (7) | Vrsto Sorghum spp. bi bilo treba razdeliti na Sorghum bicolor (L.) Moench, Sorghum sudanense (Piper) Stapf in njihove hibride, velikosti vzorcev pa prilagoditi standardom ISTA. |
| --- | --- |

(7)

Vrsto Sorghum spp. bi bilo treba razdeliti na Sorghum bicolor (L.) Moench, Sorghum sudanense (Piper) Stapf in njihove hibride, velikosti vzorcev pa prilagoditi standardom ISTA.

| (8) | Direktivi 66/401/EGS in 66/402/EGS bi bilo treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Direktivi 66/401/EGS in 66/402/EGS bi bilo treba zato ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za semenski material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za semenski material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 66/401/EGS

Direktiva 66/401/EGS se spremeni:

| 1. | V razpredelnici A oddelka I(2) Priloge II v zvezi z vnosom za Galega orientalis Lam. v stolpcu 2 se številka „60“ nadomesti z naslednjim:
  „60 (a)(b)“. |
| --- | --- |

1.

V razpredelnici A oddelka I(2) Priloge II v zvezi z vnosom za Galega orientalis Lam. v stolpcu 2 se številka „60“ nadomesti z naslednjim:

„60 (a)(b)“.

| 2. | V stolpcu 1 Priloge III se vnos za „Poaceae (Gramineae)“ nadomesti z naslednjim:
  „
  Poaceae (Gramineae)

   (4) |
| --- | --- |

2.

V stolpcu 1 Priloge III se vnos za „Poaceae (Gramineae)“ nadomesti z naslednjim:

„
  Poaceae (Gramineae)

   (4)

Člen 2

Sprememba Direktive 66/402/EGS

Priloga III k Direktivi 66/402/EGS se spremeni:

| 1. | Vnosa za Sorghum bicolor, Sorghum bicolor x Sorghum sudanense in Sorghum sudanense se nadomestita z naslednjim:








  1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Sorghum bicolor (L.) Moench | 30 | 900 | 900 |
| Sorghum sudanense (Piper) Stapf | 10 | 250 | 250“ |

1.

Vnosa za Sorghum bicolor, Sorghum bicolor x Sorghum sudanense in Sorghum sudanense se nadomestita z naslednjim:

1

2

3

4

„Sorghum bicolor (L.) Moench

30

900

900

Sorghum sudanense (Piper) Stapf

10

250

250“

| 2. | Za vnosom za Sorghum sudanense (Piper) Stapf se vstavi naslednji vnos:








  1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Hibridi Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum sudanense (Piper) Stapf | 30 | 300 | 300“ |

2.

Za vnosom za Sorghum sudanense (Piper) Stapf se vstavi naslednji vnos:

1

2

3

4

„Hibridi Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum sudanense (Piper) Stapf

30

300

300“

Člen 3

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2013. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila bistvenih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 22. novembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL 125, 11.7.1966, str. 2298/66.

1

(2)  UL 125, 11.7.1966, str. 2309/66.

2

(3)  UL L 32, 6.2.2007, str. 161.

3

(4)  Največja masa partije se lahko poveča na 25 ton, če pristojni organ to dobavitelju odobri v ta namen.“

4

---

SKLEPI

| 23.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 325/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 325/15

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 22. novembra 2012

o določitvi seznama tretjih držav z ureditvenim okvirom, ki velja za zdravilne učinkovine zdravil za uporabo v humani medicini, ter zadevnih ukrepov za nadzor in dejavnosti izvrševanja za zagotovitev ravni varovanja javnega zdravja, enakovredne ravni v Uniji, v skladu z Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

(2012/715/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (1), zlasti člena 111b(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 111b(1) Direktive 2001/83/ES lahko tretja država, ki želi biti vključena na seznam tretjih držav, ki zagotavljajo enakovredno raven varstva javnega zdravja, zahteva, da Komisija oceni, ali njen ureditveni okvir, ki velja za zdravilne učinkovine, ki se izvozijo v Unijo, ter zadevni nadzor in dejavnosti izvrševanja zagotavljajo raven varovanja javnega zdravja, enakovredno ravni v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 111b(1) Direktive 2001/83/ES lahko tretja država, ki želi biti vključena na seznam tretjih držav, ki zagotavljajo enakovredno raven varstva javnega zdravja, zahteva, da Komisija oceni, ali njen ureditveni okvir, ki velja za zdravilne učinkovine, ki se izvozijo v Unijo, ter zadevni nadzor in dejavnosti izvrševanja zagotavljajo raven varovanja javnega zdravja, enakovredno ravni v Uniji.

| (2) | Švica je z dopisom z dne 4. aprila 2012 zaprosila za vključitev na seznam v skladu s členom 111b(1) Direktive 2001/83/ES. Ocena Komisije o enakovrednosti je potrdila, da so bile zahteve iz navedenega člena izpolnjene. Pri ocenjevanju enakovrednosti, se je upošteval Sporazum o vzajemnem priznavanju (2) med Švico in Unijo, kot je določeno v členu 51(2) navedene direktive – |
| --- | --- |

(2)

Švica je z dopisom z dne 4. aprila 2012 zaprosila za vključitev na seznam v skladu s členom 111b(1) Direktive 2001/83/ES. Ocena Komisije o enakovrednosti je potrdila, da so bile zahteve iz navedenega člena izpolnjene. Pri ocenjevanju enakovrednosti, se je upošteval Sporazum o vzajemnem priznavanju (2) med Švico in Unijo, kot je določeno v členu 51(2) navedene direktive –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Seznam tretjih držav iz člena 111b(1) Direktive 2001/83/ES je določen v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 22. novembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67.

1

(2)  UL L 114, 30.4.2002, str. 369.

2

---

PRILOGA

| Tretja država | Opombe |
| --- | --- |
| Švica | |

Tretja država

Opombe

Švica

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 23.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 325/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 325/17

---

SKLEP št. 1/2012 SKUPNEGA ODBORA EU-ŠVICA

z dne 11. septembra 2012

o sprejetju poslovnika Skupnega odbora in ustanovitvi delovne skupine

(2012/716/EU)

SKUPNI ODBOR SE JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 25. junija 2009 o poenostavitvi pregledov in formalnosti pri prevozu blaga ter varnostnih carinskih ukrepih (1) ter zlasti člena 19(4) in (5) Sporazuma –

DOGOVORIL O NASLEDNJEM:

POGLAVJE I

POSLOVNIK

Člen 1

Sestava in predsedovanje

Skupni odbor sestavljajo predstavniki Evropske unije in Švicarske konfederacije. Odboru izmenično predsedujeta pogodbenici za obdobje enega koledarskega leta.

Pred vsako sejo je predsednik obveščen o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko Skupni odbor na seje povabi strokovnjake, da mu priskrbijo zahtevane podrobnejše podatke.

Člen 2

Sekretariat

Naloge sekretariata Skupnega odbora potrdi predsedstvo. Vsa pošta, namenjena Skupnemu odboru, vključno z zahtevami za vključitev točk na dnevni red njihovih sej, se naslovi na njihovega predsednika.

Člen 3

Zasedanja

Ko predsednik Skupnega odbora pridobi soglasje obeh pogodbenic, določi datum in kraj sej. Seje bodo izmenično potekale v Bruslju in Švici.

Člen 4

Dnevni red zasedanj

Predsednik pripravi začasni dnevni red za vsako sejo. Ta se pogodbenicama pošlje najpozneje deset dni pred začetkom seje.

Začasni dnevni red vključuje točke, za katere predsednik vsaj 15 dni pred začetkom seje prejme zahtevo za vključitev. Spremne dokumente morata obe pogodbenici prejeti vsaj sedem dni pred sejo. V nujnih primerih se lahko ti roki skrajšajo, če se s tem strinjata obe pogodbenici.

Skupni odbor na začetku vsake seje sprejme dnevni red.

Člen 5

Javnost

Če ni dogovorjeno drugače, seje Skupnega odbora niso javne.

Posvetovanja Skupnega odbora so tajna.

Člen 6

Zapisnik

Predsednik po vsaki seji sestavi zapisnik. Osnutek zapisnika se predloži v potrditev Skupnemu odboru. Po sprejetju zapisnik podpiše predsednik, eno kopijo pa se naslovi na pogodbenici.

Člen 7

Sprejetje instrumentov

Priporočila in sklepi v smislu člena 21 Sporazuma se naslavljajo s „priporočilo“ in „sklep“, sledijo pa jim zaporedna številka, datum sprejetja in omemba njihove vsebine. Podpiše jih predsednik in sporoči se jih pogodbenicama.

Člen 8

Pisni postopek

V nujnih primerih se sklepi in priporočila lahko sprejmejo s pisnim postopkom, če se s tem strinjata pogodbenici.

Člen 9

Stroški

Vsaka pogodbenica krije stroške, nastale zaradi udeležbe na sejah Skupnega odbora.

Člen 10

Seznam arbitražnih sodnikov

Skupni odbor sestavi seznam arbitražnih sodnikov v skladu s Prilogo III k Sporazumu v roku dveh mesecev po odločitvi o predložitvi sporov v postopku arbitraže iz člena 29(3) Sporazuma.

POGLAVJE II

DELOVNA SKUPINA

Člen 11

Delovna skupina za postopke in carinske varnostne ukrepe

Ustanovi se delovna skupina, zadolžena za zagotavljanje pomoči Skupnemu odboru pri izvajanju njegovih funkcij na področjih, ki jih zajemata poglavji II (postopki) in III (varnostni carinski ukrepi) Sporazuma.

Člen 12

Poslovnik delovne skupine

Členi 1 do 6 in 9 tega sklepa se smiselno uporabljajo za seje delovne skupine.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po njegovem sprejetju.

V Bruslju, 11. septembra 2012

Za Skupni odbor

Predsednik

Antonis KASTRISSIANAKIS

---

(1)  UL L 199, 31.7.2009, str. 24.

1

---

Popravki

| 23.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 325/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 325/19

---

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 320/2008 z dne 7. aprila 2008 o razveljavitvi izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih elektronskih mikrovezij, znanih kot DRAM (dinamični bralno-pisalni pomnilniki), s poreklom iz Republike Koreje in zaključku postopka

(
  Uradni list Evropske unije L 96 z dne 9. aprila 2008
  )

Stran 12, člen 1:

besedilo:

„Člen 1

Z Uredbo (ES) št. 1480/2003 se z 31. decembrom 2007 razveljavi izravnalna dajatev, uvedena na uvoz nekaterih elektronskih integriranih vezij, znanih kot DRAM, proizvedenih z uporabo različic procesne tehnologije kovinskooksidnih polprevodnikov (MOS), vključno z dopolnilnimi vrstami MOS (CMOS), vseh vrst, gostot, različic, ne glede na hitrost dostopa, konfiguracijo, paket ali okvir itd., s poreklom iz Republike Koreje, postopek pa se zaključi.“

se glasi:

„Člen 1

Izravnalna dajatev na uvoz nekaterih elektronskih integriranih vezij, znanih kot dinamično bralno-pisalni pomnilniki (DRAM), proizvedenih z uporabo različic procesne tehnologije kovinskooksidnih polprevodnikov (MOS), vključno z dopolnilnimi vrstami MOS (CMOS), vseh vrst, gostot, različic, ne glede na hitrost dostopa, konfiguracijo, paket ali okvir itd., s poreklom iz Republike Koreje, uvedena z Uredbo (ES) št. 1480/2003, se razveljavi z 31. decembrom 2007, postopek pa se zaključi.“

---