# Jurnalul Oficial L 236/2012

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2012.236.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 236 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 551 septembrie 2012 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2012.236.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 236

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 551 septembrie 2012

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | 2012/485/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 25 aprilie 2012 privind ajutorul de stat SA.25051 (C 19/10) (ex NN 23/10) acordat de Germania în favoarea întreprinderii Zweckverband Tierkörperbeseitigung în Renania-Palatinat, Saarland, Rheingau-Taunus-Kreis și Landkreis Limburg-Weilburg
  [notificată cu numărul C(2012) 2557]

   (
  1
  ) | 1 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

2012/485/UE

*

Decizia Comisiei din 25 aprilie 2012 privind ajutorul de stat SA.25051 (C 19/10) (ex NN 23/10) acordat de Germania în favoarea întreprinderii Zweckverband Tierkörperbeseitigung în Renania-Palatinat, Saarland, Rheingau-Taunus-Kreis și Landkreis Limburg-Weilburg
  [notificată cu numărul C(2012) 2557]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 2557]

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 1.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 236/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 236/1

---

DECIZIA COMISIEI

din 25 aprilie 2012

privind ajutorul de stat SA.25051 (C 19/10) (ex NN 23/10) acordat de Germania în favoarea întreprinderii Zweckverband Tierkörperbeseitigung în Renania-Palatinat, Saarland, Rheingau-Taunus-Kreis și Landkreis Limburg-Weilburg

[notificată cu numărul C(2012) 2557]

(Numai textul în limba germană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/485/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolul sus-menționat (2) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | Ca urmare a unei plângeri depuse de Saria Bio-Industries AG & Co KG („reclamanta”) la 23 februarie 2008, Comisia a fost informată că Germania acordă contribuții anuale întreprinderii Zweckverband Tierkörperbeseitigung (asociație înființată cu scop special pentru eliminarea carcaselor de animale) în Renania-Palatinat, Saarland, Rheingau-Taunus-Kreis și Landkreis Limburg-Weilburg („ZT”). |
| --- | --- |

(1)

Ca urmare a unei plângeri depuse de Saria Bio-Industries AG & Co KG („reclamanta”) la 23 februarie 2008, Comisia a fost informată că Germania acordă contribuții anuale întreprinderii Zweckverband Tierkörperbeseitigung (asociație înființată cu scop special pentru eliminarea carcaselor de animale) în Renania-Palatinat, Saarland, Rheingau-Taunus-Kreis și Landkreis Limburg-Weilburg („ZT”).

| (2) | Comisia a informat Germania, prin scrisoarea din 20 iulie 2010, că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește măsura („decizia de inițiere”). Cu ocazia publicării deciziei de inițiere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 26 octombrie 2010, Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile privind măsura (3) în cauză. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a informat Germania, prin scrisoarea din 20 iulie 2010, că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește măsura („decizia de inițiere”). Cu ocazia publicării deciziei de inițiere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 26 octombrie 2010, Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile privind măsura (3) în cauză.

| (3) | Comisia a primit observații din partea reclamantei la 25 noiembrie 2010. Conform solicitărilor aprobate de prelungire a termenului-limită din 20 august 2010 și din 18 noiembrie 2011, Germania și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii și cu privire la observațiile reclamantei în mai multe părți la 3 martie 2011, 1 aprilie 2011, 4 aprilie 2011, 16 mai 2011, 15 iulie 2011 și 18 noiembrie 2011. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a primit observații din partea reclamantei la 25 noiembrie 2010. Conform solicitărilor aprobate de prelungire a termenului-limită din 20 august 2010 și din 18 noiembrie 2011, Germania și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii și cu privire la observațiile reclamantei în mai multe părți la 3 martie 2011, 1 aprilie 2011, 4 aprilie 2011, 16 mai 2011, 15 iulie 2011 și 18 noiembrie 2011.

| (4) | ZT a transmis observații scrise Comisiei la 4 aprilie 2011. Deși, în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) coroborat cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (4), părțile implicate trebuie să își depună observațiile în termen de cel mult o lună de la data publicării în Jurnalul Oficial, ZT nu și-a prezentat observațiile decât patru luni mai târziu. Comisia poate ține seama de observațiile transmise cu întârziere de părțile la procedură doar în cazuri individuale justificate (5). Comisia nu constată o astfel de justificare în scrisoarea ZT sau în alte circumstanțe. Prin urmare, Comisia a informat ZT, printr-o scrisoare din 18 aprilie 2011, că luarea în considerare a observațiilor sale în procedura oficială de investigare ar fi contrară normelor procedurale și ar conduce la un tratament inegal nejustificat al părților la procedură. Cu toate acestea, prezenta decizie a Comisiei se bazează pe toate informațiile conținute în observații. |
| --- | --- |

(4)

ZT a transmis observații scrise Comisiei la 4 aprilie 2011. Deși, în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) coroborat cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (4), părțile implicate trebuie să își depună observațiile în termen de cel mult o lună de la data publicării în Jurnalul Oficial, ZT nu și-a prezentat observațiile decât patru luni mai târziu. Comisia poate ține seama de observațiile transmise cu întârziere de părțile la procedură doar în cazuri individuale justificate (5). Comisia nu constată o astfel de justificare în scrisoarea ZT sau în alte circumstanțe. Prin urmare, Comisia a informat ZT, printr-o scrisoare din 18 aprilie 2011, că luarea în considerare a observațiilor sale în procedura oficială de investigare ar fi contrară normelor procedurale și ar conduce la un tratament inegal nejustificat al părților la procedură. Cu toate acestea, prezenta decizie a Comisiei se bazează pe toate informațiile conținute în observații.

| (5) | În paralel cu procedura oficială de investigare a Comisiei, reclamanta a inițiat proceduri juridice la nivel național în Germania și a formulat o acțiune împotriva ZT înaintea Verwaltungsgericht Trier (Tribunalul Administrativ din Trier). La 2 decembrie 2008, instanța a susținut că contribuțiile anuale constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În ceea ce privește rambursarea ajutorului ilegal, instanța a decis că ZT nu trebuie să ramburseze suma primită între anii 2005 și 2008, întrucât au existat circumstanțe speciale, care fac ca rambursarea să pară disproporționată. |
| --- | --- |

(5)

În paralel cu procedura oficială de investigare a Comisiei, reclamanta a inițiat proceduri juridice la nivel național în Germania și a formulat o acțiune împotriva ZT înaintea Verwaltungsgericht Trier (Tribunalul Administrativ din Trier). La 2 decembrie 2008, instanța a susținut că contribuțiile anuale constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În ceea ce privește rambursarea ajutorului ilegal, instanța a decis că ZT nu trebuie să ramburseze suma primită între anii 2005 și 2008, întrucât au existat circumstanțe speciale, care fac ca rambursarea să pară disproporționată.

| (6) | Atât reclamanta, cât și ZT au contestat hotărârea Verwaltungsgericht Trier la Oberverwaltungsgericht Koblenz (Tribunalul Administrativ Superior Koblenz). La 24 noiembrie 2009, Oberverwaltungsgericht a menținut hotărârea Verwaltungsgericht Trier. |
| --- | --- |

(6)

Atât reclamanta, cât și ZT au contestat hotărârea Verwaltungsgericht Trier la Oberverwaltungsgericht Koblenz (Tribunalul Administrativ Superior Koblenz). La 24 noiembrie 2009, Oberverwaltungsgericht a menținut hotărârea Verwaltungsgericht Trier.

| (7) | Reclamanta și ZT au contestat la Bundesverwaltungsgericht („BverwG” – Tribunalul Administrativ Federal) hotărârea Oberverwaltungsgericht Koblenz. Într-o hotărâre din 16 decembrie 2010 (6), Bundesverwaltungsgericht a respins apelul formulat de reclamantă, a modificat hotărârea Oberverwaltungsgericht Koblenz și a respins cererile în ansamblu, apreciind că plângerea este inadmisibilă în ceea ce privește anii 2005-2009 și că contribuția anuală pentru anul 2010 nu reprezintă ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(7)

Reclamanta și ZT au contestat la Bundesverwaltungsgericht („BverwG” – Tribunalul Administrativ Federal) hotărârea Oberverwaltungsgericht Koblenz. Într-o hotărâre din 16 decembrie 2010 (6), Bundesverwaltungsgericht a respins apelul formulat de reclamantă, a modificat hotărârea Oberverwaltungsgericht Koblenz și a respins cererile în ansamblu, apreciind că plângerea este inadmisibilă în ceea ce privește anii 2005-2009 și că contribuția anuală pentru anul 2010 nu reprezintă ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

2.1.   Context juridic

2.1.1.   Legislația europeană

| (8) | Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (Regulament privind subprodusele de origine animală) (7) reglementează colectarea, transportul, depozitarea, tratarea, prelucrarea și folosirea sau eliminarea subproduselor de origine animală astfel încât să se evite orice risc pe care aceste produse îl pot prezenta pentru sănătatea umană și animală. Legislația are ca scop, printre altele, prevenirea focarelor de encefalită spongiformă transmisibilă (EST) și a altor boli animale transmisibile, cum ar fi pesta porcină clasică (PPC) sau febra aftoasă (FA). |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (Regulament privind subprodusele de origine animală) (7) reglementează colectarea, transportul, depozitarea, tratarea, prelucrarea și folosirea sau eliminarea subproduselor de origine animală astfel încât să se evite orice risc pe care aceste produse îl pot prezenta pentru sănătatea umană și animală. Legislația are ca scop, printre altele, prevenirea focarelor de encefalită spongiformă transmisibilă (EST) și a altor boli animale transmisibile, cum ar fi pesta porcină clasică (PPC) sau febra aftoasă (FA).

| (9) | Secțiunea 4 din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 distinge trei categorii diferite de subproduse de origine animală în funcție de riscurile specifice pentru sănătatea animală și umană:






  (a) | materialul de categoria 1 prezintă riscuri importante asociate, în special, cu encefalita spongiformă transmisibilă și cu existența anumitor substanțe interzise și contaminanți de mediu. Materialul din această categorie cuprinde, printre altele, părți din corpul animalelor suspecte de infecție cu EST sau în cazul cărora s-a confirmat oficial prezența unei EST, precum și amestecuri de material de categoria 1 cu material de categoria 2 sau 3. Aceste materiale trebuie eliminate prin incinerare sau prelucrare și nu trebuie încorporate în hrana animalelor de fermă sau în produse tehnice; |
| --- | --- | --- |

(9)

Secțiunea 4 din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 distinge trei categorii diferite de subproduse de origine animală în funcție de riscurile specifice pentru sănătatea animală și umană:

(a)

materialul de categoria 1 prezintă riscuri importante asociate, în special, cu encefalita spongiformă transmisibilă și cu existența anumitor substanțe interzise și contaminanți de mediu. Materialul din această categorie cuprinde, printre altele, părți din corpul animalelor suspecte de infecție cu EST sau în cazul cărora s-a confirmat oficial prezența unei EST, precum și amestecuri de material de categoria 1 cu material de categoria 2 sau 3. Aceste materiale trebuie eliminate prin incinerare sau prelucrare și nu trebuie încorporate în hrana animalelor de fermă sau în produse tehnice;

| (b) | materialul de categoria 2 prezintă, de asemenea, riscuri considerabile, întrucât cuprinde animale moarte și alte materiale care conțin anumite substanțe interzise sau contaminanți. Această categorie de material trebuie eliminată prin incinerare sau prelucrare și nu trebuie încorporată în hrana animalelor de fermă. Cu toate acestea, în unele cazuri, ar putea fi utilizată ca îngrășământ sau în scopuri tehnice; |
| --- | --- |

(b)

materialul de categoria 2 prezintă, de asemenea, riscuri considerabile, întrucât cuprinde animale moarte și alte materiale care conțin anumite substanțe interzise sau contaminanți. Această categorie de material trebuie eliminată prin incinerare sau prelucrare și nu trebuie încorporată în hrana animalelor de fermă. Cu toate acestea, în unele cazuri, ar putea fi utilizată ca îngrășământ sau în scopuri tehnice;

| (c) | materialul de categoria 3 cuprinde, printre altele, părți de animale sacrificate care, deși respinse ca fiind neadecvate pentru consumul uman, nu sunt afectate de niciun semn al unei boli transmisibile la oameni sau animale și, de asemenea, materiale care provin de la animale care sunt adecvate alimentației umane, dar care, din motive economice, sunt utilizate în alte scopuri, cum ar fi hrană pentru animalele de fermă. |
| --- | --- |

(c)

materialul de categoria 3 cuprinde, printre altele, părți de animale sacrificate care, deși respinse ca fiind neadecvate pentru consumul uman, nu sunt afectate de niciun semn al unei boli transmisibile la oameni sau animale și, de asemenea, materiale care provin de la animale care sunt adecvate alimentației umane, dar care, din motive economice, sunt utilizate în alte scopuri, cum ar fi hrană pentru animalele de fermă.

| (10) | Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 este, în esență, echivalent cu predecesorul său, Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (8), și include prevederi care interzic importul și exportul de materiale din categoriile 1 și 2 și care impun aprobarea unor instalații de eliminare de către autoritățile competente care să pună în aplicare dispozițiile regulamentului. Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 stabilește apoi dispoziții specifice de reglementare a eliminării materialelor din categoriile 1 și 2. În afara acestora, însă, regulamentul nu prevede cerințe în ceea ce privește modul în care ar trebui organizată eliminarea materialelor de categoria 1 și categoria 2 din punct de vedere economic. Astfel, Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 nu impune efectuarea eliminării într-o zonă specială de către o singură întreprindere, așa cum este cazul în Germania. |
| --- | --- |

(10)

Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 este, în esență, echivalent cu predecesorul său, Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (8), și include prevederi care interzic importul și exportul de materiale din categoriile 1 și 2 și care impun aprobarea unor instalații de eliminare de către autoritățile competente care să pună în aplicare dispozițiile regulamentului. Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 stabilește apoi dispoziții specifice de reglementare a eliminării materialelor din categoriile 1 și 2. În afara acestora, însă, regulamentul nu prevede cerințe în ceea ce privește modul în care ar trebui organizată eliminarea materialelor de categoria 1 și categoria 2 din punct de vedere economic. Astfel, Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 nu impune efectuarea eliminării într-o zonă specială de către o singură întreprindere, așa cum este cazul în Germania.

2.1.2.   Legislația națională

| (11) | În conformitate cu articolul 3 din legislația germană de aplicare a dispozițiilor comunitare cu privire la prelucrarea și eliminarea subproduselor de origine animală care nu sunt destinate consumului uman (9) („TierNebG”), districtele rurale (Landkreise) și districtele urbane (kreisfreie Städte) sunt obligate să efectueze eliminarea și prelucrarea materialelor din categoriile 1 și 2 – denumite în continuare „mărfuri controlate”. Districtele pot desfășura ele însele această activitate sau pot încheia contracte cu părți terțe în acest sens. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 3 din legislația germană de aplicare a dispozițiilor comunitare cu privire la prelucrarea și eliminarea subproduselor de origine animală care nu sunt destinate consumului uman (9) („TierNebG”), districtele rurale (Landkreise) și districtele urbane (kreisfreie Städte) sunt obligate să efectueze eliminarea și prelucrarea materialelor din categoriile 1 și 2 – denumite în continuare „mărfuri controlate”. Districtele pot desfășura ele însele această activitate sau pot încheia contracte cu părți terțe în acest sens.

| (12) | Eliminarea materialelor de categoria 3 – cunoscute ca „mărfuri necontrolate” – poate fi efectuată de orice întreprindere de prelucrare, cu condiția ca dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1069/2009 să fie respectate. |
| --- | --- |

(12)

Eliminarea materialelor de categoria 3 – cunoscute ca „mărfuri necontrolate” – poate fi efectuată de orice întreprindere de prelucrare, cu condiția ca dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1069/2009 să fie respectate.

2.2.   Zweckverband Tierkörperbeseitigung

| (13) | ZT este o entitate de drept public constituită în 1979 în conformitate cu articolele 1 și 2 din Rhineland-Palatinate Landesgesetz zur Ausführung des TierNebG (10) („TierNebGAG RP” – Legea landului Renania-Palatinat de aplicare a Legii privind subprodusele de origine animală). Între timp, toate districtele rurale și districtele urbane mai mari din Renania-Palatinat și Saarland și două districte rurale din Hessa – Rheingau-Taunus-Kreis și Landkreis Limburg-Weilburg – au devenit membre ale ZT [a se vedea articolul 1 din Verbandsordnung (statutul) ZT]. |
| --- | --- |

(13)

ZT este o entitate de drept public constituită în 1979 în conformitate cu articolele 1 și 2 din Rhineland-Palatinate Landesgesetz zur Ausführung des TierNebG (10) („TierNebGAG RP” – Legea landului Renania-Palatinat de aplicare a Legii privind subprodusele de origine animală). Între timp, toate districtele rurale și districtele urbane mai mari din Renania-Palatinat și Saarland și două districte rurale din Hessa – Rheingau-Taunus-Kreis și Landkreis Limburg-Weilburg – au devenit membre ale ZT [a se vedea articolul 1 din Verbandsordnung (statutul) ZT].

| (14) | În temeiul articolului 2 din Verbandsordnung, ZT este autorizată de membrii săi să își asume toate drepturile și obligațiile care revin districtelor rurale și urbane în calitatea acestora de organisme responsabile pentru eliminare, în conformitate cu articolul 3 din TierNebG coroborat cu legile din fiecare land german în parte. |
| --- | --- |

(14)

În temeiul articolului 2 din Verbandsordnung, ZT este autorizată de membrii săi să își asume toate drepturile și obligațiile care revin districtelor rurale și urbane în calitatea acestora de organisme responsabile pentru eliminare, în conformitate cu articolul 3 din TierNebG coroborat cu legile din fiecare land german în parte.

| (15) | În temeiul dreptului german, o asociație înființată cu scop special nu poate fi supusă unei proceduri de insolvență din cauza statutului său juridic de entitate de drept public. Membrii săi pot decide totuși dizolvarea acesteia. |
| --- | --- |

(15)

În temeiul dreptului german, o asociație înființată cu scop special nu poate fi supusă unei proceduri de insolvență din cauza statutului său juridic de entitate de drept public. Membrii săi pot decide totuși dizolvarea acesteia.

2.3.   Eliminarea animalelor moarte și a deșeurilor de abator

2.3.1.   Activitățile ZT

| (16) | ZT nu îndeplinește doar sarcina care îi revine în temeiul statutului său, și anume eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 din zona pe care o acoperă („materialul intern”), ci elimină și materialele din categoriile 1 și 2 din landurile germane învecinate Baden-Württemberg și Hessa (a se vedea descrierea detaliată de la considerentul 20 și următoarele), la care se adaugă materialele necontrolate de categoria 3 (în continuare denumite împreună „materialul extern”). |
| --- | --- |

(16)

ZT nu îndeplinește doar sarcina care îi revine în temeiul statutului său, și anume eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 din zona pe care o acoperă („materialul intern”), ci elimină și materialele din categoriile 1 și 2 din landurile germane învecinate Baden-Württemberg și Hessa (a se vedea descrierea detaliată de la considerentul 20 și următoarele), la care se adaugă materialele necontrolate de categoria 3 (în continuare denumite împreună „materialul extern”).

| (17) | Astfel cum se poate observa din tabelul de mai jos, ZT a prelucrat cantități mari de material extern în trecut. În medie, aproape jumătate din cantitatea prelucrată în ultimii ani a constat în material extern.

  Tabelul 1


  Cantitățile prelucrate de ZT în perioada 1998-2009 | Material intern | Material extern | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Baden-Württemberg | Hessa de Nord și Centrală |
| Mărfuri controlate din categoriile 1 și 2 | Mărfuri necontrolate de categoria 3 | Mărfuri controlate din categoriile 1 și 2 | Mărfuri controlate din categoriile 1 și 2 | Total |
| 1998 | Tone | 38 055 | [...] (11) | 0 | 0 | [...] |
| % | [...] | [...] | 0 % | 0 % | 100 % |
| 1999 | Tone | 41 081 | [...] | 0 | 0 | [...] |
| % | [...] | [...] | 0 % | 0 % | 100 % |
| 2000 | Tone | 44 929 | [...] | 1 114 | 0 | [...] |
| % | [...] | [...] | [...] | 0 % | 100 % |
| 2001 | Tone | 57 110 | [...] | 14 079 | 0 | [...] |
| % | [...] | [...] | [...] | 0 % | 100 % |
| 2002 | Tone | 58 316 | [...] | 14 803 | 0 | [...] |
| % | [...] | [...] | [...] | 0 % | 100 % |
| 2003 | Tone | 54 325 | [...] | 16 067 | 0 | [...] |
| % | [...] | [...] | [...] | 0 % | 100 % |
| 2004 | Tone | 52 562 | [...] | 13 228 | 0 | [...] |
| % | [...] | [...] | [...] | 0 % | 100 % |
| 2005 | Tone | 48 944 | [...] | 11 658 | 0 | [...] |
| % | [...] | [...] | [...] | 0 % | 100 % |
| 2006 | Tone | 45 988 | [...] | 11 389 | 0 | [...] |
| % | [...] | [...] | [...] | 0 % | 100 % |
| 2007 | Tone | 44 544 | [...] | 6 797 | 0 | [...] |
| % | [...] | [...] | [...] | 0 % | 100 % |
| 2008 | Tone | 41 838 | [...] | 7 046 | 0 | [...] |
| % | [...] | [...] | [...] | 0 % | 100 % |
| 2009 | Tone | 36 863 | [...] | 8 569 | 23 312 | [...] |
| % | [...] | [...] | [...] | [...] | 100 % |
| Media | Tone | 47 046 | [...] | 8 729 | 1 943 | [...] |
| 1998-2009 | % | [...] | [...] | [...] | [...] | 100 % |

(17)

Astfel cum se poate observa din tabelul de mai jos, ZT a prelucrat cantități mari de material extern în trecut. În medie, aproape jumătate din cantitatea prelucrată în ultimii ani a constat în material extern.

Tabelul 1

Cantitățile prelucrate de ZT în perioada 1998-2009

Material intern

Material extern

Baden-Württemberg

Hessa de Nord și Centrală

Mărfuri controlate din categoriile 1 și 2

Mărfuri necontrolate de categoria 3

Mărfuri controlate din categoriile 1 și 2

Mărfuri controlate din categoriile 1 și 2

Total

1998

Tone

38 055

[...] (11)

0

0

[...]

%

[...]

[...]

0 %

0 %

100 %

1999

Tone

41 081

[...]

0

0

[...]

%

[...]

[...]

0 %

0 %

100 %

2000

Tone

44 929

[...]

1 114

0

[...]

%

[...]

[...]

[...]

0 %

100 %

2001

Tone

57 110

[...]

14 079

0

[...]

%

[...]

[...]

[...]

0 %

100 %

2002

Tone

58 316

[...]

14 803

0

[...]

%

[...]

[...]

[...]

0 %

100 %

2003

Tone

54 325

[...]

16 067

0

[...]

%

[...]

[...]

[...]

0 %

100 %

2004

Tone

52 562

[...]

13 228

0

[...]

%

[...]

[...]

[...]

0 %

100 %

2005

Tone

48 944

[...]

11 658

0

[...]

%

[...]

[...]

[...]

0 %

100 %

2006

Tone

45 988

[...]

11 389

0

[...]

%

[...]

[...]

[...]

0 %

100 %

2007

Tone

44 544

[...]

6 797

0

[...]

%

[...]

[...]

[...]

0 %

100 %

2008

Tone

41 838

[...]

7 046

0

[...]

%

[...]

[...]

[...]

0 %

100 %

2009

Tone

36 863

[...]

8 569

23 312

[...]

%

[...]

[...]

[...]

[...]

100 %

Media

Tone

47 046

[...]

8 729

1 943

[...]

1998-2009

%

[...]

[...]

[...]

[...]

100 %

| (18) | Materialul intern constă în animale moarte și deșeuri de abator. ZT desfășoară atât activități de colectare, cât și activități de prelucrare (denumite în continuare împreună „eliminare”). Pentru a acoperi costurile implicate, ZT aplică taxe. Pentru animale moarte și deșeuri de abator se aplică niveluri diferite de taxe. |
| --- | --- |

(18)

Materialul intern constă în animale moarte și deșeuri de abator. ZT desfășoară atât activități de colectare, cât și activități de prelucrare (denumite în continuare împreună „eliminare”). Pentru a acoperi costurile implicate, ZT aplică taxe. Pentru animale moarte și deșeuri de abator se aplică niveluri diferite de taxe.

| (19) | Întrucât materialul de categoria 3 este comercializat pe piața liberă, ZT acceptă taxele de eliminare în temeiul dreptului privat. În timp ce majoritatea instalațiilor private de eliminare elimină materialul de categoria 3 separat pentru a realiza venituri mai mari din vânzări prin prelucrarea acestuia – de exemplu, în hrană pentru animalele de companie – ZT prelucrează materialul de categoria 3 în comun cu mărfuri controlate, deoarece nu deține o instalație separată. În consecință, numai produse finite cu valoare mai scăzută – cum ar fi uleiuri și grăsimi – pot fi obținute din prelucrarea mărfurilor controlate. |
| --- | --- |

(19)

Întrucât materialul de categoria 3 este comercializat pe piața liberă, ZT acceptă taxele de eliminare în temeiul dreptului privat. În timp ce majoritatea instalațiilor private de eliminare elimină materialul de categoria 3 separat pentru a realiza venituri mai mari din vânzări prin prelucrarea acestuia – de exemplu, în hrană pentru animalele de companie – ZT prelucrează materialul de categoria 3 în comun cu mărfuri controlate, deoarece nu deține o instalație separată. În consecință, numai produse finite cu valoare mai scăzută – cum ar fi uleiuri și grăsimi – pot fi obținute din prelucrarea mărfurilor controlate.

| (20) | Începând cu anul 2000, ZT prelucrează și deșeuri de abator din categoriile 1 și 2 din Baden-Württemberg. În acest sens, a fost încheiat un contract cu scop special în temeiul dreptului public între ZT și Zweckverband Neckar-Franken. În temeiul contractului, colectarea era efectuată la nivel local de către Zweckverband Neckar-Franken, iar materialul era ulterior livrat ZT pentru prelucrare. |
| --- | --- |

(20)

Începând cu anul 2000, ZT prelucrează și deșeuri de abator din categoriile 1 și 2 din Baden-Württemberg. În acest sens, a fost încheiat un contract cu scop special în temeiul dreptului public între ZT și Zweckverband Neckar-Franken. În temeiul contractului, colectarea era efectuată la nivel local de către Zweckverband Neckar-Franken, iar materialul era ulterior livrat ZT pentru prelucrare.

| (21) | În anul 2007, ZT a depus, de asemenea, o ofertă pentru eliminarea mărfurilor controlate din districtele rurale din Hessa de Nord și Centrală, în temeiul unei cereri de ofertă, ulterior fiindu-i atribuit contractul. Înainte ca ZT să preia sarcina de eliminare la 1 aprilie 2009, eliminarea era efectuată de una dintre societățile din grupul reclamantei. |
| --- | --- |

(21)

În anul 2007, ZT a depus, de asemenea, o ofertă pentru eliminarea mărfurilor controlate din districtele rurale din Hessa de Nord și Centrală, în temeiul unei cereri de ofertă, ulterior fiindu-i atribuit contractul. Înainte ca ZT să preia sarcina de eliminare la 1 aprilie 2009, eliminarea era efectuată de una dintre societățile din grupul reclamantei.

| (22) | ZT a urmărit, astfel, să maximizeze utilizarea capacității instalației sale, nu numai prin prelucrarea materialului extern, ci și angajându-se destul de ferm, dincolo de misiunea sa oficială, în prelucrarea atât a materialului de categoria 3, care poate fi comercializat în mod liber, cât și a materialului din categoriile 1 și 2 din afara zonei acoperite de asociație. Între anii 2002 și 2008, materialul intern a reprezentat numai 54 %-58 % din cantitățile prelucrate de ZT. În anul 2009 – parțial din cauza includerii materialelor din Hessa de Nord și Centrală – această proporție a scăzut considerabil, la doar 39 %, reprezentând mai puțin de jumătate din cantitatea totală prelucrată de ZT. |
| --- | --- |

(22)

ZT a urmărit, astfel, să maximizeze utilizarea capacității instalației sale, nu numai prin prelucrarea materialului extern, ci și angajându-se destul de ferm, dincolo de misiunea sa oficială, în prelucrarea atât a materialului de categoria 3, care poate fi comercializat în mod liber, cât și a materialului din categoriile 1 și 2 din afara zonei acoperite de asociație. Între anii 2002 și 2008, materialul intern a reprezentat numai 54 %-58 % din cantitățile prelucrate de ZT. În anul 2009 – parțial din cauza includerii materialelor din Hessa de Nord și Centrală – această proporție a scăzut considerabil, la doar 39 %, reprezentând mai puțin de jumătate din cantitatea totală prelucrată de ZT.

2.3.2.   Capacitatea instalațiilor ZT

| (23) | ZT deține două instalații de eliminare, la Rivenich și Sandersmühle. În regimul normal de operare, ambele instalații funcționează în medie cu un sistem de două schimburi, cinci zile pe săptămână (funcționare în două schimburi/5 zile). O cantitate maximă de 2 160 de tone pe săptămână poate fi prelucrată în această perioadă de funcționare. Această capacitate normală de funcționare a fost, în medie, suficientă pentru prelucrarea celor 88 000 de tone rezultate anual în ultimii ani, ceea ce înseamnă 1 700 de tone pe săptămână. |
| --- | --- |

(23)

ZT deține două instalații de eliminare, la Rivenich și Sandersmühle. În regimul normal de operare, ambele instalații funcționează în medie cu un sistem de două schimburi, cinci zile pe săptămână (funcționare în două schimburi/5 zile). O cantitate maximă de 2 160 de tone pe săptămână poate fi prelucrată în această perioadă de funcționare. Această capacitate normală de funcționare a fost, în medie, suficientă pentru prelucrarea celor 88 000 de tone rezultate anual în ultimii ani, ceea ce înseamnă 1 700 de tone pe săptămână.

| (24) | La fel ca alte întreprinderi de eliminare, ZT posedă o capacitate operațională neutilizată sub forma schimburilor neutilizate care apar în cursul funcționării normale în timpul săptămânii și la sfârșit de săptămână. Această capacitate operațională neutilizată poate fi întrebuințată pentru prelucrarea surplusului de carcase în cazul unei epidemii. |
| --- | --- |

(24)

La fel ca alte întreprinderi de eliminare, ZT posedă o capacitate operațională neutilizată sub forma schimburilor neutilizate care apar în cursul funcționării normale în timpul săptămânii și la sfârșit de săptămână. Această capacitate operațională neutilizată poate fi întrebuințată pentru prelucrarea surplusului de carcase în cazul unei epidemii.

2.3.2.1.   Capacitate operațională neutilizată pe termen scurt

| (25) | Potrivit informațiilor furnizate de ZT, instalațiile pot fi exploatate în trei schimburi, șapte zile pe săptămână (funcționare în trei schimburi/7 zile) pentru o perioadă scurtă de 6 până la 12 săptămâni. Aceasta înseamnă că pentru perioade scurte de timp este disponibilă o capacitate săptămânală de până la 4 536 de tone. Cu toate acestea, funcționarea continuă în trei schimburi/7 zile nu poate fi menținută din cauza uzurii instalațiilor și a extenuării personalului. |
| --- | --- |

(25)

Potrivit informațiilor furnizate de ZT, instalațiile pot fi exploatate în trei schimburi, șapte zile pe săptămână (funcționare în trei schimburi/7 zile) pentru o perioadă scurtă de 6 până la 12 săptămâni. Aceasta înseamnă că pentru perioade scurte de timp este disponibilă o capacitate săptămânală de până la 4 536 de tone. Cu toate acestea, funcționarea continuă în trei schimburi/7 zile nu poate fi menținută din cauza uzurii instalațiilor și a extenuării personalului.

| (26) | În concluzie, pe termen scurt – pe o perioadă de până la 12 săptămâni – ZT are o capacitate operațională neutilizată, în plus față de cifra normală, de 2 376 de tone pe săptămână disponibilă pentru prelucrare în cazul unei epidemii (a se vedea, de asemenea, tabelul 3 din secțiunea 9.3.1). |
| --- | --- |

(26)

În concluzie, pe termen scurt – pe o perioadă de până la 12 săptămâni – ZT are o capacitate operațională neutilizată, în plus față de cifra normală, de 2 376 de tone pe săptămână disponibilă pentru prelucrare în cazul unei epidemii (a se vedea, de asemenea, tabelul 3 din secțiunea 9.3.1).

2.3.2.2.   Capacitatea operațională neutilizată pe termen lung

| (27) | Pe termen mai lung, instalațiile ar putea fi, totuși, utilizate pentru un maximum de trei schimburi timp cinci zile pe săptămână (funcționare în trei schimburi/5 zile) pentru prelucrarea materialului suplimentar generat de o epidemie, întrucât week-end-urile ar fi necesare pentru lucrările de întreținere în cazul utilizării la capacitate mai mare pentru o perioadă destul de lungă. În acest caz, ar putea fi prelucrate până la 3 240 de tone pe săptămână. |
| --- | --- |

(27)

Pe termen mai lung, instalațiile ar putea fi, totuși, utilizate pentru un maximum de trei schimburi timp cinci zile pe săptămână (funcționare în trei schimburi/5 zile) pentru prelucrarea materialului suplimentar generat de o epidemie, întrucât week-end-urile ar fi necesare pentru lucrările de întreținere în cazul utilizării la capacitate mai mare pentru o perioadă destul de lungă. În acest caz, ar putea fi prelucrate până la 3 240 de tone pe săptămână.

| (28) | În concluzie, pe termen lung – pe o perioadă mai lungă de 12 săptămâni – ZT are o capacitate operațională neutilizată, în plus față de cifra normală, de 1 080 de tone pe săptămână pentru prelucrare, în cazul unei epidemii (a se vedea, de asemenea, tabelul 3 din secțiunea 9.3.1). |
| --- | --- |

(28)

În concluzie, pe termen lung – pe o perioadă mai lungă de 12 săptămâni – ZT are o capacitate operațională neutilizată, în plus față de cifra normală, de 1 080 de tone pe săptămână pentru prelucrare, în cazul unei epidemii (a se vedea, de asemenea, tabelul 3 din secțiunea 9.3.1).

2.4.   Contribuția anuală și misiunea publică

| (29) | Contribuțiile anuale pe care ZT le primește de la membrii săi (districte rurale și urbane) au ca temei juridic statutul ZT (Verbandsordnung). Scopul contribuției anuale este acela de a compensa costurile care nu sunt acoperite de venituri [a se vedea articolul 9 alineatul (1) din Verbandsordnung]. |
| --- | --- |

(29)

Contribuțiile anuale pe care ZT le primește de la membrii săi (districte rurale și urbane) au ca temei juridic statutul ZT (Verbandsordnung). Scopul contribuției anuale este acela de a compensa costurile care nu sunt acoperite de venituri [a se vedea articolul 9 alineatul (1) din Verbandsordnung].

| (30) | Cuantumul contribuției anuale este stabilit pe baza legii bugetului anual, care, mai întâi, trebuie aprobată de adunarea generală a membrilor. Imediat după aprobarea legii bugetului, ZT are dreptul de a solicita plata contribuției anuale prin intermediul unui act administrativ. |
| --- | --- |

(30)

Cuantumul contribuției anuale este stabilit pe baza legii bugetului anual, care, mai întâi, trebuie aprobată de adunarea generală a membrilor. Imediat după aprobarea legii bugetului, ZT are dreptul de a solicita plata contribuției anuale prin intermediul unui act administrativ.

| (31) | În luna februarie a anului 2010, Verbandsordnung ZT a fost modificat cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2009. Până atunci, Verbandsordnung nu conținea reglementări cu privire la utilizarea și calculul contribuțiilor anuale, în afară de prevederile articolului 9 alineatul (1) însă, din luna februarie 2010, au fost introduse dispozițiile noi de mai jos. |
| --- | --- |

(31)

În luna februarie a anului 2010, Verbandsordnung ZT a fost modificat cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2009. Până atunci, Verbandsordnung nu conținea reglementări cu privire la utilizarea și calculul contribuțiilor anuale, în afară de prevederile articolului 9 alineatul (1) însă, din luna februarie 2010, au fost introduse dispozițiile noi de mai jos.

| (32) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Verbandsordnung, contribuția anuală trebuie stabilită acum în avans. De asemenea, reglementările prevăd că contribuția anuală poate fi percepută exclusiv drept compensație pentru costurile care decurg din obligația transferată către ZT de a elimina materialele din categoriile 1 și 2 și de a menține capacitatea neutilizată pentru a face față epidemiilor. |
| --- | --- |

(32)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Verbandsordnung, contribuția anuală trebuie stabilită acum în avans. De asemenea, reglementările prevăd că contribuția anuală poate fi percepută exclusiv drept compensație pentru costurile care decurg din obligația transferată către ZT de a elimina materialele din categoriile 1 și 2 și de a menține capacitatea neutilizată pentru a face față epidemiilor.

| (33) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Verbandsordnung, capacitatea de rezervă în caz de epidemii care a fost necesar să fie asigurată în fiecare dintre anii 2009 și 2010 a fost stabilită la 7 110 tone, aceasta urmând a fi prelucrată în termen de șase săptămâni (echivalent cu 6 × 1 185 de tone pe săptămână). La stabilirea dimensiunii rezervei pentru epidemii, s-a ținut seama de faptul că, pe lângă capacitatea proprie a ZT, o capacitate alternativă de eliminare suplimentară de 5 000 de tone era disponibilă pe an în cazul unei epidemii. Costurile rezervei pentru epidemii trebuie stabilite în avans în planul de afaceri relevant, iar singurele costuri care pot fi luate în considerare sunt proporția corespunzătoare de costuri fixe (amortizare, impozite, asigurări, dobândă la împrumuturi), costul contractelor externe de întreținere, precum și proporția costurilor de personal necesare pentru a menține o disponibilitate operațională constantă. Costurile rezervei pentru epidemii trebuie înregistrate în conturi specifice, separat de celelalte costuri ale întreprinderii și sunt alocate în funcție de ponderea relevantă a capacității. |
| --- | --- |

(33)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Verbandsordnung, capacitatea de rezervă în caz de epidemii care a fost necesar să fie asigurată în fiecare dintre anii 2009 și 2010 a fost stabilită la 7 110 tone, aceasta urmând a fi prelucrată în termen de șase săptămâni (echivalent cu 6 × 1 185 de tone pe săptămână). La stabilirea dimensiunii rezervei pentru epidemii, s-a ținut seama de faptul că, pe lângă capacitatea proprie a ZT, o capacitate alternativă de eliminare suplimentară de 5 000 de tone era disponibilă pe an în cazul unei epidemii. Costurile rezervei pentru epidemii trebuie stabilite în avans în planul de afaceri relevant, iar singurele costuri care pot fi luate în considerare sunt proporția corespunzătoare de costuri fixe (amortizare, impozite, asigurări, dobândă la împrumuturi), costul contractelor externe de întreținere, precum și proporția costurilor de personal necesare pentru a menține o disponibilitate operațională constantă. Costurile rezervei pentru epidemii trebuie înregistrate în conturi specifice, separat de celelalte costuri ale întreprinderii și sunt alocate în funcție de ponderea relevantă a capacității.

| (34) | De la înființare, în anul 1979, până în anul 2011, ZT a primit contribuții anuale în valoare totală de 66 493 680 EUR. Cifrele anuale începând cu 1998 au fost următoarele:







  1998 | : | 2 114 192 EUR (4 135 000 DM) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | : | 2 432 216 EUR (4 575 000 DM) |
| 2000 și 2001 | : | 2 249 684 EUR (4 400 000 DM) anual |
| 2002-2008 | : | 2 250 000 EUR anual |
| 2009 | : | 1 961 515 EUR |
| 2010 | : | 2 212 392 EUR |
| 2011 | : | 1 962 515 EUR |

(34)

De la înființare, în anul 1979, până în anul 2011, ZT a primit contribuții anuale în valoare totală de 66 493 680 EUR. Cifrele anuale începând cu 1998 au fost următoarele:

1998

:

2 114 192 EUR (4 135 000 DM)

1999

:

2 432 216 EUR (4 575 000 DM)

2000 și 2001

:

2 249 684 EUR (4 400 000 DM) anual

2002-2008

:

2 250 000 EUR anual

2009

:

1 961 515 EUR

2010

:

2 212 392 EUR

2011

:

1 962 515 EUR

| (35) | Contribuțiile anuale între anii 1998 și 2011 se ridică la un total de 30 932 198 EUR. |
| --- | --- |

(35)

Contribuțiile anuale între anii 1998 și 2011 se ridică la un total de 30 932 198 EUR.

| (36) | În conformitate cu conturile de profit și pierdere prezentate, ZT a realizat o pierdere agregată de 4 562 795 EUR între anii 1998 și 2009, după includerea contribuțiilor anuale. Neincluzând contribuțiile, care au totalizat 26 757 292 EUR, pierderea agregată pentru perioada 1998-2009 se ridică la 31 320 678 EUR. Prin urmare, contribuțiile anuale nu au fost suficiente pentru a compensa integral pierderile totale. |
| --- | --- |

(36)

În conformitate cu conturile de profit și pierdere prezentate, ZT a realizat o pierdere agregată de 4 562 795 EUR între anii 1998 și 2009, după includerea contribuțiilor anuale. Neincluzând contribuțiile, care au totalizat 26 757 292 EUR, pierderea agregată pentru perioada 1998-2009 se ridică la 31 320 678 EUR. Prin urmare, contribuțiile anuale nu au fost suficiente pentru a compensa integral pierderile totale.

2.5.   Ajutorul de stat aprobat în legătură cu testele privind EST, animalele moarte și deșeurile de abator

| (37) | Principiul „poluatorul plătește” prevăzut la articolul 191 alineatul (2) din TFUE se aplică, în general, în cazul eliminării subproduselor de origine animală. Așadar, este responsabilitatea primară a producătorilor de a efectua eliminarea animalelor moarte și a deșeurilor de abator și de a suporta costurile implicate (12). |
| --- | --- |

(37)

Principiul „poluatorul plătește” prevăzut la articolul 191 alineatul (2) din TFUE se aplică, în general, în cazul eliminării subproduselor de origine animală. Așadar, este responsabilitatea primară a producătorilor de a efectua eliminarea animalelor moarte și a deșeurilor de abator și de a suporta costurile implicate (12).

| (38) | Cu toate acestea, din cauza crizei EST, era necesar să se asigure tratamentul adecvat pentru animalele moarte și deșeurile de abator care conțineau materiale din categoriile 1 și 2, iar agricultorii să fie sprijiniți prin ajutoare de stat. Comisia Europeană a instituit măsuri corespunzătoare în Orientările comunitare privind ajutoarele de stat acordate în vederea efectuării testelor EST, animalele moarte și deșeurile de abator din 24 decembrie 2002 (13) („Orientările comunitare privind EST”). Aceste măsuri au fost incluse și înăsprite în secțiunea V.B.4 din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013 (14) („Orientările privind ajutoarele agricole 2007-2013”). |
| --- | --- |

(38)

Cu toate acestea, din cauza crizei EST, era necesar să se asigure tratamentul adecvat pentru animalele moarte și deșeurile de abator care conțineau materiale din categoriile 1 și 2, iar agricultorii să fie sprijiniți prin ajutoare de stat. Comisia Europeană a instituit măsuri corespunzătoare în Orientările comunitare privind ajutoarele de stat acordate în vederea efectuării testelor EST, animalele moarte și deșeurile de abator din 24 decembrie 2002 (13) („Orientările comunitare privind EST”). Aceste măsuri au fost incluse și înăsprite în secțiunea V.B.4 din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013 (14) („Orientările privind ajutoarele agricole 2007-2013”).

| (39) | În conformitate cu Orientările comunitare privind EST și Orientările privind ajutoarele agricole 2007-2013, în principiu, poluatorul trebuie să suporte costul eliminării subproduselor de origine animală (15). În anumite cazuri foarte restrânse, însă, sunt permise ajutoare pentru testele EST, precum și pentru eliminarea animalelor moarte (16). Niciun fel de ajutor nu poate fi acordat pentru eliminarea deșeurilor de abator (17). Mai mult decât atât, ajutorul este compatibil cu piața internă numai dacă se poate dovedi că acesta este destinat exclusiv agricultorilor, și nu întreprinderilor producătoare din aval (cum ar fi abatoarele sau instalațiile de eliminare a animalelor) (18). |
| --- | --- |

(39)

În conformitate cu Orientările comunitare privind EST și Orientările privind ajutoarele agricole 2007-2013, în principiu, poluatorul trebuie să suporte costul eliminării subproduselor de origine animală (15). În anumite cazuri foarte restrânse, însă, sunt permise ajutoare pentru testele EST, precum și pentru eliminarea animalelor moarte (16). Niciun fel de ajutor nu poate fi acordat pentru eliminarea deșeurilor de abator (17). Mai mult decât atât, ajutorul este compatibil cu piața internă numai dacă se poate dovedi că acesta este destinat exclusiv agricultorilor, și nu întreprinderilor producătoare din aval (cum ar fi abatoarele sau instalațiile de eliminare a animalelor) (18).

2.5.1.   Decizia Comisiei din 29 ianuarie 2004 în cazul privind ajutorul de stat NN 33/03

| (40) | În anul 2004, Comisia a aprobat o schemă de ajutoare de stat pentru contracararea amenințării de EST în Renania-Palatinat, notificată Comisiei de către Germania în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, Orientărilor comunitare privind EST, precum și în temeiul Orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol din 12 august 2000 (19). Scopul schemei era acela de a preveni răspândirea EST, printre altele, prin rambursarea către agricultori a costurilor suplimentare suportate de aceștia pentru eliminarea corespunzătoare a materialului de risc, ulterior introducerii interdicției privind hrănirea vitelor cu carne și făină de oase. |
| --- | --- |

(40)

În anul 2004, Comisia a aprobat o schemă de ajutoare de stat pentru contracararea amenințării de EST în Renania-Palatinat, notificată Comisiei de către Germania în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, Orientărilor comunitare privind EST, precum și în temeiul Orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol din 12 august 2000 (19). Scopul schemei era acela de a preveni răspândirea EST, printre altele, prin rambursarea către agricultori a costurilor suplimentare suportate de aceștia pentru eliminarea corespunzătoare a materialului de risc, ulterior introducerii interdicției privind hrănirea vitelor cu carne și făină de oase.

| (41) | Alături de alte măsuri, Comisia a aprobat un ajutor unic de 100 % pentru costurile de eliminare a deșeurilor de abator riscante specificate, care s-au acumulat din luna octombrie a anului 2000 până în luna septembrie a anului 2001, ca urmare a interdicției de a utiliza hrană ce conține carne și făină de oase. Cu toate acestea, beneficiarii ajutoarelor erau considerate a fi abatoarele, și nu ZT. |
| --- | --- |

(41)

Alături de alte măsuri, Comisia a aprobat un ajutor unic de 100 % pentru costurile de eliminare a deșeurilor de abator riscante specificate, care s-au acumulat din luna octombrie a anului 2000 până în luna septembrie a anului 2001, ca urmare a interdicției de a utiliza hrană ce conține carne și făină de oase. Cu toate acestea, beneficiarii ajutoarelor erau considerate a fi abatoarele, și nu ZT.

2.5.2.   Decizia Comisiei din 6 iulie 2004 în cazul privind ajutorul de stat N-15/04

| (42) | În cadrul celei de a doua scheme de ajutoare autorizată, de asemenea, în anul 2004, agricultorii din Renania-Palatinat urmau să primească compensații pentru costurile de colectare și prelucrare a animalelor moarte pentru care plătiseră contribuții la Tierseuchenkasse (20) (Fondul pentru sănătate animală). Taxele aplicate de ZT pentru colectarea și prelucrarea materialului intern constând în animale moarte sunt suportate în părți egale de statele germane (Renania-Palatinat, Hessa, Saarland), membrii asociației și Tierseuchenkasse din landurile respective. Cu toate acestea, în cazul costurilor de prelucrare, proprietarii de animale de fermă trebuie să aibă o contribuție de 25 %. |
| --- | --- |

(42)

În cadrul celei de a doua scheme de ajutoare autorizată, de asemenea, în anul 2004, agricultorii din Renania-Palatinat urmau să primească compensații pentru costurile de colectare și prelucrare a animalelor moarte pentru care plătiseră contribuții la Tierseuchenkasse (20) (Fondul pentru sănătate animală). Taxele aplicate de ZT pentru colectarea și prelucrarea materialului intern constând în animale moarte sunt suportate în părți egale de statele germane (Renania-Palatinat, Hessa, Saarland), membrii asociației și Tierseuchenkasse din landurile respective. Cu toate acestea, în cazul costurilor de prelucrare, proprietarii de animale de fermă trebuie să aibă o contribuție de 25 %.

| (43) | Ajutorul, plătit direct către ZT, a fost aprobat pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1999 și 31 decembrie 2013. Condiția pentru acordarea acestuia a fost ca ajutorul să fie destinat exclusiv agricultorilor și să nu fie cumulat cu alte ajutoare. |
| --- | --- |

(43)

Ajutorul, plătit direct către ZT, a fost aprobat pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1999 și 31 decembrie 2013. Condiția pentru acordarea acestuia a fost ca ajutorul să fie destinat exclusiv agricultorilor și să nu fie cumulat cu alte ajutoare.

| (44) | Întrucât ajutorul compensează o parte din taxele stabilite în avans (100 % pentru colectare și 75 % pentru prelucrare), Comisia a concluzionat că acesta a fost destinat exclusiv agricultorilor și nu a creat niciun avantaj economic pentru ZT. |
| --- | --- |

(44)

Întrucât ajutorul compensează o parte din taxele stabilite în avans (100 % pentru colectare și 75 % pentru prelucrare), Comisia a concluzionat că acesta a fost destinat exclusiv agricultorilor și nu a creat niciun avantaj economic pentru ZT.

2.5.3.   Relația între schemele de ajutoare aprobate NN 33/03 și N 15/04 și contribuțiile anuale

| (45) | Ambele scheme de ajutoare („ajutoarele agricole”) sunt înregistrate ca venituri în evidențele contabile ale ZT. În consecință, pierderile indicate la considerentul 36 iau deja în considerare faptul că ZT a beneficiat de ajutor agricol cu titlu de venit. |
| --- | --- |

(45)

Ambele scheme de ajutoare („ajutoarele agricole”) sunt înregistrate ca venituri în evidențele contabile ale ZT. În consecință, pierderile indicate la considerentul 36 iau deja în considerare faptul că ZT a beneficiat de ajutor agricol cu titlu de venit.

| (46) | Cu alte cuvinte, ZT a primit contribuțiile anuale și a beneficiat de ajutorul agricol pentru finanțarea pierderilor sale restante. |
| --- | --- |

(46)

Cu alte cuvinte, ZT a primit contribuțiile anuale și a beneficiat de ajutorul agricol pentru finanțarea pierderilor sale restante.

3.   MOTIVELE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII

| (47) | Reclamanta susține că ZT nu ar putea supraviețui din punct de vedere economic dacă membrii săi nu ar acoperi pierderile anuale rezultate din eliminarea materialului intern și extern prin plata contribuțiilor anuale. ZT, având monopol asupra eliminării materialului intern și, astfel, neavând concurență, oferă prețuri sub cele ale pieței pe piețele deschise pentru material extern. Politica de prețuri a ZT este orientată exclusiv în direcția maximizării utilizării în cadrul instalațiilor sale, care dispun de o capacitate neutilizată semnificativă. |
| --- | --- |

(47)

Reclamanta susține că ZT nu ar putea supraviețui din punct de vedere economic dacă membrii săi nu ar acoperi pierderile anuale rezultate din eliminarea materialului intern și extern prin plata contribuțiilor anuale. ZT, având monopol asupra eliminării materialului intern și, astfel, neavând concurență, oferă prețuri sub cele ale pieței pe piețele deschise pentru material extern. Politica de prețuri a ZT este orientată exclusiv în direcția maximizării utilizării în cadrul instalațiilor sale, care dispun de o capacitate neutilizată semnificativă.

| (48) | Reclamanta remarcă numeroase tipuri de denaturări ale concurenței care sunt generate de plata contribuțiilor anuale. În special, aceasta a criticat modul în care ZT a stabilit prețurile în cazul materialului liber de categoria 3 și în cazul invitației de a participa la licitație pentru contractul privind contractul pentru operațiunile de eliminare din Hessa de Nord și Centrală:






  (a) | ZT s-a oferit să elimine deșeurile de abator la costuri care nu depindeau de cantitatea prelucrată, ci la un preț fix per animal. Această ofertă era atractivă pentru abatoarele mai mici, unde separarea mărfurilor controlate și a celor necontrolate implică costuri mai mari decât în cazul abatoarelor mai mari și mai bine echipate, acestea putând să nu mai efectueze separarea și să predea materialul de categoria 3 la ZT împreună cu deșeurile de abator din categoriile 1 și 2. Astfel, ZT se oferă să elimine deșeurile de abator la prețuri care nu acoperă costurile sale, deoarece nu include în cheltuielile sale costurile suplimentare care rezultă din prelucrarea în același timp a materialului de categoria 3; |
| --- | --- | --- |

(48)

Reclamanta remarcă numeroase tipuri de denaturări ale concurenței care sunt generate de plata contribuțiilor anuale. În special, aceasta a criticat modul în care ZT a stabilit prețurile în cazul materialului liber de categoria 3 și în cazul invitației de a participa la licitație pentru contractul privind contractul pentru operațiunile de eliminare din Hessa de Nord și Centrală:

(a)

ZT s-a oferit să elimine deșeurile de abator la costuri care nu depindeau de cantitatea prelucrată, ci la un preț fix per animal. Această ofertă era atractivă pentru abatoarele mai mici, unde separarea mărfurilor controlate și a celor necontrolate implică costuri mai mari decât în cazul abatoarelor mai mari și mai bine echipate, acestea putând să nu mai efectueze separarea și să predea materialul de categoria 3 la ZT împreună cu deșeurile de abator din categoriile 1 și 2. Astfel, ZT se oferă să elimine deșeurile de abator la prețuri care nu acoperă costurile sale, deoarece nu include în cheltuielile sale costurile suplimentare care rezultă din prelucrarea în același timp a materialului de categoria 3;

| (b) | în cadrul procedurii de licitație pentru eliminarea mărfurilor controlate din Hessa de Nord și Centrală, ZT a reușit să câștige contractul numai deoarece costurile sale fixe pentru menținerea capacității de rezervă erau deja acoperite din contribuția anuală și, prin urmare, avea posibilitatea de a oferi costuri mai mici. |
| --- | --- |

(b)

în cadrul procedurii de licitație pentru eliminarea mărfurilor controlate din Hessa de Nord și Centrală, ZT a reușit să câștige contractul numai deoarece costurile sale fixe pentru menținerea capacității de rezervă erau deja acoperite din contribuția anuală și, prin urmare, avea posibilitatea de a oferi costuri mai mici.

| (49) | Germania susține, pe de altă parte, că această contribuție anuală era necesară pentru acoperirea costurilor ZT care rezultă din obligația sa de a asigura o capacitate de rezervă pentru a face față epidemiilor. În sprijinul acestei afirmații, Germania a prezentat un studiu de specialitate efectuat de Institutul Fraunhofer în luna martie a anului 2007 (21) („studiul Fraunhofer”) pentru a arăta că costul rezervei pentru epidemii se ridică la 50 % din costurile totale de capacitate. De asemenea, s-a susținut că această contribuție anuală era, de asemenea, necesară pentru acoperirea costurilor de decontaminare a amplasamentelor contaminate. |
| --- | --- |

(49)

Germania susține, pe de altă parte, că această contribuție anuală era necesară pentru acoperirea costurilor ZT care rezultă din obligația sa de a asigura o capacitate de rezervă pentru a face față epidemiilor. În sprijinul acestei afirmații, Germania a prezentat un studiu de specialitate efectuat de Institutul Fraunhofer în luna martie a anului 2007 (21) („studiul Fraunhofer”) pentru a arăta că costul rezervei pentru epidemii se ridică la 50 % din costurile totale de capacitate. De asemenea, s-a susținut că această contribuție anuală era, de asemenea, necesară pentru acoperirea costurilor de decontaminare a amplasamentelor contaminate.

| (50) | În cadrul examinării sale provizorii, Comisia a stabilit inițial că contribuțiile anuale oferă un avantaj economic ZT, deoarece reduc cheltuielile sale curente, iar celelalte criterii privind existența ajutorului sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(50)

În cadrul examinării sale provizorii, Comisia a stabilit inițial că contribuțiile anuale oferă un avantaj economic ZT, deoarece reduc cheltuielile sale curente, iar celelalte criterii privind existența ajutorului sunt îndeplinite.

| (51) | Comisia a subliniat că, în general, un astfel de ajutor este interzis și, de asemenea, și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește măsura în care contribuția anuală ar putea fi justificată ca o compensație pentru menținerea unei rezerve pentru epidemii. Comisia și-a întemeiat concluzia pe o examinare a celor patru criterii stabilite în hotărârea Altmark (22):






  (a) | întreprinderea beneficiară trebuie să aibă efectiv obligații de serviciu public de îndeplinit, iar aceste obligații trebuie definite în mod clar; |
| --- | --- | --- |

(51)

Comisia a subliniat că, în general, un astfel de ajutor este interzis și, de asemenea, și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește măsura în care contribuția anuală ar putea fi justificată ca o compensație pentru menținerea unei rezerve pentru epidemii. Comisia și-a întemeiat concluzia pe o examinare a celor patru criterii stabilite în hotărârea Altmark (22):

(a)

întreprinderea beneficiară trebuie să aibă efectiv obligații de serviciu public de îndeplinit, iar aceste obligații trebuie definite în mod clar;

| (b) | parametrii pe baza cărora se calculează compensația trebuie elaborați în mod obiectiv și transparent în avans; |
| --- | --- |

(b)

parametrii pe baza cărora se calculează compensația trebuie elaborați în mod obiectiv și transparent în avans;

| (c) | compensația nu trebuie să depășească necesarul pentru acoperirea, integrală sau parțială, a costurilor asociate îndeplinirii obligațiilor de serviciu public, ținând seama de veniturile realizate și un profit adecvat din îndeplinirea acestor obligații; |
| --- | --- |

(c)

compensația nu trebuie să depășească necesarul pentru acoperirea, integrală sau parțială, a costurilor asociate îndeplinirii obligațiilor de serviciu public, ținând seama de veniturile realizate și un profit adecvat din îndeplinirea acestor obligații;

| (d) | în cazul în care întreprinderea care trebuie să îndeplinească obligații de serviciu public nu este selectată în cadrul unei proceduri de achiziții publice, care să permită selectarea ofertantului în măsură să presteze aceste servicii la cel mai mic cost pentru comunitate, nivelul compensației necesare trebuie stabilit pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere tipică, bine administrată le-ar fi suportat pentru îndeplinirea acestor obligații. |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care întreprinderea care trebuie să îndeplinească obligații de serviciu public nu este selectată în cadrul unei proceduri de achiziții publice, care să permită selectarea ofertantului în măsură să presteze aceste servicii la cel mai mic cost pentru comunitate, nivelul compensației necesare trebuie stabilit pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere tipică, bine administrată le-ar fi suportat pentru îndeplinirea acestor obligații.

| (52) | În ceea ce privește existența unui serviciu de interes economic general, Comisia și-a exprimat îndoiala că există un interes public în asigurarea unei rezerve pentru epidemii, întrucât, în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”, agricultorii au obligația de a elimina animalele moarte și deșeurile de abator și sunt susținuți prin ajutorul sus-menționat aprobat de Comisie în temeiul Orientărilor comunitare privind EST. De asemenea, este discutabilă necesitatea contribuției anuale, din moment ce practica altor landuri germane indică faptul că instalațiile operatorilor privați au o capacitate neutilizată suficientă pentru a face față unor epidemii animale, fără a primi o compensație suplimentară pentru asigurarea acesteia. |
| --- | --- |

(52)

În ceea ce privește existența unui serviciu de interes economic general, Comisia și-a exprimat îndoiala că există un interes public în asigurarea unei rezerve pentru epidemii, întrucât, în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”, agricultorii au obligația de a elimina animalele moarte și deșeurile de abator și sunt susținuți prin ajutorul sus-menționat aprobat de Comisie în temeiul Orientărilor comunitare privind EST. De asemenea, este discutabilă necesitatea contribuției anuale, din moment ce practica altor landuri germane indică faptul că instalațiile operatorilor privați au o capacitate neutilizată suficientă pentru a face față unor epidemii animale, fără a primi o compensație suplimentară pentru asigurarea acesteia.

| (53) | Comisia și-a exprimat, de asemenea, îndoiala în ceea ce privește măsura în care Verbandsordnung care reglementează ZT îndeplinește cerințele unui act transparent de încredințare, deoarece, înainte de anul 2010, asigurarea unei rezerve pentru epidemii nu era definită ca o obligație de interes public care să fie îndeplinită de ZT și deoarece nu stabilea parametrii necesari pentru calculul costului. |
| --- | --- |

(53)

Comisia și-a exprimat, de asemenea, îndoiala în ceea ce privește măsura în care Verbandsordnung care reglementează ZT îndeplinește cerințele unui act transparent de încredințare, deoarece, înainte de anul 2010, asigurarea unei rezerve pentru epidemii nu era definită ca o obligație de interes public care să fie îndeplinită de ZT și deoarece nu stabilea parametrii necesari pentru calculul costului.

| (54) | În ceea ce privește necesitatea unei plăți compensatorii, Comisia s-a întrebat dacă contribuțiile anuale nu finanțează, în realitate, pierderile rezultate în urma capacității neutilizate neprofitabile. Este discutabil dacă o contribuție anuală suplimentară este necesară în cazul în care în alte landuri germane toate costurile sunt acoperite de taxele plătite de poluatori. |
| --- | --- |

(54)

În ceea ce privește necesitatea unei plăți compensatorii, Comisia s-a întrebat dacă contribuțiile anuale nu finanțează, în realitate, pierderile rezultate în urma capacității neutilizate neprofitabile. Este discutabil dacă o contribuție anuală suplimentară este necesară în cazul în care în alte landuri germane toate costurile sunt acoperite de taxele plătite de poluatori.

| (55) | Întrucât ZT nu a fost selectată printr-o procedură publică de depunere de oferte, este îndoielnic că ZT este o întreprindere cu eficiență medie. |
| --- | --- |

(55)

Întrucât ZT nu a fost selectată printr-o procedură publică de depunere de oferte, este îndoielnic că ZT este o întreprindere cu eficiență medie.

| (56) | În consecință, Comisia a ajuns la concluzia provizorie că este necesară o examinare detaliată pentru a stabili măsura în care contribuția anuală acordată ZT este, în realitate, necesară pentru a asigura existența unei rezerve pentru epidemii sau dacă piața în sine nu ar asigura o capacitate industrială liberă suficientă în cazul unei epidemii. |
| --- | --- |

(56)

În consecință, Comisia a ajuns la concluzia provizorie că este necesară o examinare detaliată pentru a stabili măsura în care contribuția anuală acordată ZT este, în realitate, necesară pentru a asigura existența unei rezerve pentru epidemii sau dacă piața în sine nu ar asigura o capacitate industrială liberă suficientă în cazul unei epidemii.

| (57) | În final, a fost pus la îndoială argumentul Germaniei potrivit căruia contribuțiile anuale ar putea fi justificate ca o compensație pentru costurile de decontaminare a amplasamentelor contaminate. În conformitate cu punctul 132 din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului din 1 aprilie 2008 (23) („Orientările privind ajutoarele de mediu”), un astfel de ajutor poate fi considerat compatibil cu piața internă numai în cazul în care beneficiarul nu poate fi răspunzător în temeiul legislației naționale, ceea ce, aparent, nu este cazul. |
| --- | --- |

(57)

În final, a fost pus la îndoială argumentul Germaniei potrivit căruia contribuțiile anuale ar putea fi justificate ca o compensație pentru costurile de decontaminare a amplasamentelor contaminate. În conformitate cu punctul 132 din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului din 1 aprilie 2008 (23) („Orientările privind ajutoarele de mediu”), un astfel de ajutor poate fi considerat compatibil cu piața internă numai în cazul în care beneficiarul nu poate fi răspunzător în temeiul legislației naționale, ceea ce, aparent, nu este cazul.

4.   PROCEDURILE JUDICIARE NAȚIONALE

| (58) | În hotărârea sa din 16 decembrie 2010, cea mai înaltă instanță administrativă din Germania, BVerwG a considerat că contribuțiile din anul 2010 nu au fost ajutoare de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, deoarece criteriile Altmark au fost îndeplinite. BVerwG nu s-a pronunțat în privința contribuțiilor anterioare, deoarece a considerat că apelul nu este admisibil cu privire la contribuțiile plătite înainte de anul 2010. |
| --- | --- |

(58)

În hotărârea sa din 16 decembrie 2010, cea mai înaltă instanță administrativă din Germania, BVerwG a considerat că contribuțiile din anul 2010 nu au fost ajutoare de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, deoarece criteriile Altmark au fost îndeplinite. BVerwG nu s-a pronunțat în privința contribuțiilor anterioare, deoarece a considerat că apelul nu este admisibil cu privire la contribuțiile plătite înainte de anul 2010.

4.1.   Primul criteriu Altmark

| (59) | BVerwG a considerat că eliminarea subproduselor de origine animală în temeiul Regulamentului privind subprodusele de origine animală și al articolului 3 alineatul (1) din TierNebG constituie un serviciu de interes economic general și include asigurarea unei capacități de rezervă în caz de epidemii. |
| --- | --- |

(59)

BVerwG a considerat că eliminarea subproduselor de origine animală în temeiul Regulamentului privind subprodusele de origine animală și al articolului 3 alineatul (1) din TierNebG constituie un serviciu de interes economic general și include asigurarea unei capacități de rezervă în caz de epidemii.

| (60) | BVerwG a făcut o distincție între capacitatea utilizată pentru operațiuni normale, inclusiv capacitatea operațională neutilizată, și capacitatea inactivă, în mod normal, neutilizată. În cazul în care contribuțiile anuale ar acoperi costurile unei capacități normale, inclusiv o rezervă pentru epidemii esențială, BVerwG ar accepta că contribuțiile anuale au constituit ajutor de stat din cauza principiului „poluatorul plătește”. |
| --- | --- |

(60)

BVerwG a făcut o distincție între capacitatea utilizată pentru operațiuni normale, inclusiv capacitatea operațională neutilizată, și capacitatea inactivă, în mod normal, neutilizată. În cazul în care contribuțiile anuale ar acoperi costurile unei capacități normale, inclusiv o rezervă pentru epidemii esențială, BVerwG ar accepta că contribuțiile anuale au constituit ajutor de stat din cauza principiului „poluatorul plătește”.

| (61) | Cu toate acestea, în cazul în care contribuțiile anuale ar acoperi doar costurile capacității neutilizate, păstrată exclusiv pentru declanșarea unei epidemii, acestea nu ar constitui ajutor de stat. Nu este important dacă această capacitate neutilizată este mai mare decât o impun cerințele operaționale, deoarece, prin însăși natura sa, aceasta nu se utilizează în mod normal. Numai în cazul în care ar exista indicii potrivit cărora capacitatea neutilizată a fost întrebuințată și pentru operațiuni normale (de exemplu, pentru eliminarea materialului de categoria 3), concluzia formulată ar fi una diferită. Totuși, deoarece acest lucru nu părea să fie valabil, contribuțiile anuale compensau doar costurile rezultate din obligația de serviciu public privind asigurarea unei rezerve pentru epidemii. |
| --- | --- |

(61)

Cu toate acestea, în cazul în care contribuțiile anuale ar acoperi doar costurile capacității neutilizate, păstrată exclusiv pentru declanșarea unei epidemii, acestea nu ar constitui ajutor de stat. Nu este important dacă această capacitate neutilizată este mai mare decât o impun cerințele operaționale, deoarece, prin însăși natura sa, aceasta nu se utilizează în mod normal. Numai în cazul în care ar exista indicii potrivit cărora capacitatea neutilizată a fost întrebuințată și pentru operațiuni normale (de exemplu, pentru eliminarea materialului de categoria 3), concluzia formulată ar fi una diferită. Totuși, deoarece acest lucru nu părea să fie valabil, contribuțiile anuale compensau doar costurile rezultate din obligația de serviciu public privind asigurarea unei rezerve pentru epidemii.

4.2.   Al doilea criteriu Altmark

| (62) | În ceea ce privește condiția de transparență, BVerwG a remarcat că Verbandsordnung a fost modificat la 2 februarie 2010, imediat înainte de stabilirea contribuțiilor pentru 2010. BVerwG a susținut că articolul 9 din Verbandsordnung 2010 a clarificat faptul că contribuțiile anuale compensau doar costul asigurării unei capacități de rezervă în caz de epidemii. |
| --- | --- |

(62)

În ceea ce privește condiția de transparență, BVerwG a remarcat că Verbandsordnung a fost modificat la 2 februarie 2010, imediat înainte de stabilirea contribuțiilor pentru 2010. BVerwG a susținut că articolul 9 din Verbandsordnung 2010 a clarificat faptul că contribuțiile anuale compensau doar costul asigurării unei capacități de rezervă în caz de epidemii.

4.3.   Al treilea criteriu Altmark

| (63) | Articolul 9 modificat din Verbandsordnung a asigurat că contribuțiile anuale compensau doar costul asigurării rezervei pentru epidemii. |
| --- | --- |

(63)

Articolul 9 modificat din Verbandsordnung a asigurat că contribuțiile anuale compensau doar costul asigurării rezervei pentru epidemii.

| (64) | De asemenea, BVerwG a menționat că decizia privind dimensiunea rezervei nu era o decizie comercială care trebuia adoptată pe baza rentabilității sale economice. Prin însăși natura sa, păstrarea capacității de rezervă pentru izbucnirea unei epidemii este neeconomică, deoarece costul acestei rezerve este disproporționat în raport cu probabilitatea unor focare de boli animale de mari dimensiuni. |
| --- | --- |

(64)

De asemenea, BVerwG a menționat că decizia privind dimensiunea rezervei nu era o decizie comercială care trebuia adoptată pe baza rentabilității sale economice. Prin însăși natura sa, păstrarea capacității de rezervă pentru izbucnirea unei epidemii este neeconomică, deoarece costul acestei rezerve este disproporționat în raport cu probabilitatea unor focare de boli animale de mari dimensiuni.

4.4.   Al patrulea criteriu Altmark

| (65) | BVerwG a susținut că aplicarea celui de al patrulea criteriu Altmark nu este posibilă în speță, deoarece eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 se realizează separat de eliminarea materialului de categoria 3. Serviciile publice și serviciile comerciale furnizate de ZT nu se suprapun, în timp ce, în cazul Altmark, o societate privată de transport cu autobuzul a fost supusă unui număr mare de cerințe de serviciu public (de exemplu, în ceea ce privește numărul stațiilor și orarul), care au modificat substanțial modul în care serviciul de transport de bază era efectuat. Contribuțiile anuale către ZT, prin urmare, au servit la compensarea costului asociat furnizării unui serviciu public în afara oricărei piețe. |
| --- | --- |

(65)

BVerwG a susținut că aplicarea celui de al patrulea criteriu Altmark nu este posibilă în speță, deoarece eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 se realizează separat de eliminarea materialului de categoria 3. Serviciile publice și serviciile comerciale furnizate de ZT nu se suprapun, în timp ce, în cazul Altmark, o societate privată de transport cu autobuzul a fost supusă unui număr mare de cerințe de serviciu public (de exemplu, în ceea ce privește numărul stațiilor și orarul), care au modificat substanțial modul în care serviciul de transport de bază era efectuat. Contribuțiile anuale către ZT, prin urmare, au servit la compensarea costului asociat furnizării unui serviciu public în afara oricărei piețe.

| (66) | BVerwG a susținut, de asemenea, că un organism public are dreptul să își îndeplinească sarcinile de interes public pe cont propriu, fără a fi obligat să recurgă la prestatori de servicii privați. În ceea ce privește jurisprudența Curții de Justiție cu privire la achizițiile publice, BVerwG a afirmat că un organism public are libertatea de a decide asupra prestării unui serviciu la nivel intern sau achiziționării acestuia de pe piață (24). |
| --- | --- |

(66)

BVerwG a susținut, de asemenea, că un organism public are dreptul să își îndeplinească sarcinile de interes public pe cont propriu, fără a fi obligat să recurgă la prestatori de servicii privați. În ceea ce privește jurisprudența Curții de Justiție cu privire la achizițiile publice, BVerwG a afirmat că un organism public are libertatea de a decide asupra prestării unui serviciu la nivel intern sau achiziționării acestuia de pe piață (24).

5.   OBSERVAȚIILE RECLAMANTEI

5.1.   Primul criteriu Altmark

| (67) | Reclamanta susține că asigurarea unei rezerve pentru epidemii nu constituie un serviciu de interes economic general (SIEG) în sensul articolului 106 alineatul (2) din TFUE din cauza principiului „poluatorul plătește”. |
| --- | --- |

(67)

Reclamanta susține că asigurarea unei rezerve pentru epidemii nu constituie un serviciu de interes economic general (SIEG) în sensul articolului 106 alineatul (2) din TFUE din cauza principiului „poluatorul plătește”.

| (68) | Agricultorii și abatoarele pot fi identificați cu ușurință drept poluatori. Agricultorii beneficiază în urma gestionării eficace a epidemiilor animale, deoarece acestea pot reprezenta o amenințare pentru efectivele lor și, prin urmare, pentru activele lor, iar gestionarea rapidă și eficientă a epidemiilor le permite abatoarelor să își continue activitatea comercială la nivel normal. |
| --- | --- |

(68)

Agricultorii și abatoarele pot fi identificați cu ușurință drept poluatori. Agricultorii beneficiază în urma gestionării eficace a epidemiilor animale, deoarece acestea pot reprezenta o amenințare pentru efectivele lor și, prin urmare, pentru activele lor, iar gestionarea rapidă și eficientă a epidemiilor le permite abatoarelor să își continue activitatea comercială la nivel normal.

| (69) | Principiul „poluatorul plătește” este, de asemenea, recunoscut în legislația germană relevantă, în care agricultorii și abatoarele sunt menționați în mod regulat ca poluatori care trebuie să suporte costurile de eliminare (25). |
| --- | --- |

(69)

Principiul „poluatorul plătește” este, de asemenea, recunoscut în legislația germană relevantă, în care agricultorii și abatoarele sunt menționați în mod regulat ca poluatori care trebuie să suporte costurile de eliminare (25).

5.2.   Al doilea criteriu Altmark

| (70) | Reclamanta susține că ZT a început să susțină că i s-a încredințat întotdeauna sarcina asigurării unei capacități de rezervă numai după ce investigațiile naționale și ale Comisiei au fost inițiate. Înainte de modificarea Verbandsordnung în anul 2010, nu exista niciun act explicit de încredințare în ceea ce privește asigurarea de către ZT a unei capacități de rezervă și nici parametrii pentru calcularea compensației nu fuseseră stabiliți în avans. |
| --- | --- |

(70)

Reclamanta susține că ZT a început să susțină că i s-a încredințat întotdeauna sarcina asigurării unei capacități de rezervă numai după ce investigațiile naționale și ale Comisiei au fost inițiate. Înainte de modificarea Verbandsordnung în anul 2010, nu exista niciun act explicit de încredințare în ceea ce privește asigurarea de către ZT a unei capacități de rezervă și nici parametrii pentru calcularea compensației nu fuseseră stabiliți în avans.

5.3.   Al treilea criteriu Altmark

| (71) | Reclamanta susține că cerința de a menține o rezervă pentru epidemii nu presupune costuri nete pentru instalațiile de eliminare a animalelor. |
| --- | --- |

(71)

Reclamanta susține că cerința de a menține o rezervă pentru epidemii nu presupune costuri nete pentru instalațiile de eliminare a animalelor.

5.3.1.   Rezerva pentru epidemii acoperită din capacitatea operațională neutilizată

| (72) | Instalațiile de eliminare a animalelor din Germania sunt, în general, operate în două schimburi cinci sau șase zile pe săptămână, cu fluctuații de +/- 5 % în ceea ce privește orele de funcționare. Fluctuațiile sezoniere ale cererii sunt gestionate prin funcționarea în trei schimburi, în perioadele de creștere a cererii sau prin revenirea la funcționarea în două schimburi/5 zile, atunci când cererea scade. Studiul Böckenhoff (26) a confirmat faptul că al treilea schimb din timpul săptămânii și schimburile suplimentare la sfârșit de săptămână asigură o rezervă pentru epidemii suficientă pentru a face față cantității mai mari de material în cazul unei epidemii. |
| --- | --- |

(72)

Instalațiile de eliminare a animalelor din Germania sunt, în general, operate în două schimburi cinci sau șase zile pe săptămână, cu fluctuații de +/- 5 % în ceea ce privește orele de funcționare. Fluctuațiile sezoniere ale cererii sunt gestionate prin funcționarea în trei schimburi, în perioadele de creștere a cererii sau prin revenirea la funcționarea în două schimburi/5 zile, atunci când cererea scade. Studiul Böckenhoff (26) a confirmat faptul că al treilea schimb din timpul săptămânii și schimburile suplimentare la sfârșit de săptămână asigură o rezervă pentru epidemii suficientă pentru a face față cantității mai mari de material în cazul unei epidemii.

| (73) | Astfel, rezerva pentru epidemii necesară poate fi acoperită prin capacitatea operațională neutilizată disponibilă în exploatarea normală a instalațiilor de eliminare. Reclamanta subliniază că nu a fost niciodată nevoită să facă investiții suplimentare pentru a asigura un nivel suficient al rezervei pentru epidemii. |
| --- | --- |

(73)

Astfel, rezerva pentru epidemii necesară poate fi acoperită prin capacitatea operațională neutilizată disponibilă în exploatarea normală a instalațiilor de eliminare. Reclamanta subliniază că nu a fost niciodată nevoită să facă investiții suplimentare pentru a asigura un nivel suficient al rezervei pentru epidemii.

| (74) | De asemenea, reclamanta susține că în momentul planificării capacității unei instalații de eliminare ar trebui să fie luate în considerare și capacitățile landurilor învecinate. În cazul unui focar de boală masiv, capacitățile celorlalte landuri pot fi utilizate pentru a face față unei creșteri pe termen scurt a cererii de capacitate. Nu există dispoziții juridice care să interzică transportul materialelor din categoriile 1 și 2. Dimpotrivă, legislația germană relevantă (27) consideră utilizarea capacităților regiunilor învecinate drept un mod evident de a gestiona blocajele apărute în capacitatea de prelucrare în cazul unei epidemii. |
| --- | --- |

(74)

De asemenea, reclamanta susține că în momentul planificării capacității unei instalații de eliminare ar trebui să fie luate în considerare și capacitățile landurilor învecinate. În cazul unui focar de boală masiv, capacitățile celorlalte landuri pot fi utilizate pentru a face față unei creșteri pe termen scurt a cererii de capacitate. Nu există dispoziții juridice care să interzică transportul materialelor din categoriile 1 și 2. Dimpotrivă, legislația germană relevantă (27) consideră utilizarea capacităților regiunilor învecinate drept un mod evident de a gestiona blocajele apărute în capacitatea de prelucrare în cazul unei epidemii.

5.3.2.   Costurile totale finanțate din veniturile realizate din taxele normale

| (75) | Potrivit reclamantei, toate costurile de capacitate ar putea fi, în mod normal, finanțate din veniturile pe care societatea căreia i s-a încredințat sarcina de a elimina materiale din categoriile 1 și 2 le-a realizat din tarifarea operațiunilor sale normale. Întrucât costurile capacității operaționale neutilizate sunt parte integrantă din costurile fixe ale instalației, acestea pot fi incluse în calculul taxei percepute utilizatorilor. Printre altele, reclamanta a invocat o hotărâre a BVerwG (28), care a clarificat faptul că costul rezervelor de capacitate justificate în mod obiectiv ar putea fi inclus în calculul tarifelor. |
| --- | --- |

(75)

Potrivit reclamantei, toate costurile de capacitate ar putea fi, în mod normal, finanțate din veniturile pe care societatea căreia i s-a încredințat sarcina de a elimina materiale din categoriile 1 și 2 le-a realizat din tarifarea operațiunilor sale normale. Întrucât costurile capacității operaționale neutilizate sunt parte integrantă din costurile fixe ale instalației, acestea pot fi incluse în calculul taxei percepute utilizatorilor. Printre altele, reclamanta a invocat o hotărâre a BVerwG (28), care a clarificat faptul că costul rezervelor de capacitate justificate în mod obiectiv ar putea fi inclus în calculul tarifelor.

| (76) | În 10 din cele 16 landuri, numai întreprinderilor private li se încredințează eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 (Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg, Mecklenburg-Vorpommern, Saxonia Inferioară, Renania de Nord-Westfalia, Saxonia-Anhalt, Schleswig-Holstein și Turingia). În unele dintre aceste landuri există regiuni cu un număr extrem de mare de animale, cum ar fi Saxonia Inferioară, Renania de Nord-Westfalia și Schleswig-Holstein. În Bavaria și Hessa, eliminarea animalelor este asigurată parțial de întreprinderi private. |
| --- | --- |

(76)

În 10 din cele 16 landuri, numai întreprinderilor private li se încredințează eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 (Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg, Mecklenburg-Vorpommern, Saxonia Inferioară, Renania de Nord-Westfalia, Saxonia-Anhalt, Schleswig-Holstein și Turingia). În unele dintre aceste landuri există regiuni cu un număr extrem de mare de animale, cum ar fi Saxonia Inferioară, Renania de Nord-Westfalia și Schleswig-Holstein. În Bavaria și Hessa, eliminarea animalelor este asigurată parțial de întreprinderi private.

| (77) | În acele landuri în care reclamantei sau întreprinderilor sale afiliate îi/le este încredințată eliminarea subproduselor de origine animală, de exemplu Mecklenburg-Vorpommern, Saxonia-Anhalt și Turingia, autoritatea publică și întreprinderea căreia i s-a încredințat sarcina convin asupra capacității maxime anuale pe care instalația de eliminare trebuie să o asigure. Aceste capacități sunt considerate suficiente pentru a face față cererii crescute în cazul unei epidemii. Reclamanta știe că, în anumite proceduri de achiziții publice din Renania de Nord-Westfalia, nivelul capacității de rezervă este deja stabilit. Exemplul citat este Kreis-Steinfurt, unde rezerva este stabilită la 5 % din efectivele de animale înregistrate anul anterior. Costurile de eliminare se calculează în așa fel încât costurile fixe totale ale instalațiilor de eliminare să fie complet refinanțate din taxele de eliminare percepute agricultorilor și abatoarelor. |
| --- | --- |

(77)

În acele landuri în care reclamantei sau întreprinderilor sale afiliate îi/le este încredințată eliminarea subproduselor de origine animală, de exemplu Mecklenburg-Vorpommern, Saxonia-Anhalt și Turingia, autoritatea publică și întreprinderea căreia i s-a încredințat sarcina convin asupra capacității maxime anuale pe care instalația de eliminare trebuie să o asigure. Aceste capacități sunt considerate suficiente pentru a face față cererii crescute în cazul unei epidemii. Reclamanta știe că, în anumite proceduri de achiziții publice din Renania de Nord-Westfalia, nivelul capacității de rezervă este deja stabilit. Exemplul citat este Kreis-Steinfurt, unde rezerva este stabilită la 5 % din efectivele de animale înregistrate anul anterior. Costurile de eliminare se calculează în așa fel încât costurile fixe totale ale instalațiilor de eliminare să fie complet refinanțate din taxele de eliminare percepute agricultorilor și abatoarelor.

| (78) | În consecință, practica din celelalte landuri arată că costurile totale ale unei instalații de eliminare – incluzând orice costuri pentru o rezervă pentru epidemii – ar putea fi finanțate integral din veniturile realizate din taxe și că nu este necesară nicio compensație suplimentară de la bugetul de stat. |
| --- | --- |

(78)

În consecință, practica din celelalte landuri arată că costurile totale ale unei instalații de eliminare – incluzând orice costuri pentru o rezervă pentru epidemii – ar putea fi finanțate integral din veniturile realizate din taxe și că nu este necesară nicio compensație suplimentară de la bugetul de stat.

5.3.3.   Utilizarea efectivă de către ZT a contribuțiilor anuale

| (79) | Reclamanta susține că ZT utilizează contribuțiile anuale pentru finanțarea pierderilor realizate nu doar din operațiunile normale, ci și din menținerea unei supracapacități care, ulterior, este utilizată în scopuri externe. |
| --- | --- |

(79)

Reclamanta susține că ZT utilizează contribuțiile anuale pentru finanțarea pierderilor realizate nu doar din operațiunile normale, ci și din menținerea unei supracapacități care, ulterior, este utilizată în scopuri externe.

5.3.3.1.   Utilizarea presupusei rezerve pentru epidemii în scopul sarcinii publice încredințate în Hessa de Nord și Centrală

| (80) | Comparând capacitatea neutilizată indicată de ZT în oferta sa pentru procedura de achiziții publice din Hessa de Nord în 2009 și capacitatea neutilizată descrisă în studiul Fraunhofer (29), se observă în timp o scădere substanțială a capacității neutilizate a ZT. În timp ce capacitatea neutilizată și, astfel, pretinsa rezervă pentru epidemii necesară încă se ridica la aproximativ 50 % din capacitatea totală în anul 2005, conform studiului Fraunhofer, până în 2009, aceasta s-a diminuat la doar 35 %, astfel cum o arată oferta ZT în cadrul procedurii de achiziții publice din Hessa de Nord. |
| --- | --- |

(80)

Comparând capacitatea neutilizată indicată de ZT în oferta sa pentru procedura de achiziții publice din Hessa de Nord în 2009 și capacitatea neutilizată descrisă în studiul Fraunhofer (29), se observă în timp o scădere substanțială a capacității neutilizate a ZT. În timp ce capacitatea neutilizată și, astfel, pretinsa rezervă pentru epidemii necesară încă se ridica la aproximativ 50 % din capacitatea totală în anul 2005, conform studiului Fraunhofer, până în 2009, aceasta s-a diminuat la doar 35 %, astfel cum o arată oferta ZT în cadrul procedurii de achiziții publice din Hessa de Nord.

| (81) | Presupunând că asociației ZT i s-a încredințat, de fapt, sarcina de a menține o rezervă pentru epidemii și că 50 % din capacitatea medie a ZT era o rezervă adecvată (astfel cum s-a concluzionat în studiul Fraunhofer), ZT nu ar fi putut participa la procedura de achiziții publice din Hessa de Nord sau asuma în continuare obligații de eliminare în Baden-Württemberg. |
| --- | --- |

(81)

Presupunând că asociației ZT i s-a încredințat, de fapt, sarcina de a menține o rezervă pentru epidemii și că 50 % din capacitatea medie a ZT era o rezervă adecvată (astfel cum s-a concluzionat în studiul Fraunhofer), ZT nu ar fi putut participa la procedura de achiziții publice din Hessa de Nord sau asuma în continuare obligații de eliminare în Baden-Württemberg.

| (82) | Cu toate acestea, deoarece ZT a câștigat, în realitate, contractul în cadrul procedurii de achiziții publice din Hessa de Nord și și-a asumat furnizarea de servicii suplimentare de eliminare, aceasta trebuie să fi utilizat pentru operațiunile sale normale o parte din presupusa rezervă pentru epidemii necesară. Este evident că, astfel, contribuțiile anuale au finanțat costurile supracapacității care nu era necesară ca rezervă pentru epidemii. |
| --- | --- |

(82)

Cu toate acestea, deoarece ZT a câștigat, în realitate, contractul în cadrul procedurii de achiziții publice din Hessa de Nord și și-a asumat furnizarea de servicii suplimentare de eliminare, aceasta trebuie să fi utilizat pentru operațiunile sale normale o parte din presupusa rezervă pentru epidemii necesară. Este evident că, astfel, contribuțiile anuale au finanțat costurile supracapacității care nu era necesară ca rezervă pentru epidemii.

5.3.3.2.   Finanțarea unei capacități neutilizate inutile

| (83) | Reclamanta a comparat nivelul rezervei pentru epidemii a ZT cu capacitatea neutilizată disponibilă în alte landuri și a ajuns la concluzia că rezerva pentru epidemii a ZT era de patru-cinci ori mai mare decât capacitatea neutilizată disponibilă ca rezerva pentru epidemii în alte landuri, luând în considerare diferențele în ceea ce privește efectivele de animale. Astfel, contribuțiile anuale au finanțat o supracapacitate care depășește substanțial rezerva pentru epidemii necesară, comparativ cu practicile din alte landuri. Această supracapacitate era la momentul respectiv disponibilă pentru a fi utilizată ulterior în scopuri comerciale – precum participarea la procedura de licitație din Hessa de Nord și Centrală. |
| --- | --- |

(83)

Reclamanta a comparat nivelul rezervei pentru epidemii a ZT cu capacitatea neutilizată disponibilă în alte landuri și a ajuns la concluzia că rezerva pentru epidemii a ZT era de patru-cinci ori mai mare decât capacitatea neutilizată disponibilă ca rezerva pentru epidemii în alte landuri, luând în considerare diferențele în ceea ce privește efectivele de animale. Astfel, contribuțiile anuale au finanțat o supracapacitate care depășește substanțial rezerva pentru epidemii necesară, comparativ cu practicile din alte landuri. Această supracapacitate era la momentul respectiv disponibilă pentru a fi utilizată ulterior în scopuri comerciale – precum participarea la procedura de licitație din Hessa de Nord și Centrală.

5.4.   Al patrulea criteriu Altmark

| (84) | Reclamanta subliniază că ZT nu a primit contractul printr-o procedură de achiziții publice, în timp ce, în majoritatea celorlalte landuri, se organizează o procedură de licitație publică pentru selectarea celui mai eficient prestator. În plus, nu s-a realizat nicio analiză a costurilor care să compare costurile ZT cu cele ale unei întreprinderi medii bine gestionate. |
| --- | --- |

(84)

Reclamanta subliniază că ZT nu a primit contractul printr-o procedură de achiziții publice, în timp ce, în majoritatea celorlalte landuri, se organizează o procedură de licitație publică pentru selectarea celui mai eficient prestator. În plus, nu s-a realizat nicio analiză a costurilor care să compare costurile ZT cu cele ale unei întreprinderi medii bine gestionate.

| (85) | În opinia reclamantei, nu au existat obstacole juridice pentru prevenirea unei proceduri de licitație publică în Renania-Palatinat. |
| --- | --- |

(85)

În opinia reclamantei, nu au existat obstacole juridice pentru prevenirea unei proceduri de licitație publică în Renania-Palatinat.

5.5.   Denaturarea concurenței pe piețele externe

5.5.1.   Oferta ZT inferioară costurilor din cadrul procedurii de licitație din Hessa de Nord și Centrală

| (86) | Reclamanta susține că efectul de denaturare al contribuțiilor anuale poate fi ilustrat prin modul în care s-a desfășurat licitația publică în Hessa de Nord. |
| --- | --- |

(86)

Reclamanta susține că efectul de denaturare al contribuțiilor anuale poate fi ilustrat prin modul în care s-a desfășurat licitația publică în Hessa de Nord.

| (87) | Anterior procedurii de licitație, Tierbeseitigungsanlage Schäfer GmbH („TBA Schäfer”), o filială a reclamantei, i s-a încredințat eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2. Cu toate acestea, TBA Schäfer nu a putut concura cu succes cu ZT în procedura de licitație din 2009. În timp ce oferta TBA Schäfer trebuia să se bazeze pe costuri integrale, ZT a putut oferi tarife inferioare costurilor, deoarece o parte din costurile sale fixe fuseseră deja finanțate prin contribuțiile anuale. |
| --- | --- |

(87)

Anterior procedurii de licitație, Tierbeseitigungsanlage Schäfer GmbH („TBA Schäfer”), o filială a reclamantei, i s-a încredințat eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2. Cu toate acestea, TBA Schäfer nu a putut concura cu succes cu ZT în procedura de licitație din 2009. În timp ce oferta TBA Schäfer trebuia să se bazeze pe costuri integrale, ZT a putut oferi tarife inferioare costurilor, deoarece o parte din costurile sale fixe fuseseră deja finanțate prin contribuțiile anuale.

| (88) | Alte dovezi legate de oferta ZT inferioară costurilor în cadrul licitației pentru Hessa de Nord provin dintr-o comparație cu tarifele aplicate de ZT în propriul teritoriu. Aici, taxa este de 328 EUR pe tonă, în timp ce oferta ZT din cadrul licitației pentru Hessa de Nord a fost de doar 208 EUR pe tonă. Deoarece nu există diferențe semnificative în ceea ce privește costurile de colectare între cele două regiuni, nu se poate înțelege motivul pentru care ZT a putut prezenta o ofertă de preț cu aproximativ o treime mai mică în Hessa de Nord decât în propriul teritoriu pentru exact același serviciu. |
| --- | --- |

(88)

Alte dovezi legate de oferta ZT inferioară costurilor în cadrul licitației pentru Hessa de Nord provin dintr-o comparație cu tarifele aplicate de ZT în propriul teritoriu. Aici, taxa este de 328 EUR pe tonă, în timp ce oferta ZT din cadrul licitației pentru Hessa de Nord a fost de doar 208 EUR pe tonă. Deoarece nu există diferențe semnificative în ceea ce privește costurile de colectare între cele două regiuni, nu se poate înțelege motivul pentru care ZT a putut prezenta o ofertă de preț cu aproximativ o treime mai mică în Hessa de Nord decât în propriul teritoriu pentru exact același serviciu.

| (89) | Întrucât costul de bază al TBA Schäfer era cunoscut publicului din ofertele anterioare, a fost ușor pentru ZT să elaboreze o ofertă de 208 EUR pe tonă, cu doar 4 EUR sub oferta TBA de 212 EUR pe tonă și, astfel, să câștige contractul. |
| --- | --- |

(89)

Întrucât costul de bază al TBA Schäfer era cunoscut publicului din ofertele anterioare, a fost ușor pentru ZT să elaboreze o ofertă de 208 EUR pe tonă, cu doar 4 EUR sub oferta TBA de 212 EUR pe tonă și, astfel, să câștige contractul.

5.5.2.   Taxe inferioare costurilor percepute de ZT pentru eliminarea materialului de categoria 3

| (90) | Reclamanta subliniază că stimulentul acordat abatoarelor pentru separarea materialului de categoria 3 de materialele din categoriile 1 și 2 este denaturat în landul Renania-Palatinat din cauza politicii de prețuri forfetare a ZT. Astfel, o cantitate substanțială de material de categoria 3, care, altfel, ar putea fi prelucrată ulterior în hrană pentru animale de companie, este eliminată împreună cu categoria inferioară de materiale din categoriile 1 și 2 (30). |
| --- | --- |

(90)

Reclamanta subliniază că stimulentul acordat abatoarelor pentru separarea materialului de categoria 3 de materialele din categoriile 1 și 2 este denaturat în landul Renania-Palatinat din cauza politicii de prețuri forfetare a ZT. Astfel, o cantitate substanțială de material de categoria 3, care, altfel, ar putea fi prelucrată ulterior în hrană pentru animale de companie, este eliminată împreună cu categoria inferioară de materiale din categoriile 1 și 2 (30).

| (91) | De asemenea, cantitatea de material de categoria 3 retrasă de pe piață din cauza politicii tarifare a ZT a fost mai mare decât cea presupusă de Comisie în evaluarea sa preliminară de piață. La considerentul 33 din decizia de inițiere s-a afirmat că materialele din categoria 3 au fost separate în 72 % din totalul sacrificărilor din Renania-Palatinat. Totuși, această cifră se bazează exclusiv pe numărul de sacrificări. În cazul în care s-ar ține seama de faptul că sacrificarea unei vaci produce o cantitate mult mai mare de material de categoria 3 decât sacrificarea unui porc, rezultatul ar fi că doar 45 % din materialul de categoria de 3 a fost separat. Prin urmare, denaturarea pieței din cauza politicii tarifare a ZT ar fi mult mai importantă decât s-a presupus anterior. |
| --- | --- |

(91)

De asemenea, cantitatea de material de categoria 3 retrasă de pe piață din cauza politicii tarifare a ZT a fost mai mare decât cea presupusă de Comisie în evaluarea sa preliminară de piață. La considerentul 33 din decizia de inițiere s-a afirmat că materialele din categoria 3 au fost separate în 72 % din totalul sacrificărilor din Renania-Palatinat. Totuși, această cifră se bazează exclusiv pe numărul de sacrificări. În cazul în care s-ar ține seama de faptul că sacrificarea unei vaci produce o cantitate mult mai mare de material de categoria 3 decât sacrificarea unui porc, rezultatul ar fi că doar 45 % din materialul de categoria de 3 a fost separat. Prin urmare, denaturarea pieței din cauza politicii tarifare a ZT ar fi mult mai importantă decât s-a presupus anterior.

6.   OBSERVAȚIILE ZT

| (92) | Observațiile ZT coincid în punctele relevante cu observațiile formulate de Germania, prezentate în secțiunea următoare. Prin urmare, observațiile ZT nu sunt prezentate separat pentru a evita repetiția inutilă. |
| --- | --- |

(92)

Observațiile ZT coincid în punctele relevante cu observațiile formulate de Germania, prezentate în secțiunea următoare. Prin urmare, observațiile ZT nu sunt prezentate separat pentru a evita repetiția inutilă.

7.   OBSERVAȚIILE GERMANIEI

| (93) | Germania contestă faptul că contribuția anuală impusă în temeiul Verbandsordnung al ZT constituie un ajutor ilegal, din moment ce criteriile Altmark sunt întrunite. În schimb, Germania susține că ajutorul este compatibil cu piața internă, deoarece contribuția anuală nu depășește costul de menținere a rezervei pentru epidemii și costurile de decontaminare pentru fostele amplasamente. |
| --- | --- |

(93)

Germania contestă faptul că contribuția anuală impusă în temeiul Verbandsordnung al ZT constituie un ajutor ilegal, din moment ce criteriile Altmark sunt întrunite. În schimb, Germania susține că ajutorul este compatibil cu piața internă, deoarece contribuția anuală nu depășește costul de menținere a rezervei pentru epidemii și costurile de decontaminare pentru fostele amplasamente.

7.1.   Primul criteriu Altmark

| (94) | În primul rând, Germania susține că asigurarea unei rezerve pentru epidemii reprezintă un serviciu de interes economic general, argumentând că eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 constituie o obligație legală pentru autoritățile locale. |
| --- | --- |

(94)

În primul rând, Germania susține că asigurarea unei rezerve pentru epidemii reprezintă un serviciu de interes economic general, argumentând că eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 constituie o obligație legală pentru autoritățile locale.

| (95) | Autoritățile locale au încredințat îndeplinirea acestei obligații legale asociației ZT, în calitate de entitate de drept public cu capacitate juridică. Interesul economic general constă în faptul că eliminarea corespunzătoare a materialelor din categoriile 1 și 2 servește la protejarea sănătății umane. Acest lucru este valabil mai ales în cazul unei epidemii. |
| --- | --- |

(95)

Autoritățile locale au încredințat îndeplinirea acestei obligații legale asociației ZT, în calitate de entitate de drept public cu capacitate juridică. Interesul economic general constă în faptul că eliminarea corespunzătoare a materialelor din categoriile 1 și 2 servește la protejarea sănătății umane. Acest lucru este valabil mai ales în cazul unei epidemii.

| (96) | Trebuia să se rețină că nu se putea imputa ZT faptul că finanțarea era, de asemenea, posibilă în conformitate cu Orientările comunitare privind EST și cu Orientările privind ajutoarele agricole 2007-2013. Orientările reglementează numai finanțarea costurilor de eliminare a carcaselor de animale (animale moarte), însă nu neapărat costurile de menținere a unei rezerve pentru epidemii. Contribuția anuală nu se cumulează, prin urmare, cu ajutorul EST aprobat. |
| --- | --- |

(96)

Trebuia să se rețină că nu se putea imputa ZT faptul că finanțarea era, de asemenea, posibilă în conformitate cu Orientările comunitare privind EST și cu Orientările privind ajutoarele agricole 2007-2013. Orientările reglementează numai finanțarea costurilor de eliminare a carcaselor de animale (animale moarte), însă nu neapărat costurile de menținere a unei rezerve pentru epidemii. Contribuția anuală nu se cumulează, prin urmare, cu ajutorul EST aprobat.

| (97) | În plus, în ceea ce privește eliminarea animalelor moarte, agricultorii pot fi identificați drept poluatori, în timp ce, în cazul costurilor rezervei pentru epidemii, poluatorii nu pot fi identificați cu ușurință. |
| --- | --- |

(97)

În plus, în ceea ce privește eliminarea animalelor moarte, agricultorii pot fi identificați drept poluatori, în timp ce, în cazul costurilor rezervei pentru epidemii, poluatorii nu pot fi identificați cu ușurință.

7.2.   Al doilea criteriu Altmark

| (98) | TierNebGAG RP a încredințat ZT sarcina eliminării subproduselor de origine animală din anul 1979. |
| --- | --- |

(98)

TierNebGAG RP a încredințat ZT sarcina eliminării subproduselor de origine animală din anul 1979.

| (99) | Dimensiunea rezervei necesare pentru epidemii și parametrii pentru calculul costurilor nete au fost stabiliți în versiunea modificată a Verbandsordnung ZT din 1 februarie 2010. Acestea s-au bazat pe studiul Fraunhofer. |
| --- | --- |

(99)

Dimensiunea rezervei necesare pentru epidemii și parametrii pentru calculul costurilor nete au fost stabiliți în versiunea modificată a Verbandsordnung ZT din 1 februarie 2010. Acestea s-au bazat pe studiul Fraunhofer.

| (100) | Germania subliniază că și înainte de modificarea Verbandsordnung în 2010, contribuțiile anuale percepute de ZT membrilor săi erau stabilite în mod obiectiv și transparent. În special, planul de afaceri pentru fiecare an era adoptat de Adunarea generală a ZT în cadrul unei proceduri publice, era aprobat de autoritatea de supraveghere și publicat în gazetele oficiale ale landurilor Renania-Palatinat, Hessa și Saarland. |
| --- | --- |

(100)

Germania subliniază că și înainte de modificarea Verbandsordnung în 2010, contribuțiile anuale percepute de ZT membrilor săi erau stabilite în mod obiectiv și transparent. În special, planul de afaceri pentru fiecare an era adoptat de Adunarea generală a ZT în cadrul unei proceduri publice, era aprobat de autoritatea de supraveghere și publicat în gazetele oficiale ale landurilor Renania-Palatinat, Hessa și Saarland.

7.3.   Al treilea criteriu Altmark

| (101) | În opinia Germaniei rezerva menținută pentru a face față epidemiilor este necesară pentru protejarea sănătății umane în cazul unei epidemii. |
| --- | --- |

(101)

În opinia Germaniei rezerva menținută pentru a face față epidemiilor este necesară pentru protejarea sănătății umane în cazul unei epidemii.

7.3.1.   Studiu privind nivelul rezervei pentru epidemii

| (102) | Potrivit Germaniei, dimensiunea rezervei pentru epidemii prevăzută în versiunea modificată a Verbandsordnung din 2 februarie 2010 s-a bazat pe studiul Fraunhofer. În urma inițierii procedurii, Germania a comandat efectuarea unui alt studiu (31) de către Institut für Strukturforschung und Planung in agrarischen Intensivgebieten („studiul ISPA-RP”). |
| --- | --- |

(102)

Potrivit Germaniei, dimensiunea rezervei pentru epidemii prevăzută în versiunea modificată a Verbandsordnung din 2 februarie 2010 s-a bazat pe studiul Fraunhofer. În urma inițierii procedurii, Germania a comandat efectuarea unui alt studiu (31) de către Institut für Strukturforschung und Planung in agrarischen Intensivgebieten („studiul ISPA-RP”).

| (103) | Studiul Fraunhofer a estimat cantitatea anticipată de material în diverse scenarii, ținând seama de probabilitatea acestora. Studiul ISPA-RP urmează o abordare detaliată metodic pentru a modela diferitele scenarii epidemice în cazul apariției unui focar de febră aftoasă (FA) sau de pestă porcină clasică (PPC). |
| --- | --- |

(103)

Studiul Fraunhofer a estimat cantitatea anticipată de material în diverse scenarii, ținând seama de probabilitatea acestora. Studiul ISPA-RP urmează o abordare detaliată metodic pentru a modela diferitele scenarii epidemice în cazul apariției unui focar de febră aftoasă (FA) sau de pestă porcină clasică (PPC).

| (104) | Ambele studii au ajuns la concluzia că capacitatea totală disponibilă a ZT era suficientă pentru a prelucra cantitățile rezultate din epidemiile de scurtă, dar și de lungă durată, în plus față de cantitățile normale de material intern și extern, care se ridică la aproximativ 1 700 de tone pe săptămână. |
| --- | --- |

(104)

Ambele studii au ajuns la concluzia că capacitatea totală disponibilă a ZT era suficientă pentru a prelucra cantitățile rezultate din epidemiile de scurtă, dar și de lungă durată, în plus față de cantitățile normale de material intern și extern, care se ridică la aproximativ 1 700 de tone pe săptămână.

7.3.1.1.   Epidemii de scurtă durată

| (105) | Studiul ISPA arată că, în cazul epidemiilor de scurtă durată și, presupunând că acestea implică material suplimentar de până la aproximativ 200 de tone pe zi timp de 2 până la 5 zile, materialul suplimentar poate fi prelucrat cu ușurință împreună cu cantitatea normală prin utilizarea capacității neutilizate săptămânale disponibile, de până la 1 523 de tone prin funcționarea în trei schimburi 5 zile, fără a fi necesar să se recurgă la schimburi suplimentare la sfârșit de săptămână. |
| --- | --- |

(105)

Studiul ISPA arată că, în cazul epidemiilor de scurtă durată și, presupunând că acestea implică material suplimentar de până la aproximativ 200 de tone pe zi timp de 2 până la 5 zile, materialul suplimentar poate fi prelucrat cu ușurință împreună cu cantitatea normală prin utilizarea capacității neutilizate săptămânale disponibile, de până la 1 523 de tone prin funcționarea în trei schimburi 5 zile, fără a fi necesar să se recurgă la schimburi suplimentare la sfârșit de săptămână.

| (106) | Chiar și în cazul unor epidemii care afectează porțiuni relativ întinse ale zonei acoperite de asociație, cantitățile suplimentare cuprinse între 1 300 și 1 800 de tone rezultate în decurs de 8 săptămâni ar putea fi prelucrate dacă schimburile din week-end ar fi lucrate, astfel încât să fie disponibilă o capacitate neutilizată pe termen scurt de până la 2 819 tone pe săptămână (a se vedea tabelul 3 din secțiunea 9.3.1). |
| --- | --- |

(106)

Chiar și în cazul unor epidemii care afectează porțiuni relativ întinse ale zonei acoperite de asociație, cantitățile suplimentare cuprinse între 1 300 și 1 800 de tone rezultate în decurs de 8 săptămâni ar putea fi prelucrate dacă schimburile din week-end ar fi lucrate, astfel încât să fie disponibilă o capacitate neutilizată pe termen scurt de până la 2 819 tone pe săptămână (a se vedea tabelul 3 din secțiunea 9.3.1).

7.3.1.2.   Epidemii de lungă durată

| (107) | Acest scenariu a pornit de la ipoteza unui focar de febră aftoasă în zona acoperită de asociație, cu o rată de sacrificare de 10 %, astfel cum a fost cazul în Regatul Unit în anul 2001. În acest caz, debitul estimat ar fi de aproximativ 1 300 de tone pe săptămână pe o perioadă de 18 săptămâni. Studiul ISPA-RP a arătat că, prin funcționarea în trei schimburi/5 zile, instalațiile ZT ar putea prelucra chiar și aceste cantități, în plus față de cantitatea normală (a se vedea tabelul 3 din secțiunea 9.3.1). |
| --- | --- |

(107)

Acest scenariu a pornit de la ipoteza unui focar de febră aftoasă în zona acoperită de asociație, cu o rată de sacrificare de 10 %, astfel cum a fost cazul în Regatul Unit în anul 2001. În acest caz, debitul estimat ar fi de aproximativ 1 300 de tone pe săptămână pe o perioadă de 18 săptămâni. Studiul ISPA-RP a arătat că, prin funcționarea în trei schimburi/5 zile, instalațiile ZT ar putea prelucra chiar și aceste cantități, în plus față de cantitatea normală (a se vedea tabelul 3 din secțiunea 9.3.1).

7.3.1.3.   Concluzii rezultate din studiile prezentate

| (108) | Studiile prezentate arată că este suficientă capacitatea totală disponibilă cu funcționarea în trei schimburi/5 zile pe săptămână pentru a prelucra cantitățile suplimentare care rezultă din epidemiile de scurtă durată și chiar epidemiile de lungă durată, precum și cantitățile normale. În majoritatea scenariilor, nu ar fi nici măcar nevoie să se recurgă la schimburi suplimentare disponibile la sfârșit de săptămână în cadrul funcționării la capacitate maximă timp de 6 până la 12 săptămâni. |
| --- | --- |

(108)

Studiile prezentate arată că este suficientă capacitatea totală disponibilă cu funcționarea în trei schimburi/5 zile pe săptămână pentru a prelucra cantitățile suplimentare care rezultă din epidemiile de scurtă durată și chiar epidemiile de lungă durată, precum și cantitățile normale. În majoritatea scenariilor, nu ar fi nici măcar nevoie să se recurgă la schimburi suplimentare disponibile la sfârșit de săptămână în cadrul funcționării la capacitate maximă timp de 6 până la 12 săptămâni.

| (109) | Studiile concluzionează că ZT dispune de capacitate totală suficientă cu funcționarea în trei schimburi/5 zile pentru a prelucra cantitățile normale care apar și materialul anticipat din epidemiile de lungă durată. Capacitatea totală disponibilă în prezent este, prin urmare, considerată adecvată pentru cerințe, mai degrabă decât în exces. |
| --- | --- |

(109)

Studiile concluzionează că ZT dispune de capacitate totală suficientă cu funcționarea în trei schimburi/5 zile pentru a prelucra cantitățile normale care apar și materialul anticipat din epidemiile de lungă durată. Capacitatea totală disponibilă în prezent este, prin urmare, considerată adecvată pentru cerințe, mai degrabă decât în exces.

7.3.2.   Costul rezervei pentru epidemii

| (110) | Calculele prezentate de Germania pentru costul rezervei pentru epidemii urmează abordarea studiului Fraunhofer. Defalcarea costurilor de capacitate între operațiunile normale și rezerva pentru epidemii a fost determinată pe baza mediei de utilizare a capacității totale disponibile în regim de funcționare în trei schimburi/5 zile. În medie, a reieșit că ZT utilizează aproximativ 50 % din capacitatea totală disponibilă în regim de funcționare în trei schimburi/5 zile. |
| --- | --- |

(110)

Calculele prezentate de Germania pentru costul rezervei pentru epidemii urmează abordarea studiului Fraunhofer. Defalcarea costurilor de capacitate între operațiunile normale și rezerva pentru epidemii a fost determinată pe baza mediei de utilizare a capacității totale disponibile în regim de funcționare în trei schimburi/5 zile. În medie, a reieșit că ZT utilizează aproximativ 50 % din capacitatea totală disponibilă în regim de funcționare în trei schimburi/5 zile.

| (111) | Pe baza acestui nivel de utilizare, aproximativ 50 % din costurile de capacitate au fost alocate pentru funcționarea în condiții normale și pentru rezerva pentru epidemii, atât pentru colectare, cât și pentru prelucrare (32). Costul rezultat al rezervei pentru epidemii este după cum urmează:

  Tabelul 2


  Costul rezervei pentru epidemii, conform autorităților germane, pentru perioada 2000-2009







  (în EUR) |
| --- | --- |
| | Costurile rezervei pentru epidemii |
| 2000 | 2 250 106 |
| 2001 | 2 608 383 |
| 2002 | 3 163 429 |
| 2003 | 3 121 934 |
| 2004 | 3 133 539 |
| 2005 | 2 986 695 |
| 2006 | 2 793 466 |
| 2007 | 2 606 508 |
| 2008 | 2 507 167 |
| 2009 | 1 961 515 |
| Medie | 2 784 282 |

(111)

Pe baza acestui nivel de utilizare, aproximativ 50 % din costurile de capacitate au fost alocate pentru funcționarea în condiții normale și pentru rezerva pentru epidemii, atât pentru colectare, cât și pentru prelucrare (32). Costul rezultat al rezervei pentru epidemii este după cum urmează:

Tabelul 2

Costul rezervei pentru epidemii, conform autorităților germane, pentru perioada 2000-2009

(în EUR)

Costurile rezervei pentru epidemii

2000

2 250 106

2001

2 608 383

2002

3 163 429

2003

3 121 934

2004

3 133 539

2005

2 986 695

2006

2 793 466

2007

2 606 508

2008

2 507 167

2009

1 961 515

Medie

2 784 282

| (112) | Trebuie remarcat faptul că doar aproximativ 45 % din costurile de capacitate au fost alocate rezervei pentru epidemii în anii 2000 și 2001, iar în 2009, includerea contractului din Hessa de Nord și Centrală a redus rezerva pentru epidemii cu aproape o cincime. Pentru perioada cuprinsă între 1998 și 1999, nu sunt disponibile calcule ale costului rezervei pentru epidemii. |
| --- | --- |

(112)

Trebuie remarcat faptul că doar aproximativ 45 % din costurile de capacitate au fost alocate rezervei pentru epidemii în anii 2000 și 2001, iar în 2009, includerea contractului din Hessa de Nord și Centrală a redus rezerva pentru epidemii cu aproape o cincime. Pentru perioada cuprinsă între 1998 și 1999, nu sunt disponibile calcule ale costului rezervei pentru epidemii.

7.3.3.   Finanțarea costului rezervei pentru epidemii prin contribuții anuale

| (113) | În anii prezentați, cu excepția anului 2009, contribuțiile anuale plătite către ZT de membrii săi au avut o valoare mai mică decât costurile rezervei pentru epidemii prezentate în tabelul 2. În 2009, contribuția anuală finală a fost la fel de ridicată ca valoarea costurilor rezervei. |
| --- | --- |

(113)

În anii prezentați, cu excepția anului 2009, contribuțiile anuale plătite către ZT de membrii săi au avut o valoare mai mică decât costurile rezervei pentru epidemii prezentate în tabelul 2. În 2009, contribuția anuală finală a fost la fel de ridicată ca valoarea costurilor rezervei.

| (114) | Germania afirmă că costul asigurării rezervei pentru epidemii nu a fost inclus în calculul taxei de utilizare, deoarece nu era posibil din punct de vedere legal. Deși autoritățile locale pot percepe taxe de utilizare în schimbul utilizării spațiilor și instalațiilor publice pentru acoperirea costurilor prevăzute la articolul 7 din Kommunalabgabengesetz Rhineland-Palatinate (KAG RP: Legea privind taxele percepute de autoritățile locale din Renania-Palatinat), nu trebuie să existe o discrepanță evidentă între producția obținută la spațiile sau instalațiile în cauză și taxă. Conform articolului 8 din KAG RP, costurile pe care se bazează taxele de utilizare trebuie să fie stabilite în conformitate cu principiile comerciale de contabilitate a costurilor. Totuși, potrivit Germaniei, numai eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 constituie temeiul pentru taxe, nu asigurarea capacității în caz de epidemii. Aceasta din urmă nu este furnizată ca serviciu pentru contribuabili individuali, ci pentru a contracara pericolele viitoare pentru publicul larg. |
| --- | --- |

(114)

Germania afirmă că costul asigurării rezervei pentru epidemii nu a fost inclus în calculul taxei de utilizare, deoarece nu era posibil din punct de vedere legal. Deși autoritățile locale pot percepe taxe de utilizare în schimbul utilizării spațiilor și instalațiilor publice pentru acoperirea costurilor prevăzute la articolul 7 din Kommunalabgabengesetz Rhineland-Palatinate (KAG RP: Legea privind taxele percepute de autoritățile locale din Renania-Palatinat), nu trebuie să existe o discrepanță evidentă între producția obținută la spațiile sau instalațiile în cauză și taxă. Conform articolului 8 din KAG RP, costurile pe care se bazează taxele de utilizare trebuie să fie stabilite în conformitate cu principiile comerciale de contabilitate a costurilor. Totuși, potrivit Germaniei, numai eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 constituie temeiul pentru taxe, nu asigurarea capacității în caz de epidemii. Aceasta din urmă nu este furnizată ca serviciu pentru contribuabili individuali, ci pentru a contracara pericolele viitoare pentru publicul larg.

7.3.4.   Finanțarea în alte landuri germane

| (115) | La solicitarea Comisiei, Germania a efectuat un sondaj la nivel național cu privire la practicile urmate pentru stabilirea și finanțarea rezervei pentru epidemii. |
| --- | --- |

(115)

La solicitarea Comisiei, Germania a efectuat un sondaj la nivel național cu privire la practicile urmate pentru stabilirea și finanțarea rezervei pentru epidemii.

| (116) | În toate landurile germane – cu excepția zonei acoperite de ZT – rezerva pentru epidemii este acoperită de capacitatea operațională neutilizată disponibilă în cursul săptămânii și la sfârșit de săptămână. Pe baza studiului Böckenhoff privind combaterea epidemiilor, nu există, în mod normal, nicio investiție suplimentară în capacitate. Capacitatea neutilizată disponibilă sub forma celui de al treilea schimb din timpul săptămânii și a schimburilor din week-end este suficientă pentru rezerva pentru epidemii. Între timp, se aplică metode de calcul alternative în urma unor studii de specialitate, cum ar fi studiul ISPA pentru Saxonia Inferioară (33) („studiul ISPA-NS”) sau prin acord cu grupurile de interes în cauză. Cu toate acestea, concluzia fundamentală a studiului Böckenhoff încă se menține, și anume că nu este nevoie de investiții suplimentare în capacitatea neutilizată. |
| --- | --- |

(116)

În toate landurile germane – cu excepția zonei acoperite de ZT – rezerva pentru epidemii este acoperită de capacitatea operațională neutilizată disponibilă în cursul săptămânii și la sfârșit de săptămână. Pe baza studiului Böckenhoff privind combaterea epidemiilor, nu există, în mod normal, nicio investiție suplimentară în capacitate. Capacitatea neutilizată disponibilă sub forma celui de al treilea schimb din timpul săptămânii și a schimburilor din week-end este suficientă pentru rezerva pentru epidemii. Între timp, se aplică metode de calcul alternative în urma unor studii de specialitate, cum ar fi studiul ISPA pentru Saxonia Inferioară (33) („studiul ISPA-NS”) sau prin acord cu grupurile de interes în cauză. Cu toate acestea, concluzia fundamentală a studiului Böckenhoff încă se menține, și anume că nu este nevoie de investiții suplimentare în capacitatea neutilizată.

| (117) | Costul capacității operaționale neutilizate este finanțat prin redevențe sau taxe (în funcție de forma juridică a operatorului). Există metode diferite, în funcție de tiparul de împărțire a costului capacității operaționale neutilizate între eliminarea animalelor moarte și a deșeurilor de abator. |
| --- | --- |

(117)

Costul capacității operaționale neutilizate este finanțat prin redevențe sau taxe (în funcție de forma juridică a operatorului). Există metode diferite, în funcție de tiparul de împărțire a costului capacității operaționale neutilizate între eliminarea animalelor moarte și a deșeurilor de abator.

| (118) | În ceea ce privește ajutoarele pentru agricultori pentru eliminarea animalelor moarte acordate în temeiul Orientărilor privind ajutoarele agricole din 2007-2013, asistența acordată de stat în majoritatea celorlalte landuri este cuprinsă între 67 % și 75 % din taxele de eliminare a animalelor moarte:






  (a) | Baden-Württemberg și Renania de Nord-Westphalia: Proprietarii de animale plătesc 25 % din costurile de prelucrare, în timp ce 100 % din costurile de colectare și restul de 75 % din costurile de prelucrare sunt finanțate de la bugetul de stat (districtele rurale și landuri); |
| --- | --- | --- |

(118)

În ceea ce privește ajutoarele pentru agricultori pentru eliminarea animalelor moarte acordate în temeiul Orientărilor privind ajutoarele agricole din 2007-2013, asistența acordată de stat în majoritatea celorlalte landuri este cuprinsă între 67 % și 75 % din taxele de eliminare a animalelor moarte:

(a)

Baden-Württemberg și Renania de Nord-Westphalia: Proprietarii de animale plătesc 25 % din costurile de prelucrare, în timp ce 100 % din costurile de colectare și restul de 75 % din costurile de prelucrare sunt finanțate de la bugetul de stat (districtele rurale și landuri);

| (b) | Saxonia-Anhalt, Turingia și Brandenburg: Proprietarii de animale plătesc 25 % din costurile de colectare și 33 % din costurile de prelucrare. Procentele rămase din costurile de colectare și de prelucrare (75 %, respectiv 67 %) sunt suportate de la bugetul de stat; |
| --- | --- |

(b)

Saxonia-Anhalt, Turingia și Brandenburg: Proprietarii de animale plătesc 25 % din costurile de colectare și 33 % din costurile de prelucrare. Procentele rămase din costurile de colectare și de prelucrare (75 %, respectiv 67 %) sunt suportate de la bugetul de stat;

| (c) | Bavaria, Renania-Palatinat și Saarland: O treime din costurile de colectare sunt plătite de stat, Tierseuchenkasse, și de Land, în timp ce 66 % din costurile de prelucrare sunt finanțate de la bugetul de stat, 25 % de proprietarii de animale și 8 % de Tierseuchenkasse; |
| --- | --- |

(c)

Bavaria, Renania-Palatinat și Saarland: O treime din costurile de colectare sunt plătite de stat, Tierseuchenkasse, și de Land, în timp ce 66 % din costurile de prelucrare sunt finanțate de la bugetul de stat, 25 % de proprietarii de animale și 8 % de Tierseuchenkasse;

| (d) | în Saxonia, 25 % din costurile de colectare și de prelucrare sunt finanțate de proprietarii de animale, 8 % de Tierseuchenkasse și 66 % de la bugetul de stat; |
| --- | --- |

(d)

în Saxonia, 25 % din costurile de colectare și de prelucrare sunt finanțate de proprietarii de animale, 8 % de Tierseuchenkasse și 66 % de la bugetul de stat;

| (e) | în Saxonia Inferioară, 60 % din costurile de colectare și de prelucrare sunt finanțate de Tierseuchenkasse și 40 % de la bugetul de stat. Tierseuchenkasse percepe apoi 25 % din costurile de prelucrare proprietarilor de animale; |
| --- | --- |

(e)

în Saxonia Inferioară, 60 % din costurile de colectare și de prelucrare sunt finanțate de Tierseuchenkasse și 40 % de la bugetul de stat. Tierseuchenkasse percepe apoi 25 % din costurile de prelucrare proprietarilor de animale;

| (f) | în Schleswig-Holstein, costurile de colectare și de prelucrare sunt suportate 100 % de Tierseuchenkasse; |
| --- | --- |

(f)

în Schleswig-Holstein, costurile de colectare și de prelucrare sunt suportate 100 % de Tierseuchenkasse;

| (g) | în Mecklenburg-Vorpommern, costurile de colectare și de prelucrare sunt suportate 100 % de proprietarii de animale. |
| --- | --- |

(g)

în Mecklenburg-Vorpommern, costurile de colectare și de prelucrare sunt suportate 100 % de proprietarii de animale.

| (119) | În opinia Germaniei, această imagine de ansamblu arată că este relativ nesemnificativă includerea costului rezervei pentru epidemii în calculul tarifelor și taxelor sau finanțarea acestuia printr-o contribuție anuală, ca în cazul landului Renania-Palatinat. Ceea ce este important este cine suportă efectiv costurile. În ultimă instanță, o mare parte din capacitatea neutilizată este, de asemenea, finanțată din fonduri publice prin ajutoare, în temeiul Orientărilor comunitare privind EST sau al Orientărilor privind ajutoarele agricole 2007-2013. |
| --- | --- |

(119)

În opinia Germaniei, această imagine de ansamblu arată că este relativ nesemnificativă includerea costului rezervei pentru epidemii în calculul tarifelor și taxelor sau finanțarea acestuia printr-o contribuție anuală, ca în cazul landului Renania-Palatinat. Ceea ce este important este cine suportă efectiv costurile. În ultimă instanță, o mare parte din capacitatea neutilizată este, de asemenea, finanțată din fonduri publice prin ajutoare, în temeiul Orientărilor comunitare privind EST sau al Orientărilor privind ajutoarele agricole 2007-2013.

7.4.   Al patrulea criteriu Altmark

| (120) | Germania este de părere că legislația europeană nu prevede nicio cerință cu privire la liberalizarea unei piețe pentru eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 prin intermediul procedurilor de achiziții. Acest lucru a fost, de asemenea, confirmat de Curtea Europeană de Justiție (34). |
| --- | --- |

(120)

Germania este de părere că legislația europeană nu prevede nicio cerință cu privire la liberalizarea unei piețe pentru eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 prin intermediul procedurilor de achiziții. Acest lucru a fost, de asemenea, confirmat de Curtea Europeană de Justiție (34).

7.5.   Nicio denaturare a concurenței pe piețele externe

| (121) | Germania susține că, în acest caz, nu se produce nicio denaturare a concurenței pe piețele externe. |
| --- | --- |

(121)

Germania susține că, în acest caz, nu se produce nicio denaturare a concurenței pe piețele externe.

7.5.1.   Eliminarea mărfurilor necontrolate de către ZT fără subvenționare încrucișată

| (122) | Germania susține că nu au existat denaturări ale concurenței în cazul materialului de categoria 3 ca urmare a contribuției anuale percepute de ZT, deoarece nu există subvenționare încrucișată.






  (a) | Conturile anuale demonstrează în mod clar că ZT a realizat marje considerabile de contribuție ani la rând prelucrând separat materialul de categoria 3, ceea ce exclude subvenționarea încrucișată. |
| --- | --- | --- |

(122)

Germania susține că nu au existat denaturări ale concurenței în cazul materialului de categoria 3 ca urmare a contribuției anuale percepute de ZT, deoarece nu există subvenționare încrucișată.

(a)

Conturile anuale demonstrează în mod clar că ZT a realizat marje considerabile de contribuție ani la rând prelucrând separat materialul de categoria 3, ceea ce exclude subvenționarea încrucișată.

| (b) | În cazul în care materialul de categoria 3 este livrat împreună cu material controlat, amestecurile (în funcție de greutate) au fost deja incluse în calculul taxelor de eliminare a materiei prime din categoriile 1 și 2. Aceasta înseamnă că nivelul taxelor din planul tarifar include deja cantitățile de material mixt din această categorie, care sunt calculate în avans. |
| --- | --- |

(b)

În cazul în care materialul de categoria 3 este livrat împreună cu material controlat, amestecurile (în funcție de greutate) au fost deja incluse în calculul taxelor de eliminare a materiei prime din categoriile 1 și 2. Aceasta înseamnă că nivelul taxelor din planul tarifar include deja cantitățile de material mixt din această categorie, care sunt calculate în avans.

| (123) | Nu există niciun temei pentru afirmația reclamantei potrivit căreia, din cauza politicii tarifare a ZT, numai 45 % din materialul de categoria 3 este separat. Aceste cantități mari de material de categoria 3 nu au fost niciodată prelucrate de ZT, aspect confirmat de analiza statisticilor relevante. Rata de separare de 72 % pentru anul 2009 invocată de Comisie în decizia de inițiere a procedurii poate fi confirmată. |
| --- | --- |

(123)

Nu există niciun temei pentru afirmația reclamantei potrivit căreia, din cauza politicii tarifare a ZT, numai 45 % din materialul de categoria 3 este separat. Aceste cantități mari de material de categoria 3 nu au fost niciodată prelucrate de ZT, aspect confirmat de analiza statisticilor relevante. Rata de separare de 72 % pentru anul 2009 invocată de Comisie în decizia de inițiere a procedurii poate fi confirmată.

| (124) | De asemenea, trebuie subliniat faptul că, în zona acoperită de asociație, sacrificările se realizează în proporție de 85 % în 6 instalații în care separarea se asigură în sensul cel mai general. Reclamanta operează în aceste instalații și obține aici material separat de categoria 3. În consecință, reclamanta are acces la piețele de material de categoria 3 și deține, de asemenea, un segment considerabil din aceste piețe. |
| --- | --- |

(124)

De asemenea, trebuie subliniat faptul că, în zona acoperită de asociație, sacrificările se realizează în proporție de 85 % în 6 instalații în care separarea se asigură în sensul cel mai general. Reclamanta operează în aceste instalații și obține aici material separat de categoria 3. În consecință, reclamanta are acces la piețele de material de categoria 3 și deține, de asemenea, un segment considerabil din aceste piețe.

7.5.2.   Invitația de participare la licitația din Hessa de Nord și Centrală

| (125) | Faptul că ZT aplică taxe diferite în Hessa de Nord și Centrală față de teritoriul pe care îl acoperă nu dovedește existența unei denaturări a concurenței. Diferențele de finanțare sunt generate de cerințe juridice diferite în ceea ce privește calculul acestora. În conformitate cu secțiunea 3 alineatul (1) din TierNebG, eliminarea subproduselor de origine animală din categoriile 1 și 2 în Germania este responsabilitatea autorităților regionale și locale competente conform legislației landului. În consecință, finanțarea poate fi reglementată diferit în conformitate cu dispozițiile relevante la nivel de land și la nivel local. |
| --- | --- |

(125)

Faptul că ZT aplică taxe diferite în Hessa de Nord și Centrală față de teritoriul pe care îl acoperă nu dovedește existența unei denaturări a concurenței. Diferențele de finanțare sunt generate de cerințe juridice diferite în ceea ce privește calculul acestora. În conformitate cu secțiunea 3 alineatul (1) din TierNebG, eliminarea subproduselor de origine animală din categoriile 1 și 2 în Germania este responsabilitatea autorităților regionale și locale competente conform legislației landului. În consecință, finanțarea poate fi reglementată diferit în conformitate cu dispozițiile relevante la nivel de land și la nivel local.

| (126) | În cazul în care eliminarea subproduselor de origine animală nu este efectuată chiar de responsabilii pentru eliminare, ci sarcina este încredințată unor terțe părți, ca în Hessa de Nord și Centrală, normele de calcul nu sunt reglementate de Legea privind taxele aplicate de autoritatea locală în cauză, ci de Leitsätze für die Preisermittlung aufgrund von Selbstkosten [LSP – Orientări pentru stabilirea prețurilor de cost] (35). |
| --- | --- |

(126)

În cazul în care eliminarea subproduselor de origine animală nu este efectuată chiar de responsabilii pentru eliminare, ci sarcina este încredințată unor terțe părți, ca în Hessa de Nord și Centrală, normele de calcul nu sunt reglementate de Legea privind taxele aplicate de autoritatea locală în cauză, ci de Leitsätze für die Preisermittlung aufgrund von Selbstkosten [LSP – Orientări pentru stabilirea prețurilor de cost] (35).

| (127) | Există diferențe mari între KAG RP și LSP, în special în ceea ce privește cuantumul cheltuielilor cu dobânzile care pot fi incluse în tarife/taxe, iar aceste diferențe sunt semnificative pentru ZT, deoarece și-a finanțat într-o măsură considerabilă investițiile prin împrumuturi și a plătit dobânzi substanțiale pentru acestea în fiecare an. |
| --- | --- |

(127)

Există diferențe mari între KAG RP și LSP, în special în ceea ce privește cuantumul cheltuielilor cu dobânzile care pot fi incluse în tarife/taxe, iar aceste diferențe sunt semnificative pentru ZT, deoarece și-a finanțat într-o măsură considerabilă investițiile prin împrumuturi și a plătit dobânzi substanțiale pentru acestea în fiecare an.

| (128) | Deși ZT ar putea include aceste cheltuieli cu dobânzile în calculul tarifelor în temeiul articolului 8 din KAG RP, LSP a permis doar ca tarifele din Hessa de Nord și Centrală să se bazeze pe o dobândă calculată în raport cu capitalul mediu de exploatare necesar. Practic, transferul costului total al dobânzilor efective a fost imposibil. |
| --- | --- |

(128)

Deși ZT ar putea include aceste cheltuieli cu dobânzile în calculul tarifelor în temeiul articolului 8 din KAG RP, LSP a permis doar ca tarifele din Hessa de Nord și Centrală să se bazeze pe o dobândă calculată în raport cu capitalul mediu de exploatare necesar. Practic, transferul costului total al dobânzilor efective a fost imposibil.

| (129) | Afirmația reclamantei, potrivit căreia TBA Schäfer nu a reușit să câștige procedura de selecție în Hessa de Nord și Centrală din cauza subvenționării încrucișate prin contribuția anuală, este, de asemenea, lipsită de temei. Oferta mai ridicată prezentată de TBA Schäfer s-a datorat faptului că estimarea TBA Schäfer în ceea ce privește venitul de producție a fost prea mică, precum și faptului că aceasta era obligată să suporte costuri de administrare și contribuții de grup mai mari. Pe de altă parte, ZT și-a estimat corect venitul de producție și, deoarece nu făcea parte dintr-un grup, nu era obligată să plătească niciun fel de contribuții de grup. |
| --- | --- |

(129)

Afirmația reclamantei, potrivit căreia TBA Schäfer nu a reușit să câștige procedura de selecție în Hessa de Nord și Centrală din cauza subvenționării încrucișate prin contribuția anuală, este, de asemenea, lipsită de temei. Oferta mai ridicată prezentată de TBA Schäfer s-a datorat faptului că estimarea TBA Schäfer în ceea ce privește venitul de producție a fost prea mică, precum și faptului că aceasta era obligată să suporte costuri de administrare și contribuții de grup mai mari. Pe de altă parte, ZT și-a estimat corect venitul de producție și, deoarece nu făcea parte dintr-un grup, nu era obligată să plătească niciun fel de contribuții de grup.

7.6.   Decontaminarea amplasamentelor contaminate

| (130) | Germania susține că o parte din contribuția anuală percepută de ZT este destinată finanțării costurilor de decontaminare a două amplasamente contaminate, Sohrschied și Sprendlingen-Gensingen. |
| --- | --- |

(130)

Germania susține că o parte din contribuția anuală percepută de ZT este destinată finanțării costurilor de decontaminare a două amplasamente contaminate, Sohrschied și Sprendlingen-Gensingen.

| (131) | Contaminarea solului și a apelor subterane s-a înrăutățit la ambele amplasamente contaminate prin utilizarea de către foștii proprietari sau operatori a hidrocarburilor. Ambele amplasamente au intrat în proprietatea ZT la data înființării acesteia, în anul 1979. |
| --- | --- |

(131)

Contaminarea solului și a apelor subterane s-a înrăutățit la ambele amplasamente contaminate prin utilizarea de către foștii proprietari sau operatori a hidrocarburilor. Ambele amplasamente au intrat în proprietatea ZT la data înființării acesteia, în anul 1979.

| (132) | În conformitate cu deciziile guvernamentale de decontaminare din districtul Koblenz din 21 aprilie 1997 și 31 martie 1998, ZT a fost obligată să remedieze problema contaminării. Au fost impuse condiții suplimentare în ceea ce privește decontaminarea amplasamentului Sprendlingen-Gensingen printr-o decizie suplimentară din 13 iulie 2001. Costurile de decontaminare pentru perioada în cauză cuprinsă între 1998 și 2010 au însumat 2 413 049,36 EUR pentru cele două amplasamente. |
| --- | --- |

(132)

În conformitate cu deciziile guvernamentale de decontaminare din districtul Koblenz din 21 aprilie 1997 și 31 martie 1998, ZT a fost obligată să remedieze problema contaminării. Au fost impuse condiții suplimentare în ceea ce privește decontaminarea amplasamentului Sprendlingen-Gensingen printr-o decizie suplimentară din 13 iulie 2001. Costurile de decontaminare pentru perioada în cauză cuprinsă între 1998 și 2010 au însumat 2 413 049,36 EUR pentru cele două amplasamente.

7.6.1.   Amplasamentul Sprendling-Gensingen

| (133) | Germania confirmă că ZT este responsabilă pentru costurile de decontaminare a amplasamentului Sprendlingen-Gensingen, în conformitate cu decizia de decontaminare din 31 martie 1998. Cu toate acestea, consideră că, din punctul de vedere al legislației privind ajutoarele, nu este corect ca ZT să fie pe deplin responsabilă pentru costurile de decontaminare, deoarece răspunderea nelimitată ar determina un tratament inegal față de întreprinderile private, conform jurisprudenței germane mai recente. |
| --- | --- |

(133)

Germania confirmă că ZT este responsabilă pentru costurile de decontaminare a amplasamentului Sprendlingen-Gensingen, în conformitate cu decizia de decontaminare din 31 martie 1998. Cu toate acestea, consideră că, din punctul de vedere al legislației privind ajutoarele, nu este corect ca ZT să fie pe deplin responsabilă pentru costurile de decontaminare, deoarece răspunderea nelimitată ar determina un tratament inegal față de întreprinderile private, conform jurisprudenței germane mai recente.

| (134) | În urma deciziei Bundesverfassungsgericht [Curtea Constituțională Federală] din 16 decembrie 2000 (36), o întreprindere privată ar fi considerată responsabilă, în temeiul legislației naționale, doar în limita rezonabilului. Potrivit Bundesverfassungsgericht, acest prag ar putea fi atins în cazul în care răspunderea ar depăși valoarea proprietății. Dincolo de această limită, răspunderea nu ar mai putea fi considerată o dispoziție de fond și de limitare proporțională în scopul protejării proprietății garantate în a doua teză a articolului 14 alineatul (2) din Grundgesetz [Legea fundamentală] din Germania. Cu toate acestea, întrucât ZT, ca persoană juridică de drept public, nu poate invoca drepturile acordate persoanelor fizice prin Legea fundamentală germană, această limitare a răspunderii nu se aplică în cazul ZT. |
| --- | --- |

(134)

În urma deciziei Bundesverfassungsgericht [Curtea Constituțională Federală] din 16 decembrie 2000 (36), o întreprindere privată ar fi considerată responsabilă, în temeiul legislației naționale, doar în limita rezonabilului. Potrivit Bundesverfassungsgericht, acest prag ar putea fi atins în cazul în care răspunderea ar depăși valoarea proprietății. Dincolo de această limită, răspunderea nu ar mai putea fi considerată o dispoziție de fond și de limitare proporțională în scopul protejării proprietății garantate în a doua teză a articolului 14 alineatul (2) din Grundgesetz [Legea fundamentală] din Germania. Cu toate acestea, întrucât ZT, ca persoană juridică de drept public, nu poate invoca drepturile acordate persoanelor fizice prin Legea fundamentală germană, această limitare a răspunderii nu se aplică în cazul ZT.

| (135) | Potrivit Germaniei, amplasamentul Sprendlingen-Gensingen are o valoare de piață negativă, deoarece valoarea contabilă estimată în bilanțul din 31 decembrie 2009 a fost de 128 500,00 EUR, în timp ce costurile de decontaminare au crescut de atunci la un total de 1 542 315,85 EUR. Această sumă depășește limita de răspundere descrisă mai sus. |
| --- | --- |

(135)

Potrivit Germaniei, amplasamentul Sprendlingen-Gensingen are o valoare de piață negativă, deoarece valoarea contabilă estimată în bilanțul din 31 decembrie 2009 a fost de 128 500,00 EUR, în timp ce costurile de decontaminare au crescut de atunci la un total de 1 542 315,85 EUR. Această sumă depășește limita de răspundere descrisă mai sus.

| (136) | Finanțarea costurilor de decontaminare peste limita de răspundere prin contribuția anuală ar trebui considerată drept ajutor compatibil în conformitate cu punctul 132 din Orientările privind ajutoarele de mediu, deoarece persoanele fizice ar trebui să suporte doar costurile de decontaminare până la valoarea de piață a proprietății. |
| --- | --- |

(136)

Finanțarea costurilor de decontaminare peste limita de răspundere prin contribuția anuală ar trebui considerată drept ajutor compatibil în conformitate cu punctul 132 din Orientările privind ajutoarele de mediu, deoarece persoanele fizice ar trebui să suporte doar costurile de decontaminare până la valoarea de piață a proprietății.

7.6.2.   Amplasamentul Sohrschied

| (137) | Deși ZT a fost considerată răspunzătoare ca poluator în decizia privind decontaminarea din 21 aprilie 1997, Germania se îndoiește că ZT a fost în realitate obligată, în temeiul legislației germane, să suporte costurile de decontaminare pentru prejudiciul cauzat de proprietarul sau operatorul anterior. Totuși, având în vedere că faptele datează de peste 30 de ani, problema răspunderii nu mai poate fi clarificată. |
| --- | --- |

(137)

Deși ZT a fost considerată răspunzătoare ca poluator în decizia privind decontaminarea din 21 aprilie 1997, Germania se îndoiește că ZT a fost în realitate obligată, în temeiul legislației germane, să suporte costurile de decontaminare pentru prejudiciul cauzat de proprietarul sau operatorul anterior. Totuși, având în vedere că faptele datează de peste 30 de ani, problema răspunderii nu mai poate fi clarificată.

| (138) | Germania consideră că contribuția anuală, în măsura în care aceasta vizează costurile de decontaminare a amplasamentului Sohrschied, reprezintă ajutor compatibil în temeiul Orientărilor privind ajutoarele de mediu, deoarece ZT nu ar fi trebuit obligată să efectueze decontaminarea. |
| --- | --- |

(138)

Germania consideră că contribuția anuală, în măsura în care aceasta vizează costurile de decontaminare a amplasamentului Sohrschied, reprezintă ajutor compatibil în temeiul Orientărilor privind ajutoarele de mediu, deoarece ZT nu ar fi trebuit obligată să efectueze decontaminarea.

| (139) | Germania susține în continuare că valoarea de piață a amplasamentului Sohrschied este, de asemenea, negativă și că limita de răspundere a fost încălcată și în acest caz. |
| --- | --- |

(139)

Germania susține în continuare că valoarea de piață a amplasamentului Sohrschied este, de asemenea, negativă și că limita de răspundere a fost încălcată și în acest caz.

8.   EVALUAREA PREZENȚEI AJUTORULUI ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) DIN TFUE (FĂRĂ REFERIRE LA CRITERIILE ALTMARK)

| (140) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de statele membre sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează sau amenință să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(140)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de statele membre sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează sau amenință să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

8.1.   Contribuția anuală finanțată din resurse de stat

| (141) | Germania nu contestă faptul că contribuțiile anuale de la membrii Zweckverband sunt resurse de stat. Membrii ZT sunt districte rurale și urbane din Renania-Palatinat, Saarland și Hessa. Întrucât ZT percepea o contribuție anuală de la membrii săi prin intermediul unei legi administrative, măsura implică un transfer direct de resurse de stat. De asemenea, deoarece sunt implicate legi administrative, contribuțiile anuale pot fi atribuite statului. |
| --- | --- |

(141)

Germania nu contestă faptul că contribuțiile anuale de la membrii Zweckverband sunt resurse de stat. Membrii ZT sunt districte rurale și urbane din Renania-Palatinat, Saarland și Hessa. Întrucât ZT percepea o contribuție anuală de la membrii săi prin intermediul unei legi administrative, măsura implică un transfer direct de resurse de stat. De asemenea, deoarece sunt implicate legi administrative, contribuțiile anuale pot fi atribuite statului.

8.2.   Avantaj economic pentru ZT

| (142) | În primul rând, beneficiarul trebuie să fie o întreprindere. Noțiunea de întreprindere cuprinde orice entitate care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul în care este finanțată. Acest lucru este valabil nu numai pentru întreprinderile private, ci și pentru întreprinderile publice (37). Orice activitate care presupune furnizarea unor bunuri sau prestarea unor servicii pe o anumită piață constituie o activitate economică (38). Întrucât ZT prestează servicii de eliminare a anumitor subproduse de origine animală în schimbul unei compensații, ZT este o întreprindere. |
| --- | --- |

(142)

În primul rând, beneficiarul trebuie să fie o întreprindere. Noțiunea de întreprindere cuprinde orice entitate care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul în care este finanțată. Acest lucru este valabil nu numai pentru întreprinderile private, ci și pentru întreprinderile publice (37). Orice activitate care presupune furnizarea unor bunuri sau prestarea unor servicii pe o anumită piață constituie o activitate economică (38). Întrucât ZT prestează servicii de eliminare a anumitor subproduse de origine animală în schimbul unei compensații, ZT este o întreprindere.

| (143) | În esență, contribuțiile anuale conferă asociației ZT un avantaj economic, deoarece acestea reduc cheltuielile curente ale acesteia și nu sunt acordate în schimbul unei prestații corespunzătoare. Cu toate acestea, Germania susține că prin aceste contribuții nu s-a realizat decât o compensare a costurilor pe care ZT trebuia să le suporte ca urmare a obligației de a menține o rezervă pentru epidemii și că, prin urmare, ZT nu a obținut niciun avantaj economic. |
| --- | --- |

(143)

În esență, contribuțiile anuale conferă asociației ZT un avantaj economic, deoarece acestea reduc cheltuielile curente ale acesteia și nu sunt acordate în schimbul unei prestații corespunzătoare. Cu toate acestea, Germania susține că prin aceste contribuții nu s-a realizat decât o compensare a costurilor pe care ZT trebuia să le suporte ca urmare a obligației de a menține o rezervă pentru epidemii și că, prin urmare, ZT nu a obținut niciun avantaj economic.

| (144) | În hotărârea pronunțată în cauza Altmark, Curtea Europeană de Justiție a susținut că o compensație pentru îndeplinirea unei obligații de serviciu public nu constituie ajutor de stat, adică nu conferă un avantaj beneficiarului, sub rezerva îndeplinirii în mod cumulativ a anumitor criterii (39). |
| --- | --- |

(144)

În hotărârea pronunțată în cauza Altmark, Curtea Europeană de Justiție a susținut că o compensație pentru îndeplinirea unei obligații de serviciu public nu constituie ajutor de stat, adică nu conferă un avantaj beneficiarului, sub rezerva îndeplinirii în mod cumulativ a anumitor criterii (39).

| (145) | Datorită importanței hotărârii Altmark pentru cazul de față, afirmația Germaniei potrivit căreia criteriile Altmark sunt îndeplinite va fi analizată în detaliu separat în secțiunea 9. |
| --- | --- |

(145)

Datorită importanței hotărârii Altmark pentru cazul de față, afirmația Germaniei potrivit căreia criteriile Altmark sunt îndeplinite va fi analizată în detaliu separat în secțiunea 9.

8.3.   Denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale dintre statele membre

| (146) | Germania consideră că piața pentru eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 din zona acoperită de asociație nu este deschisă concurenței și că, prin urmare, se poate exclude atât denaturarea concurenței, cât și efectul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(146)

Germania consideră că piața pentru eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 din zona acoperită de asociație nu este deschisă concurenței și că, prin urmare, se poate exclude atât denaturarea concurenței, cât și efectul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre.

| (147) | Pentru început, Comisia observă că există monopoluri regionale pentru eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2. Cu toate acestea, cele mai multe dintre autoritățile regionale și locale competente acordă aceste monopoluri prin intermediul unor proceduri de achiziții publice. Există, deci, concurență pe piață. În cazul de față, acest lucru este confirmat prin procedura de achiziții pentru Hessa de Nord și Centrală. |
| --- | --- |

(147)

Pentru început, Comisia observă că există monopoluri regionale pentru eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2. Cu toate acestea, cele mai multe dintre autoritățile regionale și locale competente acordă aceste monopoluri prin intermediul unor proceduri de achiziții publice. Există, deci, concurență pe piață. În cazul de față, acest lucru este confirmat prin procedura de achiziții pentru Hessa de Nord și Centrală.

| (148) | În conformitate cu decizia sa din 23 februarie 2011 privind ajutorul de stat C58/06 (ex NN 98/05) acordat de Germania în favoarea Bahnen der Stadt Monheim (BSM) și Rheinische Bahngesellschaft (RBM) im Verkehrsverband Rhein-Ruhr (40), Comisia consideră, prin urmare, că piața pentru eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 este deschisă concurenței. Atât Uniunea Europeană, cât și legislația națională încredințează autorităților regionale și locale sarcina eliminării materialelor din categoriile 1 și 2, acestea având libertatea de a alege fie să găsească un furnizor de pe piață căruia să îi încredințeze sarcina printr-o procedură de achiziții, fie să asigure ele însele eliminarea printr-o soluție la nivel intern (41). În pofida afirmației Germaniei potrivit căreia ZT îndeplinește criteriile de atribuire la nivel intern (42), contribuțiile anuale consolidează poziția financiară a ZT în comparație cu alți potențiali furnizori. Întrucât la procedurile de achiziții publice pot participa furnizori din toate statele membre, contribuția este, de asemenea, de natură să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(148)

În conformitate cu decizia sa din 23 februarie 2011 privind ajutorul de stat C58/06 (ex NN 98/05) acordat de Germania în favoarea Bahnen der Stadt Monheim (BSM) și Rheinische Bahngesellschaft (RBM) im Verkehrsverband Rhein-Ruhr (40), Comisia consideră, prin urmare, că piața pentru eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 este deschisă concurenței. Atât Uniunea Europeană, cât și legislația națională încredințează autorităților regionale și locale sarcina eliminării materialelor din categoriile 1 și 2, acestea având libertatea de a alege fie să găsească un furnizor de pe piață căruia să îi încredințeze sarcina printr-o procedură de achiziții, fie să asigure ele însele eliminarea printr-o soluție la nivel intern (41). În pofida afirmației Germaniei potrivit căreia ZT îndeplinește criteriile de atribuire la nivel intern (42), contribuțiile anuale consolidează poziția financiară a ZT în comparație cu alți potențiali furnizori. Întrucât la procedurile de achiziții publice pot participa furnizori din toate statele membre, contribuția este, de asemenea, de natură să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

| (149) | Avantajele economice din contribuțiile anuale sunt, de asemenea, de natură să consolideze poziția ZT pe piețele pe care se află în concurență directă cu alți furnizori (eliminarea materialului de categoria 3, procedura de achiziții pentru eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 din Hessa de Nord și Centrală). |
| --- | --- |

(149)

Avantajele economice din contribuțiile anuale sunt, de asemenea, de natură să consolideze poziția ZT pe piețele pe care se află în concurență directă cu alți furnizori (eliminarea materialului de categoria 3, procedura de achiziții pentru eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 din Hessa de Nord și Centrală).

8.4.   Concluzie provizorie cu privire la existența ajutorului

| (150) | Contribuțiile anuale îndeplinesc condițiile pentru existența unui ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Următoarea secțiune va analiza în detaliu afirmația Germaniei că cele patru condiții ale hotărârii Altmark sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(150)

Contribuțiile anuale îndeplinesc condițiile pentru existența unui ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Următoarea secțiune va analiza în detaliu afirmația Germaniei că cele patru condiții ale hotărârii Altmark sunt îndeplinite.

9.   EVALUAREA CRITERIILOR ALTMARK ÎN CONTEXTUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) DIN TFUE

9.1.   Primul criteriu Altmark

| (151) | Primul criteriu Altmark prevede că întreprinderea beneficiară trebuie să aibă efectiv obligații de serviciu public de îndeplinit, iar obligațiile trebuie să fie definite în mod clar. |
| --- | --- |

(151)

Primul criteriu Altmark prevede că întreprinderea beneficiară trebuie să aibă efectiv obligații de serviciu public de îndeplinit, iar obligațiile trebuie să fie definite în mod clar.

| (152) | În primul rând, ar trebui remarcat faptul că este necesar să se facă distincție între perioada 1979-2008 și perioada 2009-2011. |
| --- | --- |

(152)

În primul rând, ar trebui remarcat faptul că este necesar să se facă distincție între perioada 1979-2008 și perioada 2009-2011.

| (153) | Înainte de modificarea Verbandsordnung la 2 februarie 2010, cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2009, eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 era încredințată doar în mod general ZT. Vechea versiune a Verbandsordnung nu specifica nicio obligație de a menține o rezervă pentru epidemii. Așadar, nu exista nicio obligație definită în mod clar de a menține o rezervă pentru epidemii în sensul primului criteriu Altmark. |
| --- | --- |

(153)

Înainte de modificarea Verbandsordnung la 2 februarie 2010, cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2009, eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 era încredințată doar în mod general ZT. Vechea versiune a Verbandsordnung nu specifica nicio obligație de a menține o rezervă pentru epidemii. Așadar, nu exista nicio obligație definită în mod clar de a menține o rezervă pentru epidemii în sensul primului criteriu Altmark.

| (154) | În versiunea modificată a Verbandsordnung, există acum, pe lângă obligația de eliminare a materialelor din categoriile 1 și 2, și o obligație explicită pentru ZT de a menține o rezervă pentru epidemii. |
| --- | --- |

(154)

În versiunea modificată a Verbandsordnung, există acum, pe lângă obligația de eliminare a materialelor din categoriile 1 și 2, și o obligație explicită pentru ZT de a menține o rezervă pentru epidemii.

| (155) | În continuare, Comisia arată că nici obligația ZT de eliminare a materialelor din categoriile 1 și 2, nici obligația sa de a menține o rezervă pentru epidemii nu pot justifica statutul contribuțiilor anuale de plăți compensatorii din partea statului în sensul primului criteriu Altmark. |
| --- | --- |

(155)

În continuare, Comisia arată că nici obligația ZT de eliminare a materialelor din categoriile 1 și 2, nici obligația sa de a menține o rezervă pentru epidemii nu pot justifica statutul contribuțiilor anuale de plăți compensatorii din partea statului în sensul primului criteriu Altmark.

9.1.1.   Obligația de eliminare a materialelor din categoriile 1 și 2

9.1.1.1.   Nu constituie un serviciu de interes economic general

| (156) | BVerwG a susținut că, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 și articolul 3 alineatul (1) din TierNebG, eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 constituie o obligație de serviciu public și, prin urmare, un serviciu de interes economic general. BVerwG a atribuit o importanță deosebită faptului că, în temeiul dreptului german, eliminarea materialelor este o sarcină publică obligatorie, și a pornit de la ipoteza că, în acest sens, ZT exercită puteri publice. BVerwG a considerat că obligația de serviciu public includea, de asemenea, asigurarea unei rezerve pentru epidemii (43). |
| --- | --- |

(156)

BVerwG a susținut că, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 și articolul 3 alineatul (1) din TierNebG, eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 constituie o obligație de serviciu public și, prin urmare, un serviciu de interes economic general. BVerwG a atribuit o importanță deosebită faptului că, în temeiul dreptului german, eliminarea materialelor este o sarcină publică obligatorie, și a pornit de la ipoteza că, în acest sens, ZT exercită puteri publice. BVerwG a considerat că obligația de serviciu public includea, de asemenea, asigurarea unei rezerve pentru epidemii (43).

| (157) | Germania împărtășește acest punct de vedere și susține că eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 și asigurarea rezervei pentru epidemii au drept scop protejarea sănătății umane. |
| --- | --- |

(157)

Germania împărtășește acest punct de vedere și susține că eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 și asigurarea rezervei pentru epidemii au drept scop protejarea sănătății umane.

| (158) | Deoarece eliminarea materialului din categoriile 1 și 2 constituie o obligație de serviciu public, BVerwG și Germania au considerat contribuțiile anuale ca fiind justificate, deoarece au reprezentat compensații din partea statului pentru costurile suportate de ZT ca urmare a obligației. |
| --- | --- |

(158)

Deoarece eliminarea materialului din categoriile 1 și 2 constituie o obligație de serviciu public, BVerwG și Germania au considerat contribuțiile anuale ca fiind justificate, deoarece au reprezentat compensații din partea statului pentru costurile suportate de ZT ca urmare a obligației.

| (159) | Astfel cum s-a explicat la punctul 13 din Orientările Uniunii privind ajutoarele de stat acordate drept compensații pentru prestarea de servicii publice (44) („Orientările Uniunii privind SIEG”), Curtea de Justiție a afirmat în mod constant că statele membre dispun de o marjă largă de apreciere în ceea ce privește natura serviciilor care pot fi clasificate drept servicii de interes economic general, cu excepția sectoarelor în care există reglementări specifice ale Uniunii în acest sens. |
| --- | --- |

(159)

Astfel cum s-a explicat la punctul 13 din Orientările Uniunii privind ajutoarele de stat acordate drept compensații pentru prestarea de servicii publice (44) („Orientările Uniunii privind SIEG”), Curtea de Justiție a afirmat în mod constant că statele membre dispun de o marjă largă de apreciere în ceea ce privește natura serviciilor care pot fi clasificate drept servicii de interes economic general, cu excepția sectoarelor în care există reglementări specifice ale Uniunii în acest sens.

| (160) | Curtea de Justiție a subliniat că o activitate este de interes economic general numai în cazul în care prezintă caracteristici speciale în comparație cu interesul economic general al altor activități economice (45). |
| --- | --- |

(160)

Curtea de Justiție a subliniat că o activitate este de interes economic general numai în cazul în care prezintă caracteristici speciale în comparație cu interesul economic general al altor activități economice (45).

| (161) | În GEMO, Curtea de Justiție a fost nevoită ofere un răspuns la întrebarea dacă costurile de eliminare a animalelor moarte și a deșeurilor de abator ar trebui să fie suportate de către agricultori și abatoare sau dacă statul ar putea suporta costurile pe motiv că acesta constituie un serviciu de interes economic general. În hotărârea sa, Curtea a susținut că agricultorii și abatoarele ar trebui să suporte integral costurile (46). |
| --- | --- |

(161)

În GEMO, Curtea de Justiție a fost nevoită ofere un răspuns la întrebarea dacă costurile de eliminare a animalelor moarte și a deșeurilor de abator ar trebui să fie suportate de către agricultori și abatoare sau dacă statul ar putea suporta costurile pe motiv că acesta constituie un serviciu de interes economic general. În hotărârea sa, Curtea a susținut că agricultorii și abatoarele ar trebui să suporte integral costurile (46).

| (162) | Curtea de Justiție a constatat că sarcina financiară generată de eliminarea animalelor moarte și a deșeurilor de abator este un element de cost inevitabil asociat activității economice a agricultorilor și abatoarelor. Activitățile acestora generează produse și reziduuri inutilizabile și, mai presus de toate, dăunătoare pentru mediu, iar eliminarea este sarcina poluatorilor. |
| --- | --- |

(162)

Curtea de Justiție a constatat că sarcina financiară generată de eliminarea animalelor moarte și a deșeurilor de abator este un element de cost inevitabil asociat activității economice a agricultorilor și abatoarelor. Activitățile acestora generează produse și reziduuri inutilizabile și, mai presus de toate, dăunătoare pentru mediu, iar eliminarea este sarcina poluatorilor.

| (163) | Intervenția organismelor de stat cu scopul de a elibera agricultorii și abatoarele de această sarcină creează un avantaj economic, care poate denatura concurența. Chiar dacă statul ar urmări un obiectiv de politică în domeniul sănătății prin preluarea responsabilității pentru costurile de eliminare, aceasta nu ar schimba faptul că s-a creat un avantaj economic pentru agricultori și abatoare, având în vedere că jurisprudența constantă a stabilit că articolul 107 alineatul (1) din TFUE nu face distincții în funcție de motivele și obiectivele măsurilor de intervenție a statului, ci le definește prin efectele lor (47). |
| --- | --- |

(163)

Intervenția organismelor de stat cu scopul de a elibera agricultorii și abatoarele de această sarcină creează un avantaj economic, care poate denatura concurența. Chiar dacă statul ar urmări un obiectiv de politică în domeniul sănătății prin preluarea responsabilității pentru costurile de eliminare, aceasta nu ar schimba faptul că s-a creat un avantaj economic pentru agricultori și abatoare, având în vedere că jurisprudența constantă a stabilit că articolul 107 alineatul (1) din TFUE nu face distincții în funcție de motivele și obiectivele măsurilor de intervenție a statului, ci le definește prin efectele lor (47).

| (164) | Orientările comunitare privind ajutoarele de stat acordate pentru testele EST, animalele moarte și deșeurile de abator (2002/C324/02) (până în 2006), punctele 27 și 37, precum și Orientările comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013 (2006/C319/01), secțiunea V.B.4, confirmă, de asemenea, că proprietarii sau producătorii de subproduse de origine animală sunt responsabili pentru eliminarea adecvată și, prin urmare, sunt obligați să suporte costurile în temeiul principiului „poluatorul plătește”. În conformitate cu aceste orientări, ajutorul de stat constituie o excepție de la regula potrivit căreia acesta este admisibil numai în situații speciale (în special pentru animale moarte). |
| --- | --- |

(164)

Orientările comunitare privind ajutoarele de stat acordate pentru testele EST, animalele moarte și deșeurile de abator (2002/C324/02) (până în 2006), punctele 27 și 37, precum și Orientările comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013 (2006/C319/01), secțiunea V.B.4, confirmă, de asemenea, că proprietarii sau producătorii de subproduse de origine animală sunt responsabili pentru eliminarea adecvată și, prin urmare, sunt obligați să suporte costurile în temeiul principiului „poluatorul plătește”. În conformitate cu aceste orientări, ajutorul de stat constituie o excepție de la regula potrivit căreia acesta este admisibil numai în situații speciale (în special pentru animale moarte).

| (165) | Aplicabilitatea la nivel general a principiului „poluatorul plătește” este, de asemenea, confirmată de legislația landului Renania-Palatinat, unde articolul 4 alineatul (1) din TierNebGAG prevede că costurile de eliminare și costurile proceselor conexe pot fi impuse proprietarilor. |
| --- | --- |

(165)

Aplicabilitatea la nivel general a principiului „poluatorul plătește” este, de asemenea, confirmată de legislația landului Renania-Palatinat, unde articolul 4 alineatul (1) din TierNebGAG prevede că costurile de eliminare și costurile proceselor conexe pot fi impuse proprietarilor.

| (166) | Pentru cazul de față, din jurisprudența Curții și liniile directoare și orientările comunitare decurg următoarele concluzii: |
| --- | --- |

(166)

Pentru cazul de față, din jurisprudența Curții și liniile directoare și orientările comunitare decurg următoarele concluzii:

| (167) | În primul rând, pentru a exista un serviciu de interes economic general, nu este hotărâtor dacă statul membru definește serviciul în cauză ca fiind o obligație comună. Definirea unui serviciu ca o obligație a unei comunități echivalează cu acordarea unui drept exclusiv. Dacă opinia BVerwG ar fi corectă, un stat membru ar putea declara orice serviciu ca fiind o obligație a unei comunități, făcându-l, astfel, un serviciu de interes economic general. Totuși, această interpretare ar face articolul 106 din TFUE ineficace: scopul acestuia este tocmai de a garanta că plățile compensatorii pot fi acordate doar atunci când acest lucru se impune deoarece există serviciu de interes economic general. |
| --- | --- |

(167)

În primul rând, pentru a exista un serviciu de interes economic general, nu este hotărâtor dacă statul membru definește serviciul în cauză ca fiind o obligație comună. Definirea unui serviciu ca o obligație a unei comunități echivalează cu acordarea unui drept exclusiv. Dacă opinia BVerwG ar fi corectă, un stat membru ar putea declara orice serviciu ca fiind o obligație a unei comunități, făcându-l, astfel, un serviciu de interes economic general. Totuși, această interpretare ar face articolul 106 din TFUE ineficace: scopul acestuia este tocmai de a garanta că plățile compensatorii pot fi acordate doar atunci când acest lucru se impune deoarece există serviciu de interes economic general.

| (168) | Comisia consideră că este necesar să se facă distincție între acordarea unui drept exclusiv și clasificarea unui serviciu ca serviciu de interes economic general. |
| --- | --- |

(168)

Comisia consideră că este necesar să se facă distincție între acordarea unui drept exclusiv și clasificarea unui serviciu ca serviciu de interes economic general.

| (169) | Acordarea unui drept exclusiv pentru eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 poate constitui o limitare a libertății de a presta servicii în temeiul articolului 56 din TFUE. În conformitate cu articolul 52 coroborat cu articolul 62 din TFUE poate fi justificată pe motive de protecție a sănătății publice. Atunci când autoritățile germane și din Renania-Palatinat stabilesc că o singură întreprindere este responsabilă pentru eliminarea materialului din categoriile 1 și 2 într-o anumită regiune, acestea urmăresc să garanteze că întreprinderea face obiectul unei supravegheri intense, protejând, astfel, sănătatea publică. |
| --- | --- |

(169)

Acordarea unui drept exclusiv pentru eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 poate constitui o limitare a libertății de a presta servicii în temeiul articolului 56 din TFUE. În conformitate cu articolul 52 coroborat cu articolul 62 din TFUE poate fi justificată pe motive de protecție a sănătății publice. Atunci când autoritățile germane și din Renania-Palatinat stabilesc că o singură întreprindere este responsabilă pentru eliminarea materialului din categoriile 1 și 2 într-o anumită regiune, acestea urmăresc să garanteze că întreprinderea face obiectul unei supravegheri intense, protejând, astfel, sănătatea publică.

| (170) | Cu toate acestea, o măsură care vizează protejarea sănătății publice nu constituie în mod automat un serviciu de interes public general – contrar punctului de vedere adoptat de Germania și BVerwG. |
| --- | --- |

(170)

Cu toate acestea, o măsură care vizează protejarea sănătății publice nu constituie în mod automat un serviciu de interes public general – contrar punctului de vedere adoptat de Germania și BVerwG.

| (171) | Astfel, Comisia nu contestă faptul că eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 implică eliminarea unor deșeuri care, prin natura lor, reprezintă o amenințare deosebită pentru sănătate. De aceea, Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 prevede un sistem strict de controale pentru unitățile care elimină astfel de deșeuri. Aceste dispoziții presupun în mod cert costuri suplimentare pentru întreprinderile de eliminare, însă aceste costuri trebuie să fie incluse în taxe și tarife. |
| --- | --- |

(171)

Astfel, Comisia nu contestă faptul că eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 implică eliminarea unor deșeuri care, prin natura lor, reprezintă o amenințare deosebită pentru sănătate. De aceea, Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 prevede un sistem strict de controale pentru unitățile care elimină astfel de deșeuri. Aceste dispoziții presupun în mod cert costuri suplimentare pentru întreprinderile de eliminare, însă aceste costuri trebuie să fie incluse în taxe și tarife.

| (172) | În acest sens, eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 nu diferă de eliminarea altor deșeuri care, prin natura lor, reprezintă o amenințare deosebită pentru sănătate. Costul eliminării acestor deșeuri trebuie să fie suportat, în mod normal, de persoana care le-a generat, și nu de public. |
| --- | --- |

(172)

În acest sens, eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 nu diferă de eliminarea altor deșeuri care, prin natura lor, reprezintă o amenințare deosebită pentru sănătate. Costul eliminării acestor deșeuri trebuie să fie suportat, în mod normal, de persoana care le-a generat, și nu de public.

| (173) | În cazul de față, serviciul cuprinde eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2. Comisia trebuie, prin urmare, să examineze dacă acest serviciu este diferit în esență de alte activități economice, astfel încât să fie în interesul general, și nu numai în interesul operatorilor economici care beneficiază de acesta. |
| --- | --- |

(173)

În cazul de față, serviciul cuprinde eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2. Comisia trebuie, prin urmare, să examineze dacă acest serviciu este diferit în esență de alte activități economice, astfel încât să fie în interesul general, și nu numai în interesul operatorilor economici care beneficiază de acesta.

| (174) | În opinia Comisiei, eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 nu este fundamental diferită în ceea ce privește conținutul de alte activități economice. Din acest motiv, nu poate fi calificată ca fiind un serviciu de interes economic general. |
| --- | --- |

(174)

În opinia Comisiei, eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 nu este fundamental diferită în ceea ce privește conținutul de alte activități economice. Din acest motiv, nu poate fi calificată ca fiind un serviciu de interes economic general.

| (175) | Contrar opiniei BVerwG, controlul strict prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 nu înseamnă că eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 trebuie să fie considerată drept serviciu de interes economic general. |
| --- | --- |

(175)

Contrar opiniei BVerwG, controlul strict prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 nu înseamnă că eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 trebuie să fie considerată drept serviciu de interes economic general.

| (176) | Mai mult decât atât, sectorul în cauză este reglementat de dispozițiile dreptului Uniunii. Aceste dispoziții impun în special ca poluatorul să suporte costul pentru eliminarea materialului din categoriile 1 și 2. Prin urmare, nu există domeniu de aplicare pentru ca bugetul public să suporte o parte din cost, astfel cum a constatat Curtea de Justiție în hotărârea GEMO (48). Din cauza acestor dispoziții specifice ale dreptului Uniunii, nu mai există posibilitatea ca dispozițiile naționale de clasificare a eliminării materialului din categoriile 1 și 2 ca un serviciu de interes economic general să se îndepărteze de la litera dreptului Uniunii. Clasificarea ca serviciu de interes economic general este, prin urmare, exclusă. |
| --- | --- |

(176)

Mai mult decât atât, sectorul în cauză este reglementat de dispozițiile dreptului Uniunii. Aceste dispoziții impun în special ca poluatorul să suporte costul pentru eliminarea materialului din categoriile 1 și 2. Prin urmare, nu există domeniu de aplicare pentru ca bugetul public să suporte o parte din cost, astfel cum a constatat Curtea de Justiție în hotărârea GEMO (48). Din cauza acestor dispoziții specifice ale dreptului Uniunii, nu mai există posibilitatea ca dispozițiile naționale de clasificare a eliminării materialului din categoriile 1 și 2 ca un serviciu de interes economic general să se îndepărteze de la litera dreptului Uniunii. Clasificarea ca serviciu de interes economic general este, prin urmare, exclusă.

| (177) | În cele din urmă, în ceea ce privește afirmația Germaniei că eliminarea materialului din categoriile 1 și 2 are drept scop protejarea sănătății umane, Comisia face referire la hotărârea GEMO, în care Curtea de Justiție a hotărât că articolul 107 alineatul (1) din TFUE nu face distincție între măsurile de intervenție a statului prin referire la cauzele sau obiectivele acestora, ci le definește în funcție de efecte. |
| --- | --- |

(177)

În cele din urmă, în ceea ce privește afirmația Germaniei că eliminarea materialului din categoriile 1 și 2 are drept scop protejarea sănătății umane, Comisia face referire la hotărârea GEMO, în care Curtea de Justiție a hotărât că articolul 107 alineatul (1) din TFUE nu face distincție între măsurile de intervenție a statului prin referire la cauzele sau obiectivele acestora, ci le definește în funcție de efecte.

| (178) | Astfel, în principiu, un operator economic trebuie să suporte costurile generate de dispozițiile de reglementare privind desfășurarea activității sale, cum ar fi normele stricte cu privire la eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 în cazul de față. Obiectivul protejării sănătății umane este luat în considerare pentru a justifica acordarea unui drept exclusiv cu privire la libertatea de a presta servicii și la nivelul de compatibilitate a ajutoarelor pentru agricultori cu piața internă. |
| --- | --- |

(178)

Astfel, în principiu, un operator economic trebuie să suporte costurile generate de dispozițiile de reglementare privind desfășurarea activității sale, cum ar fi normele stricte cu privire la eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 în cazul de față. Obiectivul protejării sănătății umane este luat în considerare pentru a justifica acordarea unui drept exclusiv cu privire la libertatea de a presta servicii și la nivelul de compatibilitate a ajutoarelor pentru agricultori cu piața internă.

| (179) | Din aceste motive, Comisia consideră că eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 nu poate fi clasificată de Germania drept un serviciu de interes economic general. |
| --- | --- |

(179)

Din aceste motive, Comisia consideră că eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 nu poate fi clasificată de Germania drept un serviciu de interes economic general.

9.1.1.2.   În subsidiar: plățile compensatorii nu sunt o cerință în niciun caz

| (180) | Alternativ, Comisia subliniază că primul criteriu Altmark presupune, de asemenea, evaluarea necesității plăților compensatorii pentru un serviciu de interes economic general. Astfel, chiar dacă eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 ar constitui un serviciu de interes economic general, trebuie să fie examinată necesitatea plății compensatorii. |
| --- | --- |

(180)

Alternativ, Comisia subliniază că primul criteriu Altmark presupune, de asemenea, evaluarea necesității plăților compensatorii pentru un serviciu de interes economic general. Astfel, chiar dacă eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 ar constitui un serviciu de interes economic general, trebuie să fie examinată necesitatea plății compensatorii.

| (181) | Argumentele Germaniei și BVerwG omit faptul că, în hotărârea GEMO, Curtea de Justiție a hotărât că obligațiile acceptate de întreprinderile cărora le-a fost încredințată eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 nu justifică o compensație din partea statului pentru costurile generate de aceste obligații. Toate costurile de eliminare a materialelor din categoriile 1 și 2 trebuie suportate de cei responsabili pentru producerea lor, dat fiind că este un cost inerent al activităților economice ale agricultorilor și abatoarelor. |
| --- | --- |

(181)

Argumentele Germaniei și BVerwG omit faptul că, în hotărârea GEMO, Curtea de Justiție a hotărât că obligațiile acceptate de întreprinderile cărora le-a fost încredințată eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 nu justifică o compensație din partea statului pentru costurile generate de aceste obligații. Toate costurile de eliminare a materialelor din categoriile 1 și 2 trebuie suportate de cei responsabili pentru producerea lor, dat fiind că este un cost inerent al activităților economice ale agricultorilor și abatoarelor.

| (182) | Curtea de Justiție a susținut că o compensație de stat pentru costurile care decurg din această obligație nu este justificată, deoarece costurile trebuie suportate de cei responsabili. |
| --- | --- |

(182)

Curtea de Justiție a susținut că o compensație de stat pentru costurile care decurg din această obligație nu este justificată, deoarece costurile trebuie suportate de cei responsabili.

| (183) | Spre deosebire de punctul de vedere al BVerwG, controlul strict prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 nu implică posibilitatea acoperirii costului de eliminare a materialelor din categoriile 1 și 2 prin plăți compensatorii din partea statului. |
| --- | --- |

(183)

Spre deosebire de punctul de vedere al BVerwG, controlul strict prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 nu implică posibilitatea acoperirii costului de eliminare a materialelor din categoriile 1 și 2 prin plăți compensatorii din partea statului.

| (184) | Cu alte cuvinte, simpla existență a unei obligații de serviciu public nu presupune neapărat că este justificată o compensație din partea statului pentru costurile care decurg din această obligație. |
| --- | --- |

(184)

Cu alte cuvinte, simpla existență a unei obligații de serviciu public nu presupune neapărat că este justificată o compensație din partea statului pentru costurile care decurg din această obligație.

| (185) | În opinia Comisiei, Germania nu poate justifica contribuțiile anuale ca fiind compensații din partea statului pentru costurile suportate de ZT care rezultă din obligația de a elimina materialul din categoriile 1 și 2, deoarece, în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”, costul integral trebuie acoperit din taxele pe care ZT le percepe responsabililor pentru producerea materialului respectiv. |
| --- | --- |

(185)

În opinia Comisiei, Germania nu poate justifica contribuțiile anuale ca fiind compensații din partea statului pentru costurile suportate de ZT care rezultă din obligația de a elimina materialul din categoriile 1 și 2, deoarece, în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”, costul integral trebuie acoperit din taxele pe care ZT le percepe responsabililor pentru producerea materialului respectiv.

9.1.2.   Menținerea unei rezerve pentru epidemii

| (186) | În ceea ce privește problema legată de posibilitatea clasificării capacității de rezervă, privită separat, drept serviciu de interes economic general, ar trebui făcute următoarele remarce. Conform dreptului german, o întreprindere care deține un monopol regional pentru eliminarea materialului din categoriile 1 și 2 trebuie să se asigure că poate face față unei creșteri a cantității de material în cazul unui focar de boală. Astfel cum se arată în comparația celor 16 landuri prezentată de guvernul german, oriunde, cu excepția zonei ZT, întreprinderile care își exploatează instalațiile în trei schimburi reușesc acest lucru prin operarea acestora și în week-end și, dacă este necesar, prin transferul materialului către alte landuri. Cu alte cuvinte, obligația de a menține o rezervă pentru epidemii nu determină niciun fel de costuri suplimentare, deoarece rezerva pentru epidemii poate fi acoperită prin capacitatea neutilizată disponibilă în cadrul operațiunilor. |
| --- | --- |

(186)

În ceea ce privește problema legată de posibilitatea clasificării capacității de rezervă, privită separat, drept serviciu de interes economic general, ar trebui făcute următoarele remarce. Conform dreptului german, o întreprindere care deține un monopol regional pentru eliminarea materialului din categoriile 1 și 2 trebuie să se asigure că poate face față unei creșteri a cantității de material în cazul unui focar de boală. Astfel cum se arată în comparația celor 16 landuri prezentată de guvernul german, oriunde, cu excepția zonei ZT, întreprinderile care își exploatează instalațiile în trei schimburi reușesc acest lucru prin operarea acestora și în week-end și, dacă este necesar, prin transferul materialului către alte landuri. Cu alte cuvinte, obligația de a menține o rezervă pentru epidemii nu determină niciun fel de costuri suplimentare, deoarece rezerva pentru epidemii poate fi acoperită prin capacitatea neutilizată disponibilă în cadrul operațiunilor.

| (187) | Chiar dacă ar apărea costuri suplimentare, acestea ar trebui transmise agricultorilor și abatoarelor. A face față problemei creșterii gradului de utilizare a materialelor într-o epidemie face parte din costul inerent al funcționării unei instalații de eliminare a materialelor din categoriile 1 și 2. |
| --- | --- |

(187)

Chiar dacă ar apărea costuri suplimentare, acestea ar trebui transmise agricultorilor și abatoarelor. A face față problemei creșterii gradului de utilizare a materialelor într-o epidemie face parte din costul inerent al funcționării unei instalații de eliminare a materialelor din categoriile 1 și 2.

| (188) | Faptul că proprietarii, adică autoritățile regionale și locale, obligă întreprinderile pe care le dețin să mențină o rezervă pentru epidemii printr-un act oficial este irelevant. Menținerea rezervei pentru epidemii nu poate fi considerată a fi un serviciu de interes economic general din două motive. |
| --- | --- |

(188)

Faptul că proprietarii, adică autoritățile regionale și locale, obligă întreprinderile pe care le dețin să mențină o rezervă pentru epidemii printr-un act oficial este irelevant. Menținerea rezervei pentru epidemii nu poate fi considerată a fi un serviciu de interes economic general din două motive.

| (189) | În cazul în care capacitatea neutilizată disponibilă în cadrul operațiunilor – fără costuri suplimentare – nu este suficientă pentru a acoperi rezerva pentru epidemii prevăzută, astfel încât obligația de a menține rezerva pentru epidemii generează costuri de investiții suplimentare, principiul „poluatorul plătește” impune ca aceste costuri să fie acoperite din taxele percepute. Acest argument nu este diferit de cele anterioare referitoare la eliminarea celorlalte deșeuri (a se vedea considerentele 156-185 de mai sus pentru detalii). |
| --- | --- |

(189)

În cazul în care capacitatea neutilizată disponibilă în cadrul operațiunilor – fără costuri suplimentare – nu este suficientă pentru a acoperi rezerva pentru epidemii prevăzută, astfel încât obligația de a menține rezerva pentru epidemii generează costuri de investiții suplimentare, principiul „poluatorul plătește” impune ca aceste costuri să fie acoperite din taxele percepute. Acest argument nu este diferit de cele anterioare referitoare la eliminarea celorlalte deșeuri (a se vedea considerentele 156-185 de mai sus pentru detalii).

| (190) | În cazul în care capacitatea neutilizată menținută este mai mare decât nivelul efectiv necesar în cazul unei epidemii, nu există niciun interes public în a menține acel exces de capacitate neutilizată. |
| --- | --- |

(190)

În cazul în care capacitatea neutilizată menținută este mai mare decât nivelul efectiv necesar în cazul unei epidemii, nu există niciun interes public în a menține acel exces de capacitate neutilizată.

| (191) | În acest sens, BVerwG a susținut că, în scopul clasificării asigurării capacității de rezervă, este lipsit de relevanță dacă ZT menține o capacitate în exces relativ inutilă. Era exclusiv la latitudinea autorităților regionale și locale de a decide asupra finanțării supracapacității sau de a insista ca acesta să fie redusă. Aceasta a reprezentat o chestiune de responsabilitate politică a autorităților regionale și locale, nu o problemă de legislație privind autoarele (49). Acest argument nu poate fi acceptat, întrucât capacitatea relativ inutilă este puțin probabil să servească interesului public. |
| --- | --- |

(191)

În acest sens, BVerwG a susținut că, în scopul clasificării asigurării capacității de rezervă, este lipsit de relevanță dacă ZT menține o capacitate în exces relativ inutilă. Era exclusiv la latitudinea autorităților regionale și locale de a decide asupra finanțării supracapacității sau de a insista ca acesta să fie redusă. Aceasta a reprezentat o chestiune de responsabilitate politică a autorităților regionale și locale, nu o problemă de legislație privind autoarele (49). Acest argument nu poate fi acceptat, întrucât capacitatea relativ inutilă este puțin probabil să servească interesului public.

| (192) | Astfel cum s-a analizat mai pe larg în secțiunea 9.3, în cazul ZT, rezerva pentru epidemii prevăzută poate fi acoperită din capacitatea neutilizată disponibilă în cadrul operațiunilor, iar plățile compensatorii nu pot fi justificate în niciun fel. |
| --- | --- |

(192)

Astfel cum s-a analizat mai pe larg în secțiunea 9.3, în cazul ZT, rezerva pentru epidemii prevăzută poate fi acoperită din capacitatea neutilizată disponibilă în cadrul operațiunilor, iar plățile compensatorii nu pot fi justificate în niciun fel.

| (193) | Din aceste motive, Comisia consideră că obligația de a menține o rezervă pentru epidemii nu poate fi considerată un serviciu de interes economic general. În schimb, Comisia consideră că aceasta nu oferă nicio justificare pentru a se considera că contribuțiile anuale compensații din partea statului. |
| --- | --- |

(193)

Din aceste motive, Comisia consideră că obligația de a menține o rezervă pentru epidemii nu poate fi considerată un serviciu de interes economic general. În schimb, Comisia consideră că aceasta nu oferă nicio justificare pentru a se considera că contribuțiile anuale compensații din partea statului.

9.1.3.   Eliminarea materialului de categoria 3

| (194) | Întrucât eliminarea materialului de categoria 3 nu a fost încredințată ZT, aceasta nu poate fi calificată drept un serviciu de interes economic general doar din acest motiv. În orice caz, eliminarea nu poate fi calificată astfel din motivele expuse în secțiunea 9.1.1. |
| --- | --- |

(194)

Întrucât eliminarea materialului de categoria 3 nu a fost încredințată ZT, aceasta nu poate fi calificată drept un serviciu de interes economic general doar din acest motiv. În orice caz, eliminarea nu poate fi calificată astfel din motivele expuse în secțiunea 9.1.1.

9.1.4.   Rezumat

| (195) | Prin urmare, primul criteriu Altmark nu este îndeplinit în cazul de față. |
| --- | --- |

(195)

Prin urmare, primul criteriu Altmark nu este îndeplinit în cazul de față.

| (196) | Următoarele considerente referitoare la al doilea, al treilea și al patrulea criteriu Altmark sunt, prin urmare, prezentate doar în subsidiar. |
| --- | --- |

(196)

Următoarele considerente referitoare la al doilea, al treilea și al patrulea criteriu Altmark sunt, prin urmare, prezentate doar în subsidiar.

9.2.   Al doilea criteriu Altmark

| (197) | Al doilea criteriu Altmark impune ca parametrii pe baza cărora se calculează compensația să fie elaborați în mod obiectiv și transparent în avans. Prin urmare, în cazul în care un stat membru compensează o întreprindere pentru pierderi fără ca parametrii să fi fost stabiliți în prealabil, aceasta constituie un avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, |
| --- | --- |

(197)

Al doilea criteriu Altmark impune ca parametrii pe baza cărora se calculează compensația să fie elaborați în mod obiectiv și transparent în avans. Prin urmare, în cazul în care un stat membru compensează o întreprindere pentru pierderi fără ca parametrii să fi fost stabiliți în prealabil, aceasta constituie un avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE,

| (198) | În cazul de față, este necesar să se facă distincție între perioada 1979-2008 și perioada 2009-2012. |
| --- | --- |

(198)

În cazul de față, este necesar să se facă distincție între perioada 1979-2008 și perioada 2009-2012.

9.2.1.   Perioada 1979-2008

| (199) | Verbandsordnung adoptat la 28 octombrie 1994 a permis ZT să acopere toate pierderile suferite în cursul exercițiului financiar din contribuția anuală. Cu toate acestea, potrivit afirmației Germaniei, contribuțiile anuale au fost destinate să finanțeze costurile suportate de ZT prin menținerea rezervei pentru epidemii. |
| --- | --- |

(199)

Verbandsordnung adoptat la 28 octombrie 1994 a permis ZT să acopere toate pierderile suferite în cursul exercițiului financiar din contribuția anuală. Cu toate acestea, potrivit afirmației Germaniei, contribuțiile anuale au fost destinate să finanțeze costurile suportate de ZT prin menținerea rezervei pentru epidemii.

| (200) | În Verbandsordnung din 1994, însă, nu există indicii referitoare la dimensiunea rezervei pentru epidemii pe care ZT era obligată să o mențină și nici cu privire la parametrii pentru calcularea costurilor rezervei. Pierderea suferită nu constituie un indicator obiectiv al costului rezervei pentru epidemii, deoarece valoarea pierderii depinde de un număr mare de factori care nu au nicio legătură cu costul rezervei pentru epidemii. |
| --- | --- |

(200)

În Verbandsordnung din 1994, însă, nu există indicii referitoare la dimensiunea rezervei pentru epidemii pe care ZT era obligată să o mențină și nici cu privire la parametrii pentru calcularea costurilor rezervei. Pierderea suferită nu constituie un indicator obiectiv al costului rezervei pentru epidemii, deoarece valoarea pierderii depinde de un număr mare de factori care nu au nicio legătură cu costul rezervei pentru epidemii.

| (201) | Astfel, nicio metodă obiectivă și transparentă, care să fi făcut posibilă calcularea costului rezervei pentru epidemii, nu a fost stabilită în prealabil. Prin urmare, al doilea criteriu Altmark nu este îndeplinit pentru perioada 1979-2008. |
| --- | --- |

(201)

Astfel, nicio metodă obiectivă și transparentă, care să fi făcut posibilă calcularea costului rezervei pentru epidemii, nu a fost stabilită în prealabil. Prin urmare, al doilea criteriu Altmark nu este îndeplinit pentru perioada 1979-2008.

9.2.2.   Perioada 2009-2012

| (202) | Verbandsordnung a fost modificat la 2 februarie 2010, cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2009. La articolul 10 alineatul (2), se prevede în mod explicit dimensiunea rezervei pentru epidemii care trebuie menținută. În conformitate cu articolele 9 alineatul (2) și 10 alineatul (4), costurile rezervei pentru epidemii și, prin urmare, cuantumul contribuției anuale trebuie să fie stabilite înainte de începerea exercițiului financiar prin intermediul bugetului. |
| --- | --- |

(202)

Verbandsordnung a fost modificat la 2 februarie 2010, cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2009. La articolul 10 alineatul (2), se prevede în mod explicit dimensiunea rezervei pentru epidemii care trebuie menținută. În conformitate cu articolele 9 alineatul (2) și 10 alineatul (4), costurile rezervei pentru epidemii și, prin urmare, cuantumul contribuției anuale trebuie să fie stabilite înainte de începerea exercițiului financiar prin intermediul bugetului.

| (203) | La articolul 10 alineatul (5) din noul Verbandsordnung, au fost introduse reglementări pentru calculul costului rezervei pentru epidemii. În conformitate cu studiul Fraunhofer, o parte din costurile totale de capacitate sunt alocate rezervei pentru epidemii prevăzute. Verbandsordnung și legea bugetului anual stabilesc parametrii necesari calculării costurilor. Comisia a verificat caracterul obiectiv și rezonabil al parametrilor, iar metoda de calcul este stabilită în mod neechivoc și transparent. Pentru perioada ulterioară anului 2010, contribuțiile anuale sunt, prin urmare, stabilite în avans pe baza unor parametri obiectivi și transparenți. |
| --- | --- |

(203)

La articolul 10 alineatul (5) din noul Verbandsordnung, au fost introduse reglementări pentru calculul costului rezervei pentru epidemii. În conformitate cu studiul Fraunhofer, o parte din costurile totale de capacitate sunt alocate rezervei pentru epidemii prevăzute. Verbandsordnung și legea bugetului anual stabilesc parametrii necesari calculării costurilor. Comisia a verificat caracterul obiectiv și rezonabil al parametrilor, iar metoda de calcul este stabilită în mod neechivoc și transparent. Pentru perioada ulterioară anului 2010, contribuțiile anuale sunt, prin urmare, stabilite în avans pe baza unor parametri obiectivi și transparenți.

| (204) | Condiția de transparență impusă de al doilea criteriu Altmark este, astfel, îndeplinită pentru perioada 2010-2012. În același timp, însă, trebuie subliniat că, deși Comisia acceptă efectuarea calculelor în avans și într-o manieră transparentă, aceasta consideră că formula de calcul utilizată nu poate preveni supracompensarea în sensul celui de al treilea criteriu Altmark. |
| --- | --- |

(204)

Condiția de transparență impusă de al doilea criteriu Altmark este, astfel, îndeplinită pentru perioada 2010-2012. În același timp, însă, trebuie subliniat că, deși Comisia acceptă efectuarea calculelor în avans și într-o manieră transparentă, aceasta consideră că formula de calcul utilizată nu poate preveni supracompensarea în sensul celui de al treilea criteriu Altmark.

| (205) | Pe de altă parte, pentru anul 2009, regulile de calculare a costului, bugetul și cuantumul contribuției anuale au fost stabilite retroactiv, nu în avans. Prin urmare, al doilea criteriu Altmark nu este îndeplinit pentru anul 2009. |
| --- | --- |

(205)

Pe de altă parte, pentru anul 2009, regulile de calculare a costului, bugetul și cuantumul contribuției anuale au fost stabilite retroactiv, nu în avans. Prin urmare, al doilea criteriu Altmark nu este îndeplinit pentru anul 2009.

9.3.   Al treilea criteriu Altmark

| (206) | Conform celui de al treilea criteriu Altmark, compensația nu trebuie să depășească cuantumul necesar acoperirii integrale sau parțiale a costurilor de îndeplinire a obligațiilor de serviciu public, având în vedere veniturile realizate și un profit corespunzător din îndeplinirea acestor obligații. |
| --- | --- |

(206)

Conform celui de al treilea criteriu Altmark, compensația nu trebuie să depășească cuantumul necesar acoperirii integrale sau parțiale a costurilor de îndeplinire a obligațiilor de serviciu public, având în vedere veniturile realizate și un profit corespunzător din îndeplinirea acestor obligații.

| (207) | În momentul calculării costului de îndeplinire a obligației de serviciu public, Comisia aplică metoda costului net evitat (50). Costurile nete necesare sau care ar trebui să fie necesare pentru îndeplinirea obligației de prestare de servicii publice se calculează ca diferența între costurile nete ale prestatorului de servicii care rezultă din îndeplinirea obligației de serviciu public și costurile nete ale prestatorului de servicii în lipsa acestei obligații. Trebuie să se acorde o atenție deosebită evaluării corecte a costurilor sau a veniturilor pe care prestatorul de servicii nu le-ar suporta, respectiv realiza, în lipsa obligației de serviciu public. La calcularea costurilor nete, ar trebui să se analizeze avantajul prestatorului serviciului de interes economic general, dacă este posibil, inclusiv avantajele nemateriale (51). |
| --- | --- |

(207)

În momentul calculării costului de îndeplinire a obligației de serviciu public, Comisia aplică metoda costului net evitat (50). Costurile nete necesare sau care ar trebui să fie necesare pentru îndeplinirea obligației de prestare de servicii publice se calculează ca diferența între costurile nete ale prestatorului de servicii care rezultă din îndeplinirea obligației de serviciu public și costurile nete ale prestatorului de servicii în lipsa acestei obligații. Trebuie să se acorde o atenție deosebită evaluării corecte a costurilor sau a veniturilor pe care prestatorul de servicii nu le-ar suporta, respectiv realiza, în lipsa obligației de serviciu public. La calcularea costurilor nete, ar trebui să se analizeze avantajul prestatorului serviciului de interes economic general, dacă este posibil, inclusiv avantajele nemateriale (51).

| (208) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Verbandsordnung din 2 februarie 2010, dimensiunea rezervei pentru epidemii care trebuie menținută din 2009 este stabilită la 7 110 de tone, care urmează să fie prelucrate într-un interval de șase săptămâni. În ceea ce privește numărul de tone pe săptămână, ZT trebuie, așadar, să ia măsuri pentru a garanta că, în cazul unei epidemii, o cantitate de 1 185 de tone pe săptămână peste cantitățile normale poate fi prelucrată pe o perioadă de șase săptămâni (52). |
| --- | --- |

(208)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Verbandsordnung din 2 februarie 2010, dimensiunea rezervei pentru epidemii care trebuie menținută din 2009 este stabilită la 7 110 de tone, care urmează să fie prelucrate într-un interval de șase săptămâni. În ceea ce privește numărul de tone pe săptămână, ZT trebuie, așadar, să ia măsuri pentru a garanta că, în cazul unei epidemii, o cantitate de 1 185 de tone pe săptămână peste cantitățile normale poate fi prelucrată pe o perioadă de șase săptămâni (52).

| (209) | Germania susține că contribuțiile anuale compensează costurile nete suportate de ZT prin menținerea rezervei pentru epidemii. Deși Verbandsordnung conținea o obligație explicită de a menține o rezervă pentru epidemii doar de la modificarea acestuia la 2 februarie 2010, ZT a păstrat o rezervă pentru epidemii și anterior acestei modificări, și trebuia să suporte costurile pe care acest lucru le implică. Mai precis, în conformitate cu reglementările privind tarifele din Renania-Palatinat, ZT nu a putut include aceste costuri în taxele pentru eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2. |
| --- | --- |

(209)

Germania susține că contribuțiile anuale compensează costurile nete suportate de ZT prin menținerea rezervei pentru epidemii. Deși Verbandsordnung conținea o obligație explicită de a menține o rezervă pentru epidemii doar de la modificarea acestuia la 2 februarie 2010, ZT a păstrat o rezervă pentru epidemii și anterior acestei modificări, și trebuia să suporte costurile pe care acest lucru le implică. Mai precis, în conformitate cu reglementările privind tarifele din Renania-Palatinat, ZT nu a putut include aceste costuri în taxele pentru eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2.

| (210) | Bazându-se pe studiul Fraunhofer, Germania calculează costurile rezervei pentru epidemii ca reprezentând aproximativ jumătate din costurile totale ale instalațiilor, deoarece rata de utilizare a capacității posibile din punct de vedere tehnic a instalațiilor în timpul săptămânii – adică funcționarea în trei schimburi, 5 zile pe săptămână – este sub 50 %. |
| --- | --- |

(210)

Bazându-se pe studiul Fraunhofer, Germania calculează costurile rezervei pentru epidemii ca reprezentând aproximativ jumătate din costurile totale ale instalațiilor, deoarece rata de utilizare a capacității posibile din punct de vedere tehnic a instalațiilor în timpul săptămânii – adică funcționarea în trei schimburi, 5 zile pe săptămână – este sub 50 %.

| (211) | Comisia va demonstra în considerentele următoare că ZT, contrar calculelor Germaniei, nu a suportat niciun fel de costuri nete ca urmare a menținerii unei rezerve pentru epidemii de dimensiunea prevăzută. Costurile invocate de Germania includ costul capacității neutilizate disponibile în cadrul operațiunilor, care trebuie acoperite din taxe, precum și costul capacității neutilizate rezultate în urma exploatării insuficiente a instalațiilor. |
| --- | --- |

(211)

Comisia va demonstra în considerentele următoare că ZT, contrar calculelor Germaniei, nu a suportat niciun fel de costuri nete ca urmare a menținerii unei rezerve pentru epidemii de dimensiunea prevăzută. Costurile invocate de Germania includ costul capacității neutilizate disponibile în cadrul operațiunilor, care trebuie acoperite din taxe, precum și costul capacității neutilizate rezultate în urma exploatării insuficiente a instalațiilor.

9.3.1.   Acoperirea rezervei pentru epidemii prevăzute prin capacitatea operațională neutilizată a ZT

| (212) | Raportul Böckenhoff din 1991 a examinat pentru prima dată necesitatea construirii unei instalații mai mari de eliminare în vederea asigurării unei capacități suficiente în caz de epidemie. Acesta a ajuns la concluzia contrară, deoarece, în cadrul operațiunilor normale, instalația de eliminare funcționează în două schimburi cinci zile pe săptămână, iar capacitatea operațională neutilizată a celui de al treilea schimb a fost considerată drept o rezervă adecvată pentru epidemii. |
| --- | --- |

(212)

Raportul Böckenhoff din 1991 a examinat pentru prima dată necesitatea construirii unei instalații mai mari de eliminare în vederea asigurării unei capacități suficiente în caz de epidemie. Acesta a ajuns la concluzia contrară, deoarece, în cadrul operațiunilor normale, instalația de eliminare funcționează în două schimburi cinci zile pe săptămână, iar capacitatea operațională neutilizată a celui de al treilea schimb a fost considerată drept o rezervă adecvată pentru epidemii.

| (213) | În timp, numeroase întreprinderi care prestează servicii de eliminare au trecut la utilizarea parțială a celui de al treilea schimb chiar și în cadrul operațiunilor normale sau la unul sau două schimburi în zilele de sâmbătă în perioadele de vârf pentru cantitățile supuse eliminării. Aceasta înseamnă că utilizarea capacității în cadrul operațiunilor normale este mai optimă și că în cazul unei epidemii este necesar să se utilizeze în mai mare măsură capacitatea neutilizată disponibilă la sfârșit de săptămână. |
| --- | --- |

(213)

În timp, numeroase întreprinderi care prestează servicii de eliminare au trecut la utilizarea parțială a celui de al treilea schimb chiar și în cadrul operațiunilor normale sau la unul sau două schimburi în zilele de sâmbătă în perioadele de vârf pentru cantitățile supuse eliminării. Aceasta înseamnă că utilizarea capacității în cadrul operațiunilor normale este mai optimă și că în cazul unei epidemii este necesar să se utilizeze în mai mare măsură capacitatea neutilizată disponibilă la sfârșit de săptămână.

| (214) | Cu toate acestea, calculele detaliate pentru diferite scenarii din literatura tehnică mai recentă (53) au confirmat concluziile fundamentale ale raportului Böckenhoff, potrivit cărora nu este necesară nicio investiție suplimentară în capacitate neutilizată pentru a face față situațiilor de epidemie, ci mai curând că pentru eliminarea carcaselor de animale în exces rezultate în urma unei epidemii este suficientă capacitatea neutilizată disponibilă sub forma celui de al treilea schimb din timpul săptămânii și a schimburilor de la sfârșit de săptămână. Se ține seama aici de gradul mai ridicat de utilizare a capacității în cadrul operațiunilor normale. Evenimentele epidemice avute în vedere sunt, în principal, focarele limitate la nivel local și focarele de scurtă durată de pestă porcină clasică (PPC) sau de febră aftoasă (FA). |
| --- | --- |

(214)

Cu toate acestea, calculele detaliate pentru diferite scenarii din literatura tehnică mai recentă (53) au confirmat concluziile fundamentale ale raportului Böckenhoff, potrivit cărora nu este necesară nicio investiție suplimentară în capacitate neutilizată pentru a face față situațiilor de epidemie, ci mai curând că pentru eliminarea carcaselor de animale în exces rezultate în urma unei epidemii este suficientă capacitatea neutilizată disponibilă sub forma celui de al treilea schimb din timpul săptămânii și a schimburilor de la sfârșit de săptămână. Se ține seama aici de gradul mai ridicat de utilizare a capacității în cadrul operațiunilor normale. Evenimentele epidemice avute în vedere sunt, în principal, focarele limitate la nivel local și focarele de scurtă durată de pestă porcină clasică (PPC) sau de febră aftoasă (FA).

| (215) | Rezerva pentru epidemii prevăzută în Verbandsordnung din 2 februarie 2010 de 1 185 de tone pe săptămână, pe care ZT trebuie să o pună la dispoziție pe o perioadă de șase săptămâni în cazul unei epidemii, vizează focare de PPC și FA limitate la nivel local. Dimensiunea rezervei pentru epidemii se bazează pe studiul ISPA-RP, care arată că acele cantități suplimentare de carcase de animale preconizate în cazul unei epidemii de scurtă durată în zona acoperită de asociație sunt aproximativ de această amploare. |
| --- | --- |

(215)

Rezerva pentru epidemii prevăzută în Verbandsordnung din 2 februarie 2010 de 1 185 de tone pe săptămână, pe care ZT trebuie să o pună la dispoziție pe o perioadă de șase săptămâni în cazul unei epidemii, vizează focare de PPC și FA limitate la nivel local. Dimensiunea rezervei pentru epidemii se bazează pe studiul ISPA-RP, care arată că acele cantități suplimentare de carcase de animale preconizate în cazul unei epidemii de scurtă durată în zona acoperită de asociație sunt aproximativ de această amploare.

| (216) | Rezerva pentru epidemii specificată de 1 185 t/săptămână se alătură capacității neutilizate de 2 819 t/săptămână disponibilă pentru perioada cerută de 6 săptămâni. Capacitatea neutilizată efectiv disponibilă este cu mult peste dublul capacității necesare. Astfel cum se arată în tabelul de mai jos, ZT poate acoperi rezerva prevăzută pentru epidemii prin capacitatea operațională neutilizată disponibilă pe termen scurt pe timp de noapte și în week-end, la fel ca în celelalte landuri. Capacitatea operațională neutilizată de 2 376 de tone pe săptămână, disponibilă în condiții de funcționare în trei schimburi șapte zile pe săptămână pe o perioadă de 6 săptămâni este aproape dublă față de rezerva prevăzută pentru epidemii de 1 185 de tone pe săptămână. |
| --- | --- |

(216)

Rezerva pentru epidemii specificată de 1 185 t/săptămână se alătură capacității neutilizate de 2 819 t/săptămână disponibilă pentru perioada cerută de 6 săptămâni. Capacitatea neutilizată efectiv disponibilă este cu mult peste dublul capacității necesare. Astfel cum se arată în tabelul de mai jos, ZT poate acoperi rezerva prevăzută pentru epidemii prin capacitatea operațională neutilizată disponibilă pe termen scurt pe timp de noapte și în week-end, la fel ca în celelalte landuri. Capacitatea operațională neutilizată de 2 376 de tone pe săptămână, disponibilă în condiții de funcționare în trei schimburi șapte zile pe săptămână pe o perioadă de 6 săptămâni este aproape dublă față de rezerva prevăzută pentru epidemii de 1 185 de tone pe săptămână.

| (217) | Chiar presupunând că instalația nu este exploatată la capacitate maximă în regim de trei schimburi șapte zile pe săptămână sau nu se utilizează capacitatea instalației în mod continuu timp de șapte zile, este disponibilă o capacitate operațională neutilizată suficientă pentru a asigura rezerva pentru epidemii necesară. Ca o comparație între rezerva pentru epidemii prevăzută de 1 185 de tone pe săptămână și capacitatea neutilizată disponibilă în instalația ZT potrivit studiului ISPA-RP (54), ZT dispune de o capacitate operațională neutilizată suficientă pe timp de noapte și în week-end:

  Tabelul 3


  Capacitatea neutilizată disponibilă a ZT în comparație cu rezerva pentru epidemii prevăzută (pe baza utilizării medii a capacității în perioada 1998-2009)












  Tip de funcționare | Capacitate totală | Capacitate neutilizată disponibilă | Rezervă pentru epidemii în temeiul Verbandsordnung | Capacitate neutilizată după deducerea rezervei pentru epidemii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Datorată ratei de utilizare | Datorată unor factori de exploatare | Total | | Total |
| 2 schimburi/5 zile capacitate maximă | 2 160 | 443 | | 443 | | |
| 3 schimburi/5 zile capacitate maximă | 3 240 | 443 | 1 080 | 1 523 | 1 185 | 338 |
| 3 schimburi/7 zile capacitate normală | 3 864 | 443 | 1 704 | 2 147 | 962 |
| 3 schimburi/7 zile capacitate maximă | 4 536 | 443 | 2 376 | 2 819 | 1 634 |

(217)

Chiar presupunând că instalația nu este exploatată la capacitate maximă în regim de trei schimburi șapte zile pe săptămână sau nu se utilizează capacitatea instalației în mod continuu timp de șapte zile, este disponibilă o capacitate operațională neutilizată suficientă pentru a asigura rezerva pentru epidemii necesară. Ca o comparație între rezerva pentru epidemii prevăzută de 1 185 de tone pe săptămână și capacitatea neutilizată disponibilă în instalația ZT potrivit studiului ISPA-RP (54), ZT dispune de o capacitate operațională neutilizată suficientă pe timp de noapte și în week-end:

Tabelul 3

Capacitatea neutilizată disponibilă a ZT în comparație cu rezerva pentru epidemii prevăzută (pe baza utilizării medii a capacității în perioada 1998-2009)

Tip de funcționare

Capacitate totală

Capacitate neutilizată disponibilă

Rezervă pentru epidemii în temeiul Verbandsordnung

Capacitate neutilizată după deducerea rezervei pentru epidemii

Datorată ratei de utilizare

Datorată unor factori de exploatare

Total

Total

2 schimburi/5 zile capacitate maximă

2 160

443

443

3 schimburi/5 zile capacitate maximă

3 240

443

1 080

1 523

1 185

338

3 schimburi/7 zile capacitate normală

3 864

443

1 704

2 147

962

3 schimburi/7 zile capacitate maximă

4 536

443

2 376

2 819

1 634

| (218) | Astfel, se confirmă că ZT, la fel ca întreprinderile din celelalte landuri, dispune de o capacitate operațională neutilizată suficientă pentru rezerva pentru epidemii. Prin urmare, ZT nu a avut niciodată nevoie să construiască o capacitate suplimentară pentru a asigura rezerva pentru epidemii. Prin urmare, ZT nu a suportat niciun fel de costuri nete ca urmare a acestei obligații. |
| --- | --- |

(218)

Astfel, se confirmă că ZT, la fel ca întreprinderile din celelalte landuri, dispune de o capacitate operațională neutilizată suficientă pentru rezerva pentru epidemii. Prin urmare, ZT nu a avut niciodată nevoie să construiască o capacitate suplimentară pentru a asigura rezerva pentru epidemii. Prin urmare, ZT nu a suportat niciun fel de costuri nete ca urmare a acestei obligații.

| (219) | Cu toate acestea, Germania susține în continuare că, în temeiul legii, ZT nu are dreptul să includă în taxele de eliminare costurile capacității neutilizate, care este folosită exclusiv în cazul unei epidemii, din moment ce rezerva pentru epidemii respectivă ar fi de interes public. |
| --- | --- |

(219)

Cu toate acestea, Germania susține în continuare că, în temeiul legii, ZT nu are dreptul să includă în taxele de eliminare costurile capacității neutilizate, care este folosită exclusiv în cazul unei epidemii, din moment ce rezerva pentru epidemii respectivă ar fi de interes public.

| (220) | Rezultatele sondajului la nivel de landuri și contractele reclamantei care au fost prezentate indică, însă, că indiferent de forma juridică a întreprinderii de eliminare sau de regula de calcul care urmează a fi aplicată toate costurile de capacitate sunt finanțate, fără excepție, din veniturile din exploatare. Acest lucru reiese, de asemenea, în mod clar din articolul 8 din KAG RP, care prevede că „costurile care stau la baza tarifelor de utilizare și a contribuțiilor recurente se stabilesc în conformitate cu principiile comerciale de contabilitate a costurilor”. Cu alte cuvinte, costul capacității operaționale neutilizate trebuie să fie inclus în tarife, în mod proporțional, deoarece se stabilește o legătură cauzală cu eliminarea materialului intern și extern în condiții normale de funcționare. |
| --- | --- |

(220)

Rezultatele sondajului la nivel de landuri și contractele reclamantei care au fost prezentate indică, însă, că indiferent de forma juridică a întreprinderii de eliminare sau de regula de calcul care urmează a fi aplicată toate costurile de capacitate sunt finanțate, fără excepție, din veniturile din exploatare. Acest lucru reiese, de asemenea, în mod clar din articolul 8 din KAG RP, care prevede că „costurile care stau la baza tarifelor de utilizare și a contribuțiilor recurente se stabilesc în conformitate cu principiile comerciale de contabilitate a costurilor”. Cu alte cuvinte, costul capacității operaționale neutilizate trebuie să fie inclus în tarife, în mod proporțional, deoarece se stabilește o legătură cauzală cu eliminarea materialului intern și extern în condiții normale de funcționare.

| (221) | BVerwG a constatat, de asemenea, în mod întemeiat, în hotărârea sa faptul că costul capacității operaționale neutilizate trebuie să fie finanțat din veniturile realizate din eliminarea materialului intern și extern (55). În consecință, în cazul în care – la fel ca în cazul ZT – rezerva pentru epidemii prevăzută poate fi asigurată din capacitatea operațională neutilizată, nu este nevoie de o contribuție anuală. |
| --- | --- |

(221)

BVerwG a constatat, de asemenea, în mod întemeiat, în hotărârea sa faptul că costul capacității operaționale neutilizate trebuie să fie finanțat din veniturile realizate din eliminarea materialului intern și extern (55). În consecință, în cazul în care – la fel ca în cazul ZT – rezerva pentru epidemii prevăzută poate fi asigurată din capacitatea operațională neutilizată, nu este nevoie de o contribuție anuală.

| (222) | În final, Germania susține, ca justificare a contribuției anuale, că toate costurile de exploatare a capacității neutilizate din al treilea schimb din timpul săptămânii rezultă din obligația de a menține rezerva pentru epidemii. În absența acestei obligații, ZT ar putea utiliza la maximum capacitatea tehnică în regim de funcționare în trei schimburi 5 zile pe săptămână. |
| --- | --- |

(222)

În final, Germania susține, ca justificare a contribuției anuale, că toate costurile de exploatare a capacității neutilizate din al treilea schimb din timpul săptămânii rezultă din obligația de a menține rezerva pentru epidemii. În absența acestei obligații, ZT ar putea utiliza la maximum capacitatea tehnică în regim de funcționare în trei schimburi 5 zile pe săptămână.

| (223) | Cu toate acestea, Germania nu a prezentat nicio dovadă care să demonstreze că nu ar mai exista nicio capacitate operațională neutilizată în timpul săptămânii dacă nu ar exista obligația de a menține rezerva pentru epidemii. Mai curând, se pare, conform studiului ISPA-NS, de exemplu, că și întreprinderile care elimină doar material de categoria 3 și, în consecință, nu se supun niciunei obligații de a menține o rezervă pentru epidemii, dispun de o capacitate neutilizată considerabilă și își finanțează integral costurile de capacitate prin tarifele percepute. |
| --- | --- |

(223)

Cu toate acestea, Germania nu a prezentat nicio dovadă care să demonstreze că nu ar mai exista nicio capacitate operațională neutilizată în timpul săptămânii dacă nu ar exista obligația de a menține rezerva pentru epidemii. Mai curând, se pare, conform studiului ISPA-NS, de exemplu, că și întreprinderile care elimină doar material de categoria 3 și, în consecință, nu se supun niciunei obligații de a menține o rezervă pentru epidemii, dispun de o capacitate neutilizată considerabilă și își finanțează integral costurile de capacitate prin tarifele percepute.

9.3.2.   Capacitatea neutilizată disponibilă depășește rezerva pentru epidemii prevăzută

| (224) | Astfel cum se arată în tabelul 3, ZT dispune de o capacitate neutilizată mult mai mare decât este necesar pentru a asigura rezerva pentru epidemii prevăzută. Capacitatea neutilizată disponibilă pe termen scurt este mai mare decât dublul capacității necesare în cazul unui focar de boală. Figura 2 arată că, în câțiva ani, până la 25 % doar din capacitatea normală a rămas neutilizată în regim de funcționare în două schimburi/5 zile. Costul capacității neutilizate de care nu este deloc nevoie pentru rezerva pentru epidemii prevăzută nu poate fi inclus în costurile nete. Prin urmare, calculele costurilor nete prezentate de Germania trebuie respinse, deoarece atribuie în mod incorect costul întregii capacități neutilizate rezervei pentru epidemii. |
| --- | --- |

(224)

Astfel cum se arată în tabelul 3, ZT dispune de o capacitate neutilizată mult mai mare decât este necesar pentru a asigura rezerva pentru epidemii prevăzută. Capacitatea neutilizată disponibilă pe termen scurt este mai mare decât dublul capacității necesare în cazul unui focar de boală. Figura 2 arată că, în câțiva ani, până la 25 % doar din capacitatea normală a rămas neutilizată în regim de funcționare în două schimburi/5 zile. Costul capacității neutilizate de care nu este deloc nevoie pentru rezerva pentru epidemii prevăzută nu poate fi inclus în costurile nete. Prin urmare, calculele costurilor nete prezentate de Germania trebuie respinse, deoarece atribuie în mod incorect costul întregii capacități neutilizate rezervei pentru epidemii.

| (225) | Studiul ISPA-RP și studiul Fraunhofer arată că, în cazul ZT, capacitatea neutilizată de care dispunea era suficientă chiar și pentru a face față unui focar de febră aftoasă la nivelul întregului land pe o perioadă de 3 luni Cu toate acestea, asociației ZT nu i s-a impus niciodată să mențină rezerva pentru epidemii pe o perioadă mai lungă de șase săptămâni. Cu alte cuvinte, membrii asociației nu au obligat niciodată ZT să constituie o rezervă pentru epidemii disponibilă pe termen mai lung de șase 6 săptămâni pentru ca numai aceasta să poată face față unui focar de boală de lungă durată la nivelul întregului Land. Comparația cu capacitatea necesară pentru gestionarea unui focar de febră aftoasă la nivelului întregului Land este lipsită de relevanță (56). |
| --- | --- |

(225)

Studiul ISPA-RP și studiul Fraunhofer arată că, în cazul ZT, capacitatea neutilizată de care dispunea era suficientă chiar și pentru a face față unui focar de febră aftoasă la nivelul întregului land pe o perioadă de 3 luni Cu toate acestea, asociației ZT nu i s-a impus niciodată să mențină rezerva pentru epidemii pe o perioadă mai lungă de șase săptămâni. Cu alte cuvinte, membrii asociației nu au obligat niciodată ZT să constituie o rezervă pentru epidemii disponibilă pe termen mai lung de șase 6 săptămâni pentru ca numai aceasta să poată face față unui focar de boală de lungă durată la nivelul întregului Land. Comparația cu capacitatea necesară pentru gestionarea unui focar de febră aftoasă la nivelului întregului Land este lipsită de relevanță (56).

| (226) | Faptul că instalația ZT are o capacitate substanțial mai mare decât cea impusă de Verbandsordnung este confirmat prin cele ce urmează: ZT este obligată prin Verbandsordnung să prelucreze material intern din categoriile 1 și 2 în cantitate medie de aproximativ 900 de tone pe săptămână (57). În cazul în care s-ar adăuga rezerva pentru epidemii prevăzută de 1 185 de tone pe săptămână, ZT ar avea nevoie de o instalație cu o capacitate de 2 085 de tone pe săptămână în regim de funcționare în trei schimburi/7 zile pentru a îndeplini obligațiile care îi revin în temeiul Verbandsordnung. |
| --- | --- |

(226)

Faptul că instalația ZT are o capacitate substanțial mai mare decât cea impusă de Verbandsordnung este confirmat prin cele ce urmează: ZT este obligată prin Verbandsordnung să prelucreze material intern din categoriile 1 și 2 în cantitate medie de aproximativ 900 de tone pe săptămână (57). În cazul în care s-ar adăuga rezerva pentru epidemii prevăzută de 1 185 de tone pe săptămână, ZT ar avea nevoie de o instalație cu o capacitate de 2 085 de tone pe săptămână în regim de funcționare în trei schimburi/7 zile pentru a îndeplini obligațiile care îi revin în temeiul Verbandsordnung.

| (227) | În realitate, însă, instalațiile ZT au o capacitate maximă posibilă de 4 536 de tone pe săptămână. În această situație, ZT exploatează instalația la o capacitate de două ori mai mare decât este necesar pentru sarcinile stabilite în Verbandsordnung. Pentru că ZT dispune de o capacitate mult mai mare decât este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor sale publice, nu este posibil să fi suportat costuri nete din cauza obligației de a menține rezerva pentru epidemii. |
| --- | --- |

(227)

În realitate, însă, instalațiile ZT au o capacitate maximă posibilă de 4 536 de tone pe săptămână. În această situație, ZT exploatează instalația la o capacitate de două ori mai mare decât este necesar pentru sarcinile stabilite în Verbandsordnung. Pentru că ZT dispune de o capacitate mult mai mare decât este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor sale publice, nu este posibil să fi suportat costuri nete din cauza obligației de a menține rezerva pentru epidemii.

9.3.3.   Rezumat

| (228) | În concluzie, se poate afirma că Germania nu a putut demonstra că ZT a suportat costuri nete ca urmare a obligației de a menține rezerva pentru epidemii. Examinarea a arătat că prin contribuțiile anuale este finanțat costul capacității neutilizate care este disponibilă în condiții de funcționare normală (și, astfel, ar trebui finanțată din taxele și tarifele pentru aceste servicii) sau care este disponibilă deoarece capacitatea instalației ZT este insuficient exploatată. |
| --- | --- |

(228)

În concluzie, se poate afirma că Germania nu a putut demonstra că ZT a suportat costuri nete ca urmare a obligației de a menține rezerva pentru epidemii. Examinarea a arătat că prin contribuțiile anuale este finanțat costul capacității neutilizate care este disponibilă în condiții de funcționare normală (și, astfel, ar trebui finanțată din taxele și tarifele pentru aceste servicii) sau care este disponibilă deoarece capacitatea instalației ZT este insuficient exploatată.

9.4.   Al patrulea criteriu Altmark

| (229) | Al patrulea criteriu Altmark prevede că, în cazul în care o întreprindere care urmează să îndeplinească obligații de serviciu public nu este aleasă în urma unei proceduri de achiziții publice, care să permită selectarea ofertantului capabil să presteze aceste servicii la cel mai mic cost pentru comunitate, cuantumul compensației necesare se determină pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere tipică și bine gestionată le-ar fi suportat în îndeplinirea acestor obligații, luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil pentru îndeplinirea obligațiilor. |
| --- | --- |

(229)

Al patrulea criteriu Altmark prevede că, în cazul în care o întreprindere care urmează să îndeplinească obligații de serviciu public nu este aleasă în urma unei proceduri de achiziții publice, care să permită selectarea ofertantului capabil să presteze aceste servicii la cel mai mic cost pentru comunitate, cuantumul compensației necesare se determină pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere tipică și bine gestionată le-ar fi suportat în îndeplinirea acestor obligații, luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil pentru îndeplinirea obligațiilor.

| (230) | Cele patru criterii Altmark sunt o excepție de la principiul potrivit căruia plățile compensatorii constituie un avantaj. Prin urmare, este de datoria statului membru să demonstreze îndeplinirea acestora. |
| --- | --- |

(230)

Cele patru criterii Altmark sunt o excepție de la principiul potrivit căruia plățile compensatorii constituie un avantaj. Prin urmare, este de datoria statului membru să demonstreze îndeplinirea acestora.

| (231) | ZT nu a fost selectată printr-o procedură de achiziții publice și nici Germania nu a prezentat dovezi care să ateste că ZT este o întreprindere tipică, bine gestionată. În consecință, Germania nu a reușit să dovedească îndeplinirea celui de al patrulea criteriu Altmark. Tarifele mari pentru eliminarea carcaselor de animale în Renania-Palatinat, precum și nevoia de finanțare printr-o contribuție anuală care nu există în niciun alt Land sunt dovezi prima facie că ZT nu este o întreprindere tipică, bine gestionată. |
| --- | --- |

(231)

ZT nu a fost selectată printr-o procedură de achiziții publice și nici Germania nu a prezentat dovezi care să ateste că ZT este o întreprindere tipică, bine gestionată. În consecință, Germania nu a reușit să dovedească îndeplinirea celui de al patrulea criteriu Altmark. Tarifele mari pentru eliminarea carcaselor de animale în Renania-Palatinat, precum și nevoia de finanțare printr-o contribuție anuală care nu există în niciun alt Land sunt dovezi prima facie că ZT nu este o întreprindere tipică, bine gestionată.

| (232) | În consecință, al patrulea criteriu Altmark nu este îndeplinit. |
| --- | --- |

(232)

În consecință, al patrulea criteriu Altmark nu este îndeplinit.

| (233) | BVerwG a constatat că al patrulea criteriu Altmark nu se aplică în cazul ZT, deoarece contribuția anuală nu era destinată să compenseze ZT pentru costurile suplimentare generate de asumarea unei obligații de serviciu public în contextul unei activități, altfel, comerciale, ci pentru a finanța îndeplinirea oficială a unei sarcini publice în afara pieței. Caracter oficial al îndeplinirii acestei sarcini deriva, din punctul de vedere al BVerwG, din decizia politică a autorităților regionale și locale, membre ale asociației, de a atribui eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 la nivel intern. BVerwG și-a întemeiat interpretarea pe hotărârea Curții de Justiție în cauza Stadtreinigung Hamburg
   (58). |
| --- | --- |

(233)

BVerwG a constatat că al patrulea criteriu Altmark nu se aplică în cazul ZT, deoarece contribuția anuală nu era destinată să compenseze ZT pentru costurile suplimentare generate de asumarea unei obligații de serviciu public în contextul unei activități, altfel, comerciale, ci pentru a finanța îndeplinirea oficială a unei sarcini publice în afara pieței. Caracter oficial al îndeplinirii acestei sarcini deriva, din punctul de vedere al BVerwG, din decizia politică a autorităților regionale și locale, membre ale asociației, de a atribui eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 la nivel intern. BVerwG și-a întemeiat interpretarea pe hotărârea Curții de Justiție în cauza Stadtreinigung Hamburg
   (58).

| (234) | Din punctul de vedere al BVerwG, al patrulea criteriu Altmark presupune că obligația de serviciu public trebuie efectuată de o întreprindere privată. Deoarece acest lucru nu este valabil atunci când atribuirea are loc la nivel intern, al patrulea criteriu Altmark nu se aplică întreprinderilor cărora li se încredințează obligații prin proceduri interne de atribuire (59). |
| --- | --- |

(234)

Din punctul de vedere al BVerwG, al patrulea criteriu Altmark presupune că obligația de serviciu public trebuie efectuată de o întreprindere privată. Deoarece acest lucru nu este valabil atunci când atribuirea are loc la nivel intern, al patrulea criteriu Altmark nu se aplică întreprinderilor cărora li se încredințează obligații prin proceduri interne de atribuire (59).

| (235) | Comisia nu împărtășește punctul de vedere adoptat de BVerwG. În primul rând, nu se indică nicăieri în al patrulea criteriu Altmark, astfel cum a fost formulat de Curtea de Justiție, că acesta nu se aplică în cazul procedurilor interne de atribuire. Dimpotrivă: prin două alternative (fie o procedură de achiziții, fie o analiză a costurilor pe care o întreprindere tipică, bine gestionată le-ar suporta), Curtea de Justiție a arătat că al patrulea criteriu Altmark este aplicabil, chiar dacă nu a fost organizată o procedură de achiziții publice și, deci, în special în cazul procedurilor interne de atribuire. |
| --- | --- |

(235)

Comisia nu împărtășește punctul de vedere adoptat de BVerwG. În primul rând, nu se indică nicăieri în al patrulea criteriu Altmark, astfel cum a fost formulat de Curtea de Justiție, că acesta nu se aplică în cazul procedurilor interne de atribuire. Dimpotrivă: prin două alternative (fie o procedură de achiziții, fie o analiză a costurilor pe care o întreprindere tipică, bine gestionată le-ar suporta), Curtea de Justiție a arătat că al patrulea criteriu Altmark este aplicabil, chiar dacă nu a fost organizată o procedură de achiziții publice și, deci, în special în cazul procedurilor interne de atribuire.

| (236) | Hotărârea pronunțată în cauza Stadtreinigung Hamburg a vizat doar situațiile în care există și în care nu există o obligație de atribuire. Nu se poate formula în termeni absoluți nicio concluzie în ceea ce privește legislația privind ajutoarele. Dimpotrivă: a doua alternativă oferită de al patrulea criteriu Altmark se referă exact la cazul în care nu există nicio obligație de a organiza o procedură de achiziții publice. |
| --- | --- |

(236)

Hotărârea pronunțată în cauza Stadtreinigung Hamburg a vizat doar situațiile în care există și în care nu există o obligație de atribuire. Nu se poate formula în termeni absoluți nicio concluzie în ceea ce privește legislația privind ajutoarele. Dimpotrivă: a doua alternativă oferită de al patrulea criteriu Altmark se referă exact la cazul în care nu există nicio obligație de a organiza o procedură de achiziții publice.

| (237) | BVerwG lasă astfel impresia că monopolul regional al ZT însemna că asociația nu se afla în concurență cu alte întreprinderi și că era posibil să nu existe o denaturare a concurenței. Cu toate acestea, denaturarea concurenței este un constituent separat al conceptului de ajutor, care este diferit de elementul de avantaj economic (contextul în care au fost dezvoltate cele patru criterii Altmark). Elementul constitutiv de denaturare a concurenței este îndeplinit în speță (a se vedea secțiunea 8.3). De asemenea, Comisia a confirmat în mod explicit la punctul 37 din Comunicarea sa referitoare la aplicarea normelor Uniunii Europene privind ajutoarele sub formă de compensații pentru prestarea de servicii de interes economic general (Comunicarea privind SIEG) (60) că o procedură internă de atribuire nu exclude denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(237)

BVerwG lasă astfel impresia că monopolul regional al ZT însemna că asociația nu se afla în concurență cu alte întreprinderi și că era posibil să nu existe o denaturare a concurenței. Cu toate acestea, denaturarea concurenței este un constituent separat al conceptului de ajutor, care este diferit de elementul de avantaj economic (contextul în care au fost dezvoltate cele patru criterii Altmark). Elementul constitutiv de denaturare a concurenței este îndeplinit în speță (a se vedea secțiunea 8.3). De asemenea, Comisia a confirmat în mod explicit la punctul 37 din Comunicarea sa referitoare la aplicarea normelor Uniunii Europene privind ajutoarele sub formă de compensații pentru prestarea de servicii de interes economic general (Comunicarea privind SIEG) (60) că o procedură internă de atribuire nu exclude denaturarea concurenței.

| (238) | În final, accentul pus de BVerwG asupra caracterului oficial al activității ZT ridică întrebarea dacă BVerwG a respins implicit aplicabilitatea celui de al patrulea criteriu Altmark deoarece a presupus că ZT nu desfășura o activitate economică. Acest lucru este, de asemenea, incorect: ZT oferă un serviciu în schimbul unei plăți și, prin urmare, desfășoară o activitate economică (a se vedea secțiunea 8.2.). De asemenea, Comisia a confirmat în mod explicit acest lucru la punctul 13 din Comunicarea privind SIEG. |
| --- | --- |

(238)

În final, accentul pus de BVerwG asupra caracterului oficial al activității ZT ridică întrebarea dacă BVerwG a respins implicit aplicabilitatea celui de al patrulea criteriu Altmark deoarece a presupus că ZT nu desfășura o activitate economică. Acest lucru este, de asemenea, incorect: ZT oferă un serviciu în schimbul unei plăți și, prin urmare, desfășoară o activitate economică (a se vedea secțiunea 8.2.). De asemenea, Comisia a confirmat în mod explicit acest lucru la punctul 13 din Comunicarea privind SIEG.

9.5.   Concluzie în ceea ce privește existența unor avantaje economice pentru ZT

| (239) | Contrar hotărârii BVerwG și argumentului Germaniei, criteriile hotărârii Altmark nu sunt îndeplinite. În primul rând, contribuțiile anuale nu pot fi justificate, în esență, ca plăți compensatorii din partea statului pentru obligațiile asumate de ZT, deoarece toate costurile asociate cu aceste obligații trebuie acoperite din veniturile realizate din taxe. De asemenea, s-a demonstrat că, spre deosebire de cele susținute de Germania, ZT nu a suportat niciun fel de costuri nete ca urmare a obligației de a menține o rezervă pentru epidemii. Costurile invocate de Germania sunt legate fie de capacitatea operațională neutilizată, care trebuie acoperite din veniturile realizate din taxe și din profituri, fie de capacitatea neutilizată în exces a rezervei pentru epidemii prevăzute. În plus, până în anul 2010, parametrii de calculare a contribuțiilor anuale nu au fost stabiliți în avans și cu transparența necesară. În final, Germania nu a fost în măsură să demonstreze că ZT este o întreprindere tipică, bine gestionată. |
| --- | --- |

(239)

Contrar hotărârii BVerwG și argumentului Germaniei, criteriile hotărârii Altmark nu sunt îndeplinite. În primul rând, contribuțiile anuale nu pot fi justificate, în esență, ca plăți compensatorii din partea statului pentru obligațiile asumate de ZT, deoarece toate costurile asociate cu aceste obligații trebuie acoperite din veniturile realizate din taxe. De asemenea, s-a demonstrat că, spre deosebire de cele susținute de Germania, ZT nu a suportat niciun fel de costuri nete ca urmare a obligației de a menține o rezervă pentru epidemii. Costurile invocate de Germania sunt legate fie de capacitatea operațională neutilizată, care trebuie acoperite din veniturile realizate din taxe și din profituri, fie de capacitatea neutilizată în exces a rezervei pentru epidemii prevăzute. În plus, până în anul 2010, parametrii de calculare a contribuțiilor anuale nu au fost stabiliți în avans și cu transparența necesară. În final, Germania nu a fost în măsură să demonstreze că ZT este o întreprindere tipică, bine gestionată.

| (240) | Prin urmare, contribuțiile anuale au conferit asociației ZT un avantaj economic. |
| --- | --- |

(240)

Prin urmare, contribuțiile anuale au conferit asociației ZT un avantaj economic.

| (241) | În cazul în care costul rezervei pentru epidemii, calculat incorect de Germania, ar fi alocat corect în funcție de scop diferitelor servicii oferite, și anume eliminarea materialelor interne din categoriile 1 și 2, eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 din Baden-Württemberg și Hessa și eliminarea materialului de categoria 3, avantajele economice obținute de ZT din contribuțiile anuale pe diferitele piețe ar putea fi analizate mai clar. |
| --- | --- |

(241)

În cazul în care costul rezervei pentru epidemii, calculat incorect de Germania, ar fi alocat corect în funcție de scop diferitelor servicii oferite, și anume eliminarea materialelor interne din categoriile 1 și 2, eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2 din Baden-Württemberg și Hessa și eliminarea materialului de categoria 3, avantajele economice obținute de ZT din contribuțiile anuale pe diferitele piețe ar putea fi analizate mai clar.

| (242) | În secțiunile următoare se va arăta că, în realitate, contribuțiile anuale au compensat pierderile cauzate de următorii factori:






  (a) | prelucrarea de calitate slabă a materialului de categoria 3; |
| --- | --- | --- |

(242)

În secțiunile următoare se va arăta că, în realitate, contribuțiile anuale au compensat pierderile cauzate de următorii factori:

(a)

prelucrarea de calitate slabă a materialului de categoria 3;

| (b) | capacitate insuficient exploatată; |
| --- | --- |

(b)

capacitate insuficient exploatată;

| (c) | tarife inferioare costurilor pentru eliminarea din Hessa de Nord și Centrală; |
| --- | --- |

(c)

tarife inferioare costurilor pentru eliminarea din Hessa de Nord și Centrală;

| (d) | tarife inferioare costurilor pentru eliminarea materialului intern. |
| --- | --- |

(d)

tarife inferioare costurilor pentru eliminarea materialului intern.

9.5.1.   Pierderi din eliminarea materialului intern și extern atunci când costurile incorect calculate ale rezervei pentru epidemii sunt alocate în funcție de scop

| (243) | Pe baza conturilor de profit și pierderi prezentate de ZT pentru perioada 2002-2009, toate costurile presupuse ale rezervei pentru epidemii au fost alocate în funcție de scop, în conformitate cu exploatarea instalației în regim de două schimburi/5zile. |
| --- | --- |

(243)

Pe baza conturilor de profit și pierderi prezentate de ZT pentru perioada 2002-2009, toate costurile presupuse ale rezervei pentru epidemii au fost alocate în funcție de scop, în conformitate cu exploatarea instalației în regim de două schimburi/5zile.

| (244) | În primul rând, trebuie remarcat faptul că un motiv important pentru costurile ridicate în legătură cu capacitatea neutilizată este subutilizarea instalației ZT. Aceste costuri în legătură cu capacitatea neutilizată datorate exploatării insuficiente în condiții de funcționare normală trebuie, prin urmare, să fie eliminate primele. |
| --- | --- |

(244)

În primul rând, trebuie remarcat faptul că un motiv important pentru costurile ridicate în legătură cu capacitatea neutilizată este subutilizarea instalației ZT. Aceste costuri în legătură cu capacitatea neutilizată datorate exploatării insuficiente în condiții de funcționare normală trebuie, prin urmare, să fie eliminate primele.

| (245) | Astfel cum indică statisticile de utilizare din tabelul 3 (coloana „capacitate neutilizată datorată ratei de utilizare”), ZT nu a utilizat niciodată pe deplin capacitatea tehnică disponibilă în regim de funcționare de două schimburi/5 zile. În special din anul 2002, rata de utilizare a scăzut brusc ca urmare a scăderii puternice a materialului intern. Etalonul folosit pentru nivelul de subutilizare este capacitatea neutilizată în regim de funcționare de două schimburi/5 zile. Reperul adoptat pentru calcularea subutilizării a fost cel mai înalt nivel de utilizare atins în regim de funcționare de două schimburi/5 zile, și anume 101 855 de tone în 2002. În medie, este vorba despre o subutilizare de 13 %. |
| --- | --- |

(245)

Astfel cum indică statisticile de utilizare din tabelul 3 (coloana „capacitate neutilizată datorată ratei de utilizare”), ZT nu a utilizat niciodată pe deplin capacitatea tehnică disponibilă în regim de funcționare de două schimburi/5 zile. În special din anul 2002, rata de utilizare a scăzut brusc ca urmare a scăderii puternice a materialului intern. Etalonul folosit pentru nivelul de subutilizare este capacitatea neutilizată în regim de funcționare de două schimburi/5 zile. Reperul adoptat pentru calcularea subutilizării a fost cel mai înalt nivel de utilizare atins în regim de funcționare de două schimburi/5 zile, și anume 101 855 de tone în 2002. În medie, este vorba despre o subutilizare de 13 %.

| (246) | Astfel cum se poate observa din coloana corespunzătoare („capacitate neutilizată datorată ratei de utilizare”) din tabelul 4, costul mediu de subutilizare în condiții de funcționare normală se ridică la 434 304 EUR. ZT trebuie să poarte responsabilitatea comercială pentru acest cost, deoarece este rezultatul exploatării unei instalații a cărei capacitate nu este utilizată la maxim în regim de funcționare normală. |
| --- | --- |

(246)

Astfel cum se poate observa din coloana corespunzătoare („capacitate neutilizată datorată ratei de utilizare”) din tabelul 4, costul mediu de subutilizare în condiții de funcționare normală se ridică la 434 304 EUR. ZT trebuie să poarte responsabilitatea comercială pentru acest cost, deoarece este rezultatul exploatării unei instalații a cărei capacitate nu este utilizată la maxim în regim de funcționare normală.

| (247) | Costurile de exploatare legate de capacitatea neutilizată sunt defalcate proporțional pentru utilizare în regimul de funcționare în două schimburi/5 zile. Costurile de exploatare a capacității neutilizate sunt, astfel, împărțite proporțional între serviciile interne și serviciile externe. În același timp, în tabelul 4 de mai jos se face o distincție între costurile de exploatare a capacității neutilizate de colectare și de prelucrare. |
| --- | --- |

(247)

Costurile de exploatare legate de capacitatea neutilizată sunt defalcate proporțional pentru utilizare în regimul de funcționare în două schimburi/5 zile. Costurile de exploatare a capacității neutilizate sunt, astfel, împărțite proporțional între serviciile interne și serviciile externe. În același timp, în tabelul 4 de mai jos se face o distincție între costurile de exploatare a capacității neutilizate de colectare și de prelucrare.

| (248) | În medie, în perioada 2002-2009, ZT nu a putut acoperi costurile de exploatare a capacității neutilizate din cifra de afaceri nici pentru serviciile sale interne, nici pentru cele externe. Coloana „Marja de contribuție II” indică o pierdere medie anuală de 1 198 257 EUR în ceea ce privește serviciile externe și de 1 140 898 EUR în ceea ce privește serviciile interne.

  Tabelul 4


  Contul de profit și pierdere
















  (în EUR) |
| --- | --- |
| | | | Animale moarte | Deșeuri de abator | Material intern

  Col. 1 + 2 | Material de categoria 3 | BW și Hessa | Subutilizare | Material extern

  Col. 4 + 5+6 | Total

  Col 3 + 7 |
| (1) | | Cifra de afaceri | 3 624 234 | 5 130 693 | 8 754 926 | | [...] | | [...] | [...] |
| (2) | | Costurile prezentate de ZT | 3 624 234 | 3 877 155 | 7 501 388 | [...] | [...] | | [...] | [...] |
| (3) | | Cifra de afaceri | 3 624 234 | 5 130 693 | 8 754 926 | [...] | [...] | | [...] | [...] |
| (4) | – | Costuri corectate | 3 624 234 | 5 077 019 | 8 701 252 | [...] | [...] | | [...] | [...] |
| (5) | | Contribuție de acoperire I | | 53 674 | 53 674 | [...] | [...] | | [...] | [...] |
| (6) | – | Capacitate neutilizată (CN) datorată ratei de utilizare | | | | | | [...] | [...] | [...] |
| (7) | – | CN operațională – colectare | 70 077 | 236 780 | 306 857 | [...] | | [...] | [...] | [...] |
| (8) | – | CN operațională – prelucrare | 201 993 | 685 722 | 887 715 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (9) | | Contribuție de acoperire II | – 272 071 | – 868 828 | –1 140 898 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (10) | – | Costuri fixe nealocate | | | | | | | | [...] |
| (11) | | Contribuție de acoperire III | | | | | | | | [...] |
| (12) | + | Contribuție anuală | | | | | | | | [...] |
| (13) | | Profit sau pierdere | | | | | | | | [...] |
| Rândurile (1) și (2): Informații furnizate de ZT

  ZT nu înregistrează separat în conturile analitice veniturile din eliminarea materialului de categoria 3; în schimb, la fel ca în cazul veniturilor realizate din alte produse (de exemplu, pentru grăsimi și uleiuri), le deduce din costurile totale, care sunt apoi alocate între deșeurile interne de abator, materialul de categoria 3 și materialul din BW și Hessa. Cu toate acestea, întrucât pentru materialul de categoria 3 este creat un cont separat, în continuare, venitul din eliminarea materialului de categoria 3 trebuie exclus din costurile totale.

  Rândurile (3)-(5): Calculul marjei de contribuție I

  Pentru a obține costul corectat, venitul din prelucrarea materialului de categoria 3 care se deduce din costuri este alocat proporțional între deșeurile interne de abator, materialul de categoria 3 și materialul din BW si Hessa. Diferența de costuri totale între rândul (2) și rândul (4) corespunde, astfel, venitului din eliminarea materialului de categoria 3 de la rândul (3).
  întrucât nu au fost disponibile date, Comisia nu a putut verifica dacă ZT a alocat costurile totale de la rândurile (2) și (3) în mod corect între diferitele servicii. În special, trebuie remarcat faptul că eliminarea carcaselor de animale reprezintă o proporție extrem de mare din costurile de capacitate. Prin urmare, contribuția de acoperire I pentru deșeurile interne de abator, materialul de categoria 3 și materialul din BW și Hessa ar putea fi stabilită la un nivel prea ridicat.

  Rândurile (6)-(9): Calculul marjei de contribuție II

  În primul rând, din costul rezervei pentru epidemii se calculează subutilizarea în regim de funcționare de două schimburi/5 zile (= capacitate neutilizată datorată ratei de utilizare). Celelalte costuri ale rezervei pentru epidemii sunt apoi împărțite proporțional cu cantitățile implicate și nivelul calculat de subutilizare. Deoarece nu există colectare pentru BW, costurile de colectare și de prelucrare sunt tratate separat. Întrucât costurile directe de capacitate neutilizată au fost deja adăugate în 2009 pentru misiunea din Hessa de Nord și Centrală, nu se mai adăugă alte costuri. |

(248)

În medie, în perioada 2002-2009, ZT nu a putut acoperi costurile de exploatare a capacității neutilizate din cifra de afaceri nici pentru serviciile sale interne, nici pentru cele externe. Coloana „Marja de contribuție II” indică o pierdere medie anuală de 1 198 257 EUR în ceea ce privește serviciile externe și de 1 140 898 EUR în ceea ce privește serviciile interne.

Tabelul 4

Contul de profit și pierdere

(în EUR)

Animale moarte

Deșeuri de abator

Material intern

Col. 1 + 2

Material de categoria 3

BW și Hessa

Subutilizare

Material extern

Col. 4 + 5+6

Total

Col 3 + 7

(1)

Cifra de afaceri

3 624 234

5 130 693

8 754 926

[...]

[...]

[...]

(2)

Costurile prezentate de ZT

3 624 234

3 877 155

7 501 388

[...]

[...]

[...]

[...]

(3)

Cifra de afaceri

3 624 234

5 130 693

8 754 926

[...]

[...]

[...]

[...]

(4)

–

Costuri corectate

3 624 234

5 077 019

8 701 252

[...]

[...]

[...]

[...]

(5)

Contribuție de acoperire I

53 674

53 674

[...]

[...]

[...]

[...]

(6)

–

Capacitate neutilizată (CN) datorată ratei de utilizare

[...]

[...]

[...]

(7)

–

CN operațională – colectare

70 077

236 780

306 857

[...]

[...]

[...]

[...]

(8)

–

CN operațională – prelucrare

201 993

685 722

887 715

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(9)

Contribuție de acoperire II

– 272 071

– 868 828

–1 140 898

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(10)

–

Costuri fixe nealocate

[...]

(11)

Contribuție de acoperire III

[...]

(12)

+

Contribuție anuală

[...]

(13)

Profit sau pierdere

[...]

Rândurile (1) și (2): Informații furnizate de ZT

ZT nu înregistrează separat în conturile analitice veniturile din eliminarea materialului de categoria 3; în schimb, la fel ca în cazul veniturilor realizate din alte produse (de exemplu, pentru grăsimi și uleiuri), le deduce din costurile totale, care sunt apoi alocate între deșeurile interne de abator, materialul de categoria 3 și materialul din BW și Hessa. Cu toate acestea, întrucât pentru materialul de categoria 3 este creat un cont separat, în continuare, venitul din eliminarea materialului de categoria 3 trebuie exclus din costurile totale.

Rândurile (3)-(5): Calculul marjei de contribuție I

Pentru a obține costul corectat, venitul din prelucrarea materialului de categoria 3 care se deduce din costuri este alocat proporțional între deșeurile interne de abator, materialul de categoria 3 și materialul din BW si Hessa. Diferența de costuri totale între rândul (2) și rândul (4) corespunde, astfel, venitului din eliminarea materialului de categoria 3 de la rândul (3).

întrucât nu au fost disponibile date, Comisia nu a putut verifica dacă ZT a alocat costurile totale de la rândurile (2) și (3) în mod corect între diferitele servicii. În special, trebuie remarcat faptul că eliminarea carcaselor de animale reprezintă o proporție extrem de mare din costurile de capacitate. Prin urmare, contribuția de acoperire I pentru deșeurile interne de abator, materialul de categoria 3 și materialul din BW și Hessa ar putea fi stabilită la un nivel prea ridicat.

Rândurile (6)-(9): Calculul marjei de contribuție II

În primul rând, din costul rezervei pentru epidemii se calculează subutilizarea în regim de funcționare de două schimburi/5 zile (= capacitate neutilizată datorată ratei de utilizare). Celelalte costuri ale rezervei pentru epidemii sunt apoi împărțite proporțional cu cantitățile implicate și nivelul calculat de subutilizare. Deoarece nu există colectare pentru BW, costurile de colectare și de prelucrare sunt tratate separat. Întrucât costurile directe de capacitate neutilizată au fost deja adăugate în 2009 pentru misiunea din Hessa de Nord și Centrală, nu se mai adăugă alte costuri.

9.5.2.   Contribuțiile anuale finanțează pierderile din eliminarea materialului extern

| (249) | Pe piețele externe ZT are concurenți care sunt nevoiți să finanțeze costurile totale ale instalației integral din propria cifră de afaceri. Nici o întreprindere aflată în concurență cu ZT pentru materialul de categoria 3, nici operatorul anterior din Hessa de Nord și Centrală nu se pot baza pe refinanțarea suplimentară din partea statului a capacității neutilizate din cauza unor factori de exploatare sau a subutilizării datorate nivelului cererii. |
| --- | --- |

(249)

Pe piețele externe ZT are concurenți care sunt nevoiți să finanțeze costurile totale ale instalației integral din propria cifră de afaceri. Nici o întreprindere aflată în concurență cu ZT pentru materialul de categoria 3, nici operatorul anterior din Hessa de Nord și Centrală nu se pot baza pe refinanțarea suplimentară din partea statului a capacității neutilizate din cauza unor factori de exploatare sau a subutilizării datorate nivelului cererii.

9.5.2.1.   Pierderi cu privire la eliminarea materialului de categoria 3

| (250) | La fel ca toate celelalte întreprinderi care elimină material de categoria 3 fără să i se fi încredințat o misiune publică, ZT este obligată să suporte pe cont propriu toate costurile și riscurile asociate. |
| --- | --- |

(250)

La fel ca toate celelalte întreprinderi care elimină material de categoria 3 fără să i se fi încredințat o misiune publică, ZT este obligată să suporte pe cont propriu toate costurile și riscurile asociate.

| (251) | ZT elimină materialul de categoria 3 împreună cu materialele din categoriile 1 și 2 și, prin urmare, nu poate realiza același venit din produse ca în cazul eliminării separate. Creșterea cererii de material de categoria 3 pentru prelucrare pe cont propriu a determinat prăbușirea prețurilor pe care ZT le poate obține de la abatoare. Conform explicațiilor reclamantei, întreprinderile de eliminare plătesc chiar și prime abatoarelor pentru anumite materiale de categoria 3. |
| --- | --- |

(251)

ZT elimină materialul de categoria 3 împreună cu materialele din categoriile 1 și 2 și, prin urmare, nu poate realiza același venit din produse ca în cazul eliminării separate. Creșterea cererii de material de categoria 3 pentru prelucrare pe cont propriu a determinat prăbușirea prețurilor pe care ZT le poate obține de la abatoare. Conform explicațiilor reclamantei, întreprinderile de eliminare plătesc chiar și prime abatoarelor pentru anumite materiale de categoria 3.

| (252) | Tendința este foarte evidentă în rezultatul per tonă în ceea ce privește materialul de categoria 3 prelucrat: în timp ce ZT încă obținea [...] EUR pe tonă în 2002, după o scădere constantă, rezultatul în 2009 a fost de numai [...] EUR. Aceasta este o scădere a producției pe tonă de aproape 70 % în șapte ani.

  Figura 1


  Marjele de contribuție pentru materialul de categoria 3 din 2000 până în 2009 (în EUR)

  [...] |
| --- | --- |

(252)

Tendința este foarte evidentă în rezultatul per tonă în ceea ce privește materialul de categoria 3 prelucrat: în timp ce ZT încă obținea [...] EUR pe tonă în 2002, după o scădere constantă, rezultatul în 2009 a fost de numai [...] EUR. Aceasta este o scădere a producției pe tonă de aproape 70 % în șapte ani.

Figura 1

Marjele de contribuție pentru materialul de categoria 3 din 2000 până în 2009 (în EUR)

[...]

| (253) | În consecință, în ultimii câțiva ani, prelucrarea materialului de categoria 3 a devenit tot mai neprofitabilă pentru ZT. Deși, până în anul 2004, ZT încă își putea acoperi costurile directe, eliminarea materialului de categoria 3 în anii următori nu a mai reprezentat o contribuție pozitivă la acoperirea costurilor legate de capacitatea neutilizată. |
| --- | --- |

(253)

În consecință, în ultimii câțiva ani, prelucrarea materialului de categoria 3 a devenit tot mai neprofitabilă pentru ZT. Deși, până în anul 2004, ZT încă își putea acoperi costurile directe, eliminarea materialului de categoria 3 în anii următori nu a mai reprezentat o contribuție pozitivă la acoperirea costurilor legate de capacitatea neutilizată.

| (254) | Calculul prezentat de Germania, care arată că venitul pe care ZT îl poate obține din eliminarea materialului de categoria 3 este mai mare decât costurile directe, este incorect. Germania își bazează calculul pe costuri din care venitul a fost deja dedus [a se vedea rândul (2) din tabelul 4] și nu utilizează costurile efectiv suportate, cum ar fi corect [a se vedea costurile corectate de la rândul (4) din tabelul 4]. |
| --- | --- |

(254)

Calculul prezentat de Germania, care arată că venitul pe care ZT îl poate obține din eliminarea materialului de categoria 3 este mai mare decât costurile directe, este incorect. Germania își bazează calculul pe costuri din care venitul a fost deja dedus [a se vedea rândul (2) din tabelul 4] și nu utilizează costurile efectiv suportate, cum ar fi corect [a se vedea costurile corectate de la rândul (4) din tabelul 4].

| (255) | Aparent, ZT este pregătită să suporte pierderile constante datorate eliminării de slabă calitate a materialului de categoria 3 pentru a susține exploatarea instalațiilor sale. |
| --- | --- |

(255)

Aparent, ZT este pregătită să suporte pierderile constante datorate eliminării de slabă calitate a materialului de categoria 3 pentru a susține exploatarea instalațiilor sale.

9.5.2.2.   Pierderi din subutilizare

| (256) | Un alt motiv important pentru pierderile ZT este acela că instalația a fost insuficient exploatată în cei mai mulți dintre ani. În câțiva ani, subutilizarea în regim de funcționare de două schimburi/5 zile a crescut la peste 25 %, comparativ cu cea mai bună rată de utilizare din 2001. Numai în 2001 și 2002 s-a realizat o rată de utilizare mai bună, în contextul crizei de EST, deși chiar și atunci nu a fost necesar să se recurgă la capacitatea operațională neutilizată pe timp de noapte sau în week-end.

  Figura 2


  Subutilizarea capacității normale a ZT în regim de funcționare în două schimburi/5 zile din 1998 până în 2009 |
| --- | --- |

(256)

Un alt motiv important pentru pierderile ZT este acela că instalația a fost insuficient exploatată în cei mai mulți dintre ani. În câțiva ani, subutilizarea în regim de funcționare de două schimburi/5 zile a crescut la peste 25 %, comparativ cu cea mai bună rată de utilizare din 2001. Numai în 2001 și 2002 s-a realizat o rată de utilizare mai bună, în contextul crizei de EST, deși chiar și atunci nu a fost necesar să se recurgă la capacitatea operațională neutilizată pe timp de noapte sau în week-end.

Figura 2

Subutilizarea capacității normale a ZT în regim de funcționare în două schimburi/5 zile din 1998 până în 2009

Image

| (257) | Motivul subutilizării însemnate după anul 2002 l-a reprezentat reducerea efectivelor de animale și, implicit, scăderea cantității de material intern, care s-a diminuat cu peste 35 % în perioada 2002-2009. ZT a urmărit să utilizeze capacitatea eliberată prin acceptarea unor cantități mai mari de material extern. Cu toate acestea, doar după ce a câștigat procedura de licitație din Hessa de Nord și Centrală, ZT a fost în măsură să readucă rata de utilizare aproximativ la nivelul din 2002/2003. |
| --- | --- |

(257)

Motivul subutilizării însemnate după anul 2002 l-a reprezentat reducerea efectivelor de animale și, implicit, scăderea cantității de material intern, care s-a diminuat cu peste 35 % în perioada 2002-2009. ZT a urmărit să utilizeze capacitatea eliberată prin acceptarea unor cantități mai mari de material extern. Cu toate acestea, doar după ce a câștigat procedura de licitație din Hessa de Nord și Centrală, ZT a fost în măsură să readucă rata de utilizare aproximativ la nivelul din 2002/2003.

9.5.2.3.   Pierderile din procedura de licitație din Hessa de Nord și Centrală

| (258) | Deoarece ZT a prestat servicii de eliminare în Hessa de Nord și Centrală numai din anul 2009, există foarte puține date cu privire la rezultatele obținute din această activitate. Conturile analitice din 2009 care au fost prezentate par să arate că noua încredințare a generat o marjă de contribuție pozitivă, după deducerea costurilor de exploatare a capacității neutilizate de aproximativ 200 000 EUR. |
| --- | --- |

(258)

Deoarece ZT a prestat servicii de eliminare în Hessa de Nord și Centrală numai din anul 2009, există foarte puține date cu privire la rezultatele obținute din această activitate. Conturile analitice din 2009 care au fost prezentate par să arate că noua încredințare a generat o marjă de contribuție pozitivă, după deducerea costurilor de exploatare a capacității neutilizate de aproximativ 200 000 EUR.

| (259) | Cu toate acestea, documentația de licitație sugerează că ZT a prezentat o ofertă care era sub costurile sale efective. Chiar potrivit declarației Germaniei, dobânda pe care ZT o plătește pentru creditele sale bancare este mai mare decât dobânda calculată stabilită de ZT în conformitate cu normele de calcul pentru procedura de licitație. Cu alte cuvinte, ZT nu se așteaptă să își poată acoperi integral cheltuielile legate de dobânzile la creditele contractate sau să poată obține un randament rezonabil al capitalului propriu. |
| --- | --- |

(259)

Cu toate acestea, documentația de licitație sugerează că ZT a prezentat o ofertă care era sub costurile sale efective. Chiar potrivit declarației Germaniei, dobânda pe care ZT o plătește pentru creditele sale bancare este mai mare decât dobânda calculată stabilită de ZT în conformitate cu normele de calcul pentru procedura de licitație. Cu alte cuvinte, ZT nu se așteaptă să își poată acoperi integral cheltuielile legate de dobânzile la creditele contractate sau să poată obține un randament rezonabil al capitalului propriu.

| (260) | Dobânda totală la credite a ZT se ridică la 1,07 milioane EUR pe an. Presupunând, în conformitate cu proporția din capacitatea totală reprezentată de cantitatea pentru eliminarea din Hessa de Nord și Centrală, că aproximativ un sfert din costul împrumuturilor poate fi atribuit misiunii din Hessa de Nord și Centrală, ponderea costurilor este de 0,26 milioane EUR, comparativ cu 0,16 milioane EUR, cuantum pe care ZT l-a stabilit în calculul tarifelor pentru Hessa de Nord și Centrală. În afară de cele 0,10 milioane EUR reprezentând dobânzi la împrumuturi, care nu sunt acoperite anual, nici dobânda la capital nu este acoperită. |
| --- | --- |

(260)

Dobânda totală la credite a ZT se ridică la 1,07 milioane EUR pe an. Presupunând, în conformitate cu proporția din capacitatea totală reprezentată de cantitatea pentru eliminarea din Hessa de Nord și Centrală, că aproximativ un sfert din costul împrumuturilor poate fi atribuit misiunii din Hessa de Nord și Centrală, ponderea costurilor este de 0,26 milioane EUR, comparativ cu 0,16 milioane EUR, cuantum pe care ZT l-a stabilit în calculul tarifelor pentru Hessa de Nord și Centrală. În afară de cele 0,10 milioane EUR reprezentând dobânzi la împrumuturi, care nu sunt acoperite anual, nici dobânda la capital nu este acoperită.

| (261) | O întreprindere care acționează rațional nu ar fi depus o ofertă care să nu acopere costurile anticipate de capital. Referirea repetată a Germaniei la presupuse cerințe ale unor norme de calculare a tarifelor care nu permit transferul integral al costului nu schimbă în niciun fel acest fapt. Niciun operator economic din sectorul privat nu poate fi obligat sau nu ar fi pregătit să presteze servicii la prețuri care nu îi permit să își acopere costurile și să realizeze un profit rezonabil. |
| --- | --- |

(261)

O întreprindere care acționează rațional nu ar fi depus o ofertă care să nu acopere costurile anticipate de capital. Referirea repetată a Germaniei la presupuse cerințe ale unor norme de calculare a tarifelor care nu permit transferul integral al costului nu schimbă în niciun fel acest fapt. Niciun operator economic din sectorul privat nu poate fi obligat sau nu ar fi pregătit să presteze servicii la prețuri care nu îi permit să își acopere costurile și să realizeze un profit rezonabil.

| (262) | Chiar dacă se pornește de la conturile analitice prezentate pentru 2009, care prezintă o marjă de contribuție pozitivă de aproximativ 200 000 EUR, marjele anticipate de contribuție pe parcursul duratei de 10 ani a contractului nu pot compensa pierderile datorate subutilizării, care, în medie, s-au ridicat la aproximativ 700 000 EUR pe an începând din 2002. Prin urmare, o întreprindere care funcționează în condiții de piață nu ar fi menținut o capacitate subutilizată o perioadă atât de îndelungată. |
| --- | --- |

(262)

Chiar dacă se pornește de la conturile analitice prezentate pentru 2009, care prezintă o marjă de contribuție pozitivă de aproximativ 200 000 EUR, marjele anticipate de contribuție pe parcursul duratei de 10 ani a contractului nu pot compensa pierderile datorate subutilizării, care, în medie, s-au ridicat la aproximativ 700 000 EUR pe an începând din 2002. Prin urmare, o întreprindere care funcționează în condiții de piață nu ar fi menținut o capacitate subutilizată o perioadă atât de îndelungată.

| (263) | În cazul materialului extern, este evident că, datorită contribuțiilor anuale, ZT comercializa o capacitate la prețuri inferioare costurilor și menținea de mai mulți ani o capacitate subutilizată, fără a putea compensa prin câștiguri viitoare pierderile cauzate de subutilizare în anii precedenți. Astfel, este evident că ZT a păstrat capacitatea pe piață, ceea ce o întreprindere de eliminare rațională nu și-ar fi putut permite. |
| --- | --- |

(263)

În cazul materialului extern, este evident că, datorită contribuțiilor anuale, ZT comercializa o capacitate la prețuri inferioare costurilor și menținea de mai mulți ani o capacitate subutilizată, fără a putea compensa prin câștiguri viitoare pierderile cauzate de subutilizare în anii precedenți. Astfel, este evident că ZT a păstrat capacitatea pe piață, ceea ce o întreprindere de eliminare rațională nu și-ar fi putut permite.

9.5.3.   Contribuțiile anuale finanțează pierderile din eliminarea materialului intern

| (264) | Costurile de exploatare a capacității neutilizate generate de eliminarea materialului intern trebuie să fie acoperite prin taxele percepute. ZT, la fel ca toate celelalte întreprinderi însărcinate cu eliminarea materialului controlat, trebuie să dea asigurări, pe propria răspundere, că îndeplinesc această sarcină în contextul unei gestionări prudente, desfășurându-și activitatea într-un mod adecvat. O plată compensatorie suplimentară ar elibera întreprinderea de această responsabilitate economică. |
| --- | --- |

(264)

Costurile de exploatare a capacității neutilizate generate de eliminarea materialului intern trebuie să fie acoperite prin taxele percepute. ZT, la fel ca toate celelalte întreprinderi însărcinate cu eliminarea materialului controlat, trebuie să dea asigurări, pe propria răspundere, că îndeplinesc această sarcină în contextul unei gestionări prudente, desfășurându-și activitatea într-un mod adecvat. O plată compensatorie suplimentară ar elibera întreprinderea de această responsabilitate economică.

| (265) | Costurile legate de capacitatea neutilizată cauzate de factori operaționali trebuie, prin urmare, alocate între eliminarea animalelor moarte și a deșeurilor de abator. Există diferite abordări în landuri pentru alocarea costurilor de exploatare a capacității neutilizate între eliminarea deșeurilor de abator și a carcaselor de animale. În unele landuri, pentru animalele moarte se alocă un procent mai mare din costurile de capacitate neutilizată decât pentru deșeurile de abator. Având în vedere că nici reglementările tarifare, nici Verbandsordnung nu stabilesc o scară de alocare, costurile de capacitate neutilizată vor fi alocate în mod proporțional. |
| --- | --- |

(265)

Costurile legate de capacitatea neutilizată cauzate de factori operaționali trebuie, prin urmare, alocate între eliminarea animalelor moarte și a deșeurilor de abator. Există diferite abordări în landuri pentru alocarea costurilor de exploatare a capacității neutilizate între eliminarea deșeurilor de abator și a carcaselor de animale. În unele landuri, pentru animalele moarte se alocă un procent mai mare din costurile de capacitate neutilizată decât pentru deșeurile de abator. Având în vedere că nici reglementările tarifare, nici Verbandsordnung nu stabilesc o scară de alocare, costurile de capacitate neutilizată vor fi alocate în mod proporțional.

9.5.3.1.   Prețuri inferioare costurilor pentru eliminarea deșeurilor de abator

| (266) | Conform declarațiilor Germaniei, ZT concurează cu alte întreprinderi de eliminare a deșeurilor de abator. Cuantumul taxelor de eliminare a deșeurilor interne de abator afectează cota de separare a abatoarelor și, prin urmare, cantitatea de material de categoria 3 pur disponibilă pentru alte întreprinderi de eliminare. |
| --- | --- |

(266)

Conform declarațiilor Germaniei, ZT concurează cu alte întreprinderi de eliminare a deșeurilor de abator. Cuantumul taxelor de eliminare a deșeurilor interne de abator afectează cota de separare a abatoarelor și, prin urmare, cantitatea de material de categoria 3 pur disponibilă pentru alte întreprinderi de eliminare.

| (267) | Întrucât, în medie, încasările abia acoperă costurile directe, de-a lungul timpului, se conturează același tip de imagine ca în cazul marjelor de contribuție privind materialul de categoria 3: până în 2004, încasările au depășit costurile directe, însă, odată cu noua schemă tarifară din 2005, care a condus la o scădere a veniturilor medii pe tonă de la 160 EUR la 116 EUR – cu alte cuvinte, o scădere de 27,5 % – nici măcar costurile directe nu pot fi acoperite în următorii ani și, prin urmare, nu ar putea fi obținută nicio contribuție care să acopere costurile de exploatare a capacității neutilizate. Până în anul 2009 nu s-a revenit la o marjă de contribuție I pozitivă (a se vedea tabelul 4). |
| --- | --- |

(267)

Întrucât, în medie, încasările abia acoperă costurile directe, de-a lungul timpului, se conturează același tip de imagine ca în cazul marjelor de contribuție privind materialul de categoria 3: până în 2004, încasările au depășit costurile directe, însă, odată cu noua schemă tarifară din 2005, care a condus la o scădere a veniturilor medii pe tonă de la 160 EUR la 116 EUR – cu alte cuvinte, o scădere de 27,5 % – nici măcar costurile directe nu pot fi acoperite în următorii ani și, prin urmare, nu ar putea fi obținută nicio contribuție care să acopere costurile de exploatare a capacității neutilizate. Până în anul 2009 nu s-a revenit la o marjă de contribuție I pozitivă (a se vedea tabelul 4).

| (268) | În lipsa contribuției anuale, ZT nu ar fi putut, în mod evident, menține această politică tarifară. La fel ca în cazul deșeurilor de abator de categoria 3, din anul 2005, ZT a acceptat prețuri care nici măcar nu acopereau costurile sale directe pentru a exploata în continuare capacitatea instalației sale. În ansamblu, pentru materialele interne, există o clară marjă negativă de contribuție II – după deducerea costurilor de exploatare a capacității neutilizate – în valoare totală de aproximativ 13 % din cifra de afaceri (a se vedea tabelul 4). |
| --- | --- |

(268)

În lipsa contribuției anuale, ZT nu ar fi putut, în mod evident, menține această politică tarifară. La fel ca în cazul deșeurilor de abator de categoria 3, din anul 2005, ZT a acceptat prețuri care nici măcar nu acopereau costurile sale directe pentru a exploata în continuare capacitatea instalației sale. În ansamblu, pentru materialele interne, există o clară marjă negativă de contribuție II – după deducerea costurilor de exploatare a capacității neutilizate – în valoare totală de aproximativ 13 % din cifra de afaceri (a se vedea tabelul 4).

9.5.3.2.   Consolidarea prin contribuțiile anuale directe a poziției de monopol în zona acoperită de asociație

| (269) | Germania consideră că ZT nu a obținut niciun avantaj economic din contribuțiile anuale, fiind irelevant dacă statul acordă compensații pentru menținerea rezervei pentru epidemii la dispoziția directă a întreprinderii de eliminare sau o finanțează indirect prin acordarea de ajutoare privind EST întreprinderilor producătoare de materiale. În acest ultim caz, costul rezervei pentru epidemii ar fi inclus în tarife, dar, în același timp, cei responsabili pentru producerea materialului ar obține o scutire printr-un ajutor proporțional mai mare. În ambele cazuri, bugetul public ar fi cel care ar suporta, în realitate, o mare parte a sarcinii, aspect care este vizat în principal de analiza din perspectiva dreptului concurenței. |
| --- | --- |

(269)

Germania consideră că ZT nu a obținut niciun avantaj economic din contribuțiile anuale, fiind irelevant dacă statul acordă compensații pentru menținerea rezervei pentru epidemii la dispoziția directă a întreprinderii de eliminare sau o finanțează indirect prin acordarea de ajutoare privind EST întreprinderilor producătoare de materiale. În acest ultim caz, costul rezervei pentru epidemii ar fi inclus în tarife, dar, în același timp, cei responsabili pentru producerea materialului ar obține o scutire printr-un ajutor proporțional mai mare. În ambele cazuri, bugetul public ar fi cel care ar suporta, în realitate, o mare parte a sarcinii, aspect care este vizat în principal de analiza din perspectiva dreptului concurenței.

| (270) | În primul rând, trebuie remarcat încă o dată (a se vedea secțiunea 2.5.3) că ZT primește contribuția anuală în plus față de ajutorul privind EST, care este destinat agricultorilor. Mai mult decât atât, ZT beneficiază de un nivel mai ridicat de asistență prin ajutorul privind EST în Renania-Palatinat decât în Hessa de Nord și Centrală, având în vedere că prețul pe tonă în acest land (212 EUR) și, prin urmare, temeiul pentru ajutorul privind EST, este mult mai scăzut decât prețul pe tonă din Renania-Palatinat (390 EUR). În mod clar, agricultorii din zona acoperită de asociație nu beneficiază de tarife mai mici datorită contribuțiilor anuale. |
| --- | --- |

(270)

În primul rând, trebuie remarcat încă o dată (a se vedea secțiunea 2.5.3) că ZT primește contribuția anuală în plus față de ajutorul privind EST, care este destinat agricultorilor. Mai mult decât atât, ZT beneficiază de un nivel mai ridicat de asistență prin ajutorul privind EST în Renania-Palatinat decât în Hessa de Nord și Centrală, având în vedere că prețul pe tonă în acest land (212 EUR) și, prin urmare, temeiul pentru ajutorul privind EST, este mult mai scăzut decât prețul pe tonă din Renania-Palatinat (390 EUR). În mod clar, agricultorii din zona acoperită de asociație nu beneficiază de tarife mai mici datorită contribuțiilor anuale.

| (271) | În al doilea rând, Orientările comunitare privind EST impun în mod explicit prezentarea de dovezi care să ateste că ajutorul nu avantajează întreprinderile producătoare din aval (61). Totuși, așa cum se arată la secțiunile 9.5.2 și 9.5.3, ZT utilizează efectiv contribuția anuală pentru finanțarea pierderilor cauzate de politica sa tarifară, capacitatea subutilizată sau alte ineficiențe din cadrul operațiunilor sale comerciale. |
| --- | --- |

(271)

În al doilea rând, Orientările comunitare privind EST impun în mod explicit prezentarea de dovezi care să ateste că ajutorul nu avantajează întreprinderile producătoare din aval (61). Totuși, așa cum se arată la secțiunile 9.5.2 și 9.5.3, ZT utilizează efectiv contribuția anuală pentru finanțarea pierderilor cauzate de politica sa tarifară, capacitatea subutilizată sau alte ineficiențe din cadrul operațiunilor sale comerciale.

| (272) | Germania este, prin urmare, în mod clar în imposibilitatea de a dovedi că contribuția anuală avantajează agricultorii ca o compensație pentru costul eliminării animalelor moarte. În schimb, rămâne fără răspuns întrebarea dacă agricultorii nu ar beneficia de prețuri mai scăzute în absența contribuției anuale, deoarece ZT ar fi astfel supusă mai devreme presiuni economice mai mare privind adaptarea capacității și practicilor sale comerciale la condițiile pieței. |
| --- | --- |

(272)

Germania este, prin urmare, în mod clar în imposibilitatea de a dovedi că contribuția anuală avantajează agricultorii ca o compensație pentru costul eliminării animalelor moarte. În schimb, rămâne fără răspuns întrebarea dacă agricultorii nu ar beneficia de prețuri mai scăzute în absența contribuției anuale, deoarece ZT ar fi astfel supusă mai devreme presiuni economice mai mare privind adaptarea capacității și practicilor sale comerciale la condițiile pieței.

9.5.4.   Rezumat

| (273) | Germania nu a putut demonstra că contribuțiile anuale acordate ZT sunt justificate drept compensații din partea statului pentru obligațiile care decurg din Verbandsordnung. Criteriile Altmark nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(273)

Germania nu a putut demonstra că contribuțiile anuale acordate ZT sunt justificate drept compensații din partea statului pentru obligațiile care decurg din Verbandsordnung. Criteriile Altmark nu sunt îndeplinite.

| (274) | O analiză detaliată a veniturilor și a conturilor analitice ale ZT indică, în schimb, că prin contribuțiile anuale ZT a beneficiat de avantaje economice în legătură cu eliminarea materialului intern și extern. |
| --- | --- |

(274)

O analiză detaliată a veniturilor și a conturilor analitice ale ZT indică, în schimb, că prin contribuțiile anuale ZT a beneficiat de avantaje economice în legătură cu eliminarea materialului intern și extern.

| (275) | Prin urmare, contribuțiile anuale constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(275)

Prin urmare, contribuțiile anuale constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

10.   EVALUAREA ILEGALITĂȚII ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 108 ALINEATUL (3) DIN TFUE

| (276) | Contribuțiile anuale de care a beneficiat ZT începând din 1979 nu au fost notificate Comisiei în temeiul articolului 108 (3) din TFUE. Prin urmare, contribuțiile anuale constituie ajutor de stat ilegal în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(276)

Contribuțiile anuale de care a beneficiat ZT începând din 1979 nu au fost notificate Comisiei în temeiul articolului 108 (3) din TFUE. Prin urmare, contribuțiile anuale constituie ajutor de stat ilegal în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE.

| (277) | Nu poate fi acordată nicio exceptare de la obligația de notificare în conformitate cu Decizia 2005/842CE a Comisiei din 28 noiembrie 2005 privind aplicarea articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE la ajutorul de stat, sub forma compensației pentru obligația de serviciu public, acordat anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (62) („Decizia SIEG 2005”), precum și cu Decizia 2012/21/UE a Comisiei din 20 decembrie 2011 privind aplicarea articolului 106 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public acordate anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (63) („Decizia SIEG 2011”), deoarece, astfel cum se arată în secțiunea 9, asociației ZT nu i s-a încredințat un serviciu de interes economic general, având în vedere faptul că eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2, asigurarea unei rezerve pentru epidemii și eliminarea materialului de categoria 3 nu sunt servicii de interes economic general. În plus, al doilea criteriu Altmark nu este îndeplinit pentru perioada 1979-2010, iar al treilea criteriu Altmark nu este îndeplinit pentru întreaga perioadă începând cu anul 1979. În consecință, articolele 4 și 5 din Deciziile SIEG din 2005 și 2012 referitoare la exceptări nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(277)

Nu poate fi acordată nicio exceptare de la obligația de notificare în conformitate cu Decizia 2005/842CE a Comisiei din 28 noiembrie 2005 privind aplicarea articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE la ajutorul de stat, sub forma compensației pentru obligația de serviciu public, acordat anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (62) („Decizia SIEG 2005”), precum și cu Decizia 2012/21/UE a Comisiei din 20 decembrie 2011 privind aplicarea articolului 106 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public acordate anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (63) („Decizia SIEG 2011”), deoarece, astfel cum se arată în secțiunea 9, asociației ZT nu i s-a încredințat un serviciu de interes economic general, având în vedere faptul că eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2, asigurarea unei rezerve pentru epidemii și eliminarea materialului de categoria 3 nu sunt servicii de interes economic general. În plus, al doilea criteriu Altmark nu este îndeplinit pentru perioada 1979-2010, iar al treilea criteriu Altmark nu este îndeplinit pentru întreaga perioadă începând cu anul 1979. În consecință, articolele 4 și 5 din Deciziile SIEG din 2005 și 2012 referitoare la exceptări nu sunt îndeplinite.

11.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 106 ALINEATUL (2) DIN TFUE

| (278) | În conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE, dispozițiile tratatului se aplică întreprinderilor cărora li s-au încredințat servicii de interes economic general sau care au caracterul unui monopol fiscal. Cu toate acestea, articolul 106 alineatul (2) din TFUE prevede o excepție de la normele TFUE în cazul în care aplicarea normelor în domeniul concurenței obstrucționează îndeplinirea, de drept sau de fapt, a sarcinilor specifice care le-au fost încredințate. Această dispoziție de exceptare este aplicabilă doar în cazul în care dezvoltarea schimburilor comerciale nu este afectată într-o măsură contrară intereselor Uniunii. |
| --- | --- |

(278)

În conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE, dispozițiile tratatului se aplică întreprinderilor cărora li s-au încredințat servicii de interes economic general sau care au caracterul unui monopol fiscal. Cu toate acestea, articolul 106 alineatul (2) din TFUE prevede o excepție de la normele TFUE în cazul în care aplicarea normelor în domeniul concurenței obstrucționează îndeplinirea, de drept sau de fapt, a sarcinilor specifice care le-au fost încredințate. Această dispoziție de exceptare este aplicabilă doar în cazul în care dezvoltarea schimburilor comerciale nu este afectată într-o măsură contrară intereselor Uniunii.

| (279) | În conformitate cu punctul 69 din Orientările Uniunii privind SIEG, Comisia aplică principiile directoare ale Uniunii în cazul tuturor ajutoarelor ilegale asupra cărora a adoptat o decizie ulterior datei de 31 ianuarie 2012, chiar dacă ajutorul a fost acordat înainte de această dată. Întrucât contribuțiile anuale constituie ajutor de stat ilegal, trebuie aplicate Orientările Uniunii privind SIEG. |
| --- | --- |

(279)

În conformitate cu punctul 69 din Orientările Uniunii privind SIEG, Comisia aplică principiile directoare ale Uniunii în cazul tuturor ajutoarelor ilegale asupra cărora a adoptat o decizie ulterior datei de 31 ianuarie 2012, chiar dacă ajutorul a fost acordat înainte de această dată. Întrucât contribuțiile anuale constituie ajutor de stat ilegal, trebuie aplicate Orientările Uniunii privind SIEG.

| (280) | Astfel cum se precizează la secțiunea 8.1, asociației ZT nu i se încredințează un serviciu de interes economic general, întrucât eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2, menținerea unei rezerve pentru epidemii și eliminarea materialului de categoria 3 nu constituie servicii de interes economic general. Chiar și numai din acest motiv, contribuțiile anuale nu sunt compatibile în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE și al Orientărilor Uniunii privind SIEG. |
| --- | --- |

(280)

Astfel cum se precizează la secțiunea 8.1, asociației ZT nu i se încredințează un serviciu de interes economic general, întrucât eliminarea materialelor din categoriile 1 și 2, menținerea unei rezerve pentru epidemii și eliminarea materialului de categoria 3 nu constituie servicii de interes economic general. Chiar și numai din acest motiv, contribuțiile anuale nu sunt compatibile în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE și al Orientărilor Uniunii privind SIEG.

| (281) | În conformitate cu al doilea și al treilea criteriu Altmark, ajutorul acordat în temeiul Orientărilor Uniunii privind SIEG poate fi considerat compatibil cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE în cazul în care există un act de încredințare care să stabilească metodele de calcul al compensației (secțiunea 2.3) și în cazul în care cuantumul ajutorului nu depășește costurile nete ale obligației de serviciu public (secțiunea 2.8). |
| --- | --- |

(281)

În conformitate cu al doilea și al treilea criteriu Altmark, ajutorul acordat în temeiul Orientărilor Uniunii privind SIEG poate fi considerat compatibil cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE în cazul în care există un act de încredințare care să stabilească metodele de calcul al compensației (secțiunea 2.3) și în cazul în care cuantumul ajutorului nu depășește costurile nete ale obligației de serviciu public (secțiunea 2.8).

| (282) | Astfel cum s-a dovedit în detaliu în secțiunea 9.2, al doilea criteriu Altmark nu este îndeplinit pentru perioada 1979-2009, iar al treilea criteriu Altmark nu este îndeplinit pentru întreaga perioadă. În consecință, secțiunea 2.3 din Orientările Uniunii privind SIEG (pentru perioada 1979-2009) și secțiunea 2.8 (pentru întreaga perioadă) nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(282)

Astfel cum s-a dovedit în detaliu în secțiunea 9.2, al doilea criteriu Altmark nu este îndeplinit pentru perioada 1979-2009, iar al treilea criteriu Altmark nu este îndeplinit pentru întreaga perioadă. În consecință, secțiunea 2.3 din Orientările Uniunii privind SIEG (pentru perioada 1979-2009) și secțiunea 2.8 (pentru întreaga perioadă) nu sunt îndeplinite.

| (283) | Prin urmare, contribuția anuală nu poate fi justificată în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE și al Orientărilor Uniunii privind SIEG ca ajutor pentru menținerea rezervei pentru epidemii în zona acoperită de asociație. |
| --- | --- |

(283)

Prin urmare, contribuția anuală nu poate fi justificată în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE și al Orientărilor Uniunii privind SIEG ca ajutor pentru menținerea rezervei pentru epidemii în zona acoperită de asociație.

12.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII CA AJUTOR PENTRU FINANȚAREA COSTURILOR DE ELIMINARE A CARCASELOR DE ANIMALE ȘI A DEȘEURILOR DE ABATOR ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (3) LITERA (c) DIN TFUE

| (284) | Contribuțiile anuale constituie ajutor de exploatare, care este, în general, interzis (64). Sarcina probei privind compatibilitatea unui astfel de ajutor revine, prin urmare, statului membru. |
| --- | --- |

(284)

Contribuțiile anuale constituie ajutor de exploatare, care este, în general, interzis (64). Sarcina probei privind compatibilitatea unui astfel de ajutor revine, prin urmare, statului membru.

| (285) | Orientările comunitare privind EST și orientările privind ajutoarele agricole 2007-2013 interzic orice ajutor pentru finanțarea costurilor de eliminare a deșeurilor de abator și permit ajutorul pentru finanțarea costurilor de eliminare a animalelor moarte, cu condiția ca de acestea să beneficieze doar agricultorii. Întreprinderile din aval – precum abatoarele sau întreprinderi de eliminare – nu pot beneficia de ajutor în niciun caz (65). |
| --- | --- |

(285)

Orientările comunitare privind EST și orientările privind ajutoarele agricole 2007-2013 interzic orice ajutor pentru finanțarea costurilor de eliminare a deșeurilor de abator și permit ajutorul pentru finanțarea costurilor de eliminare a animalelor moarte, cu condiția ca de acestea să beneficieze doar agricultorii. Întreprinderile din aval – precum abatoarele sau întreprinderi de eliminare – nu pot beneficia de ajutor în niciun caz (65).

| (286) | În scopul simplificării administrative, ajutorul agricol pentru costurile de eliminare a animalelor moarte poate fi plătit direct către întreprinderile de eliminare, dar trebuie să se demonstreze că întregul ajutor revine agricultorilor (66). |
| --- | --- |

(286)

În scopul simplificării administrative, ajutorul agricol pentru costurile de eliminare a animalelor moarte poate fi plătit direct către întreprinderile de eliminare, dar trebuie să se demonstreze că întregul ajutor revine agricultorilor (66).

| (287) | După cum s-a arătat în secțiunea 9, contribuțiile anuale oferă asociației ZT un avantaj economic și nu avantajează în niciun fel agricultorii din zona acoperită de asociație, din moment ce aceștia trebuie chiar să plătească prețuri mai mari pentru eliminarea animalelor moarte decât în Hessa de Nord și Centrală, de exemplu. Germania nu a putut nici să demonstreze că există un transfer integral al contribuțiilor anuale către agricultori. |
| --- | --- |

(287)

După cum s-a arătat în secțiunea 9, contribuțiile anuale oferă asociației ZT un avantaj economic și nu avantajează în niciun fel agricultorii din zona acoperită de asociație, din moment ce aceștia trebuie chiar să plătească prețuri mai mari pentru eliminarea animalelor moarte decât în Hessa de Nord și Centrală, de exemplu. Germania nu a putut nici să demonstreze că există un transfer integral al contribuțiilor anuale către agricultori.

| (288) | În plus, în decizia Comisiei N 15/04 din 6 iulie 2004 de aprobare a schemei de ajutoare pentru compensarea agricultorilor din zona acoperită de ZT pentru costurile de eliminare a animalelor moarte în perioada 1998-2013 s-a precizat că ajutorul agricol aprobat nu trebuie să fie cumulat cu alte ajutoare. |
| --- | --- |

(288)

În plus, în decizia Comisiei N 15/04 din 6 iulie 2004 de aprobare a schemei de ajutoare pentru compensarea agricultorilor din zona acoperită de ZT pentru costurile de eliminare a animalelor moarte în perioada 1998-2013 s-a precizat că ajutorul agricol aprobat nu trebuie să fie cumulat cu alte ajutoare.

| (289) | În ceea ce privește ajutorul ilegal acordat înainte de 1 ianuarie 2003, secțiunea VI din Orientările comunitare privind EST prevede excepții:






  (a) | ajutorul poate fi aprobat pentru finanțarea costurilor de eliminare a animalelor moarte, chiar dacă este acordat la nivelul producției, prelucrării și comercializării, până la 100 %; |
| --- | --- | --- |

(289)

În ceea ce privește ajutorul ilegal acordat înainte de 1 ianuarie 2003, secțiunea VI din Orientările comunitare privind EST prevede excepții:

(a)

ajutorul poate fi aprobat pentru finanțarea costurilor de eliminare a animalelor moarte, chiar dacă este acordat la nivelul producției, prelucrării și comercializării, până la 100 %;

| (b) | în plus, în cazuri excepționale, ajutorul pentru eliminarea deșeurilor de abator poate fi compatibil cu piața internă, ținând seama de durata scurtă și de necesitatea de a asigura că principiul „poluatorul plătește” este respectat pe termen lung. |
| --- | --- |

(b)

în plus, în cazuri excepționale, ajutorul pentru eliminarea deșeurilor de abator poate fi compatibil cu piața internă, ținând seama de durata scurtă și de necesitatea de a asigura că principiul „poluatorul plătește” este respectat pe termen lung.

| (290) | Nici aceste excepții nu sunt aplicabile. Contribuțiile anuale nu sunt limitate la costurile de eliminare a animalelor moarte, care au fost, în orice caz, finanțate în cea mai mare parte în cadrul regimului de ajutoare agricole, nici nu sunt o măsură pe termen scurt de durată limitată în ceea ce privește deșeurile de abator. |
| --- | --- |

(290)

Nici aceste excepții nu sunt aplicabile. Contribuțiile anuale nu sunt limitate la costurile de eliminare a animalelor moarte, care au fost, în orice caz, finanțate în cea mai mare parte în cadrul regimului de ajutoare agricole, nici nu sunt o măsură pe termen scurt de durată limitată în ceea ce privește deșeurile de abator.

| (291) | În cele din urmă ar trebui, de asemenea, subliniat faptul că Germania nu a prezentat argumente care să confirme compatibilitatea contribuțiilor anuale în conformitate cu Orientările comunitare privind EST și cu Orientările privind ajutoarele agricole 2007-2013. |
| --- | --- |

(291)

În cele din urmă ar trebui, de asemenea, subliniat faptul că Germania nu a prezentat argumente care să confirme compatibilitatea contribuțiilor anuale în conformitate cu Orientările comunitare privind EST și cu Orientările privind ajutoarele agricole 2007-2013.

| (292) | Deoarece contribuțiile anuale sunt în beneficiul ZT, acestea nu pot fi considerate ajutoare compatibile cu piața internă în sensul Orientărilor comunitare privind EST și al Orientărilor privind ajutoarele agricole 2007-2013 în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(292)

Deoarece contribuțiile anuale sunt în beneficiul ZT, acestea nu pot fi considerate ajutoare compatibile cu piața internă în sensul Orientărilor comunitare privind EST și al Orientărilor privind ajutoarele agricole 2007-2013 în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

13.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII CONTRIBUȚIEI ANUALE CA AJUTOR DE MEDIU ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (3) LITERA (c) DIN TFUE

| (293) | Contribuțiile anuale constituie ajutor de exploatare, care este în general interzis (67). Sarcina probei pentru compatibilitatea acestui ajutor revine, prin urmare, statului membru. Germania a susținut că contribuțiile anuale constituie ajutor de mediu. |
| --- | --- |

(293)

Contribuțiile anuale constituie ajutor de exploatare, care este în general interzis (67). Sarcina probei pentru compatibilitatea acestui ajutor revine, prin urmare, statului membru. Germania a susținut că contribuțiile anuale constituie ajutor de mediu.

| (294) | În conformitate cu punctul 132 din Orientările privind ajutoarele de mediu, ajutoarele pentru investiții destinate întreprinderilor care remediază daunele aduse mediului prin decontaminarea amplasamentelor sunt considerate compatibile cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, cu condiția să conducă la o îmbunătățire a protecției mediului. Cu toate acestea, principiul „poluatorul plătește” prevăzut la articolul 191 alineatul (2) din TFUE și Orientările privind ajutoarele de mediu trebuie respectate. În conformitate cu punctul 132 din Orientările privind ajutoarele de mediu, poluatorul trebuie să finanțeze decontaminarea fără ajutor de stat. Persoana care trebuie considerată ca fiind poluator este stabilită în raport cu persoana răspunzătoare în temeiul legislației naționale. |
| --- | --- |

(294)

În conformitate cu punctul 132 din Orientările privind ajutoarele de mediu, ajutoarele pentru investiții destinate întreprinderilor care remediază daunele aduse mediului prin decontaminarea amplasamentelor sunt considerate compatibile cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, cu condiția să conducă la o îmbunătățire a protecției mediului. Cu toate acestea, principiul „poluatorul plătește” prevăzut la articolul 191 alineatul (2) din TFUE și Orientările privind ajutoarele de mediu trebuie respectate. În conformitate cu punctul 132 din Orientările privind ajutoarele de mediu, poluatorul trebuie să finanțeze decontaminarea fără ajutor de stat. Persoana care trebuie considerată ca fiind poluator este stabilită în raport cu persoana răspunzătoare în temeiul legislației naționale.

| (295) | Momentul temporal relevant pentru evaluarea situației în conformitate cu legea răspunderii naționale depinde de situația juridică din momentul în care decizia oficială a fost emisă. |
| --- | --- |

(295)

Momentul temporal relevant pentru evaluarea situației în conformitate cu legea răspunderii naționale depinde de situația juridică din momentul în care decizia oficială a fost emisă.

| (296) | Germania nu contestă că, în conformitate cu ordinele de decontaminare din 21 aprilie 1997 pentru amplasamentul Sohrschied și din 31 martie 1998 pentru amplasamentul Sprendlingen-Gensingen ZT, a avut obligația deplină, ca poluator, de a decontamina ambele amplasamente în conformitate cu legislația națională în vigoare la acel moment. Astfel, ZT este răspunzătoare în temeiul legislației germane, ca poluator, pentru costurile de decontaminare a solului ambelor amplasamente. Germania susține că, în temeiul unei hotărâri a Bundesverfassungsgericht, emisă la 16 februarie 2000 (68), finanțarea costurilor de decontaminare dincolo de pragul de răspundere prin intermediul contribuțiilor anuale ar trebui să fie considerată drept ajutor compatibil, deoarece răspunderea persoanelor private a fost limitată prin această hotărâre la valorile de piață ale terenurilor. |
| --- | --- |

(296)

Germania nu contestă că, în conformitate cu ordinele de decontaminare din 21 aprilie 1997 pentru amplasamentul Sohrschied și din 31 martie 1998 pentru amplasamentul Sprendlingen-Gensingen ZT, a avut obligația deplină, ca poluator, de a decontamina ambele amplasamente în conformitate cu legislația națională în vigoare la acel moment. Astfel, ZT este răspunzătoare în temeiul legislației germane, ca poluator, pentru costurile de decontaminare a solului ambelor amplasamente. Germania susține că, în temeiul unei hotărâri a Bundesverfassungsgericht, emisă la 16 februarie 2000 (68), finanțarea costurilor de decontaminare dincolo de pragul de răspundere prin intermediul contribuțiilor anuale ar trebui să fie considerată drept ajutor compatibil, deoarece răspunderea persoanelor private a fost limitată prin această hotărâre la valorile de piață ale terenurilor.

| (297) | Cu toate acestea, argumentul Germaniei pierde din vedere esențialul. În primul rând, decizia Bundesverfassungsgericht se aplică numai „între părți”, cu alte cuvinte, între părțile la proceduri. Însă mai presus de toate, o schimbare în jurisprudența celei mai înalte instanțe nu schimbă situația juridică și, prin urmare, nu este un motiv de revizuire în sensul articolului 51 alineatul (1) punctul 1 din Codul de procedură administrativă în ceea ce privește actele administrative care au devenit obligatorii. |
| --- | --- |

(297)

Cu toate acestea, argumentul Germaniei pierde din vedere esențialul. În primul rând, decizia Bundesverfassungsgericht se aplică numai „între părți”, cu alte cuvinte, între părțile la proceduri. Însă mai presus de toate, o schimbare în jurisprudența celei mai înalte instanțe nu schimbă situația juridică și, prin urmare, nu este un motiv de revizuire în sensul articolului 51 alineatul (1) punctul 1 din Codul de procedură administrativă în ceea ce privește actele administrative care au devenit obligatorii.

| (298) | În conformitate cu jurisprudența germană, hotărârea Bundesverfassungsgericht nu schimbă cu nimic faptul că, la momentul ordinului de decontaminare, toți poluatorii erau răspunzători pentru toate costurile de decontaminare. După hotărârea Bundesverfassungsgericht din 16 februarie 2000, niciunul dintre poluatori nu ar fi putut evita răspunderea deplină ca poluator cu privire la un ordin anterior care a devenit obligatoriu. |
| --- | --- |

(298)

În conformitate cu jurisprudența germană, hotărârea Bundesverfassungsgericht nu schimbă cu nimic faptul că, la momentul ordinului de decontaminare, toți poluatorii erau răspunzători pentru toate costurile de decontaminare. După hotărârea Bundesverfassungsgericht din 16 februarie 2000, niciunul dintre poluatori nu ar fi putut evita răspunderea deplină ca poluator cu privire la un ordin anterior care a devenit obligatoriu.

| (299) | ZT este, prin urmare, răspunzătoare, chiar luând în considerare hotărârea Bundesverfassungsgericht din 16 februarie 2000 în cazul amplasamentelor Sprendlingen-Gensingen și Sohrschied, care a fost citată de Germania. |
| --- | --- |

(299)

ZT este, prin urmare, răspunzătoare, chiar luând în considerare hotărârea Bundesverfassungsgericht din 16 februarie 2000 în cazul amplasamentelor Sprendlingen-Gensingen și Sohrschied, care a fost citată de Germania.

| (300) | Întrucât ZT nu a contestat ordinele de decontaminare, acestea au dobândit efect obligatoriu și sunt definitive. Faptul că în prezent, ulterior evenimentului, Germania neagă, în esență, răspunderea ZT pentru amplasamentul Sohrschied, este un argument care nu poate fi acceptat. ZT ar fi trebuit să conteste ordinul de decontaminare din 21 aprilie 1997 și să nu permită ca acesta să devină obligatoriu. Nu este obligația Comisiei să revizuiască o decizie cu caracter obligatoriu emisă de o autoritate națională în ceea ce privește situația națională referitoare la răspundere, având în vedere principiul „poluatorul plătește”. |
| --- | --- |

(300)

Întrucât ZT nu a contestat ordinele de decontaminare, acestea au dobândit efect obligatoriu și sunt definitive. Faptul că în prezent, ulterior evenimentului, Germania neagă, în esență, răspunderea ZT pentru amplasamentul Sohrschied, este un argument care nu poate fi acceptat. ZT ar fi trebuit să conteste ordinul de decontaminare din 21 aprilie 1997 și să nu permită ca acesta să devină obligatoriu. Nu este obligația Comisiei să revizuiască o decizie cu caracter obligatoriu emisă de o autoritate națională în ceea ce privește situația națională referitoare la răspundere, având în vedere principiul „poluatorul plătește”.

| (301) | În plus, chiar Germania recunoaște faptul că hotărârea Bundesverfassungsgericht din 16 februarie 2000 se aplică numai persoanelor private, nu și persoanelor juridice de drept public, deoarece temeiul juridic pentru limitarea răspunderii este legea proprietății, pe care persoanele juridice de drept public nu o pot invoca. Prin urmare, nu poate fi contestat faptul că, în conformitate cu legislația națională, ZT este pe deplin răspunzătoare pentru amplasamentele contaminate. |
| --- | --- |

(301)

În plus, chiar Germania recunoaște faptul că hotărârea Bundesverfassungsgericht din 16 februarie 2000 se aplică numai persoanelor private, nu și persoanelor juridice de drept public, deoarece temeiul juridic pentru limitarea răspunderii este legea proprietății, pe care persoanele juridice de drept public nu o pot invoca. Prin urmare, nu poate fi contestat faptul că, în conformitate cu legislația națională, ZT este pe deplin răspunzătoare pentru amplasamentele contaminate.

| (302) | Potențialul tratament inegal între persoanele juridice de drept privat și persoanele juridice de drept public în sistemul juridic al statului membru nu poate fi invocat în cadrul Orientărilor privind ajutoarele de mediu. În ceea ce privește răspunderea pentru amplasamentele contaminate, în cadrul acestora se prevede că se aplică doar dreptul național. |
| --- | --- |

(302)

Potențialul tratament inegal între persoanele juridice de drept privat și persoanele juridice de drept public în sistemul juridic al statului membru nu poate fi invocat în cadrul Orientărilor privind ajutoarele de mediu. În ceea ce privește răspunderea pentru amplasamentele contaminate, în cadrul acestora se prevede că se aplică doar dreptul național.

| (303) | Deoarece ZT este răspunzătoare în temeiul dreptului german pentru toate costurile de decontaminare ale ambelor amplasamente, contribuția anuală nu poate fi considerată compatibilă cu piața internă în sensul Orientărilor privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(303)

Deoarece ZT este răspunzătoare în temeiul dreptului german pentru toate costurile de decontaminare ale ambelor amplasamente, contribuția anuală nu poate fi considerată compatibilă cu piața internă în sensul Orientărilor privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

14.   CONCLUZII

| (304) | Contribuțiile anuale acordate ZT începând din 1979 constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Germania a acordat contribuțiile anuale, încălcând articolul 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(304)

Contribuțiile anuale acordate ZT începând din 1979 constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Germania a acordat contribuțiile anuale, încălcând articolul 108 alineatul (3) din TFUE.

| (305) | Acestea nu pot fi declarate compatibile cu piața internă în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE, și nici în temeiul articolului 107 alineatele (2) și (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(305)

Acestea nu pot fi declarate compatibile cu piața internă în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE, și nici în temeiul articolului 107 alineatele (2) și (3) din TFUE.

| (306) | În conformitate cu articolul 1 litera (b) punctul (iv) coroborat cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, ajutorul pentru care termenul de recuperare a expirat este considerat a fi ajutor existent. În temeiul articolului 15, competența Comisiei de a recupera ajutorul este valabilă pentru o perioadă de zece ani. Termenul de recuperare începe la data la care ajutorul ilegal este acordat beneficiarului și se suspendă prin fiecare măsură adoptată de Comisie în ceea ce privește ajutorul ilegal. Termenul continuă să curgă după fiecare întrerupere. |
| --- | --- |

(306)

În conformitate cu articolul 1 litera (b) punctul (iv) coroborat cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, ajutorul pentru care termenul de recuperare a expirat este considerat a fi ajutor existent. În temeiul articolului 15, competența Comisiei de a recupera ajutorul este valabilă pentru o perioadă de zece ani. Termenul de recuperare începe la data la care ajutorul ilegal este acordat beneficiarului și se suspendă prin fiecare măsură adoptată de Comisie în ceea ce privește ajutorul ilegal. Termenul continuă să curgă după fiecare întrerupere.

| (307) | Instanțele Uniunii au constatat nu numai că termenul de recuperare poate fi întrerupt printr-o procedură oficială, ci și că o solicitare de informații constituie, de asemenea, un act care poate întrerupe acest termen (69). |
| --- | --- |

(307)

Instanțele Uniunii au constatat nu numai că termenul de recuperare poate fi întrerupt printr-o procedură oficială, ci și că o solicitare de informații constituie, de asemenea, un act care poate întrerupe acest termen (69).

| (308) | Reclamanta a contestat contribuția anuală în favoarea ZT în luna ianuarie a anului 2008, iar la 26 mai 2008, Germaniei i s-a transmis o solicitare de informații. Această solicitare de informații a întrerupt termenul de recuperare. În consecință, toate contribuțiile anuale primite de ZT înainte de 26 mai 1998 sunt considerate ajutoare existente. Pe de altă parte, toate contribuțiile anuale primite de ZT după data de 26 mai 1998 constituie ajutoare noi. |
| --- | --- |

(308)

Reclamanta a contestat contribuția anuală în favoarea ZT în luna ianuarie a anului 2008, iar la 26 mai 2008, Germaniei i s-a transmis o solicitare de informații. Această solicitare de informații a întrerupt termenul de recuperare. În consecință, toate contribuțiile anuale primite de ZT înainte de 26 mai 1998 sunt considerate ajutoare existente. Pe de altă parte, toate contribuțiile anuale primite de ZT după data de 26 mai 1998 constituie ajutoare noi.

| (309) | În conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, Comisia nu solicită recuperarea ajutorului în cazul în care acest lucru ar fi contrar unui principiu general de drept al Uniunii. În speță, se ridică întrebarea dacă este posibil ca hotărârea BverwG din 16 decembrie 2010 să fi creat așteptări legitime pentru beneficiar în ceea ce privește posibilitatea ca măsura supusă evaluării să nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(309)

În conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, Comisia nu solicită recuperarea ajutorului în cazul în care acest lucru ar fi contrar unui principiu general de drept al Uniunii. În speță, se ridică întrebarea dacă este posibil ca hotărârea BverwG din 16 decembrie 2010 să fi creat așteptări legitime pentru beneficiar în ceea ce privește posibilitatea ca măsura supusă evaluării să nu constituie ajutor de stat.

| (310) | În această privință, Comisia observă în primul rând că hotărârea se referă doar la plățile efectuate pentru anul 2010. Prin urmare, aceasta ar fi putut crea, eventual, așteptări legitime doar pentru acel an (și anii următori, cu condiția ca mecanismul să rămână neschimbat). |
| --- | --- |

(310)

În această privință, Comisia observă în primul rând că hotărârea se referă doar la plățile efectuate pentru anul 2010. Prin urmare, aceasta ar fi putut crea, eventual, așteptări legitime doar pentru acel an (și anii următori, cu condiția ca mecanismul să rămână neschimbat).

| (311) | Dar chiar și pentru anul 2010 (și anii următori), hotărârea nu poate crea așteptări legitime. Potrivit jurisprudenței, principiul protejării așteptărilor legitime se aplică oricărei persoane într-o situație în care o instituție a Uniunii Europene, prin faptul că a oferit persoanei respective asigurări precise, a determinat-o să aibă așteptări bine întemeiate (70). Aceste asigurări, indiferent de forma în care sunt oferite, constituie informații precise, necondiționate și coerente (71). |
| --- | --- |

(311)

Dar chiar și pentru anul 2010 (și anii următori), hotărârea nu poate crea așteptări legitime. Potrivit jurisprudenței, principiul protejării așteptărilor legitime se aplică oricărei persoane într-o situație în care o instituție a Uniunii Europene, prin faptul că a oferit persoanei respective asigurări precise, a determinat-o să aibă așteptări bine întemeiate (70). Aceste asigurări, indiferent de forma în care sunt oferite, constituie informații precise, necondiționate și coerente (71).

| (312) | În cazul de față, Comisia nu a oferit ZT niciun fel de asigurări precise, dimpotrivă: aceasta a inițiat procedura oficială de investigare la 20 iulie 2010. |
| --- | --- |

(312)

În cazul de față, Comisia nu a oferit ZT niciun fel de asigurări precise, dimpotrivă: aceasta a inițiat procedura oficială de investigare la 20 iulie 2010.

| (313) | BverwG nu este o instituție a Uniunii Europene. Potrivit jurisprudenței, în ceea ce privește supravegherea respectării de către statele membre a obligațiilor care le revin în temeiul articolelor 107 și 108 din Tratatul CE, instanțele naționale și Comisia îndeplinesc roluri complementare și separate (72). În timp ce evaluarea compatibilității măsurilor de ajutor cu piața internă ține de competența exclusivă a Comisiei, sub rezerva revizuirii de către instanțele Uniunii, instanțele naționale sunt cele care trebuie să asigure protejarea drepturilor persoanelor fizice atunci când obligația de notificare prealabilă a ajutorului de stat către Comisie, în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din Tratat, este încălcată (73). |
| --- | --- |

(313)

BverwG nu este o instituție a Uniunii Europene. Potrivit jurisprudenței, în ceea ce privește supravegherea respectării de către statele membre a obligațiilor care le revin în temeiul articolelor 107 și 108 din Tratatul CE, instanțele naționale și Comisia îndeplinesc roluri complementare și separate (72). În timp ce evaluarea compatibilității măsurilor de ajutor cu piața internă ține de competența exclusivă a Comisiei, sub rezerva revizuirii de către instanțele Uniunii, instanțele naționale sunt cele care trebuie să asigure protejarea drepturilor persoanelor fizice atunci când obligația de notificare prealabilă a ajutorului de stat către Comisie, în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din Tratat, este încălcată (73).

| (314) | În cazul de față, BverwG s-a pronunțat asupra unei măsuri cu privire la care Comisia inițiase deja procedura oficială de investigare. Potrivit jurisprudenței Curții, această decizie trebuie să conducă statul membru la suspendarea plății în cadrul măsurii (74). Mai mult decât atât, BverwG și-a pronunțat hotărârea (motivând-o, printre altele, cu pretinsa neaplicabilitate a celui de al patrulea criteriu Altmark) fără a înainta cazul la Curtea de Justiție, deși Comisia deja inițiase o procedură oficială de investigare. |
| --- | --- |

(314)

În cazul de față, BverwG s-a pronunțat asupra unei măsuri cu privire la care Comisia inițiase deja procedura oficială de investigare. Potrivit jurisprudenței Curții, această decizie trebuie să conducă statul membru la suspendarea plății în cadrul măsurii (74). Mai mult decât atât, BverwG și-a pronunțat hotărârea (motivând-o, printre altele, cu pretinsa neaplicabilitate a celui de al patrulea criteriu Altmark) fără a înainta cazul la Curtea de Justiție, deși Comisia deja inițiase o procedură oficială de investigare.

| (315) | În aceste condiții, Comisia consideră că nici hotărârea pronunțată de BverwG nu poate constitui informații precise, necondiționate și coerente. |
| --- | --- |

(315)

În aceste condiții, Comisia consideră că nici hotărârea pronunțată de BverwG nu poate constitui informații precise, necondiționate și coerente.

| (316) | Prin urmare, recuperarea nu este contrară principiului general al dreptului Uniunii privind protejarea așteptărilor legitime, |
| --- | --- |

(316)

Prin urmare, recuperarea nu este contrară principiului general al dreptului Uniunii privind protejarea așteptărilor legitime,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Contribuțiile anuale acordate de Germania în favoarea întreprinderii Zweckverband Tierkörperbeseitigung în Renania-Palatinat, Saarland, Rheingau-Taunus-Kreis și Landkreis Limburg-Weilburg („beneficiarul”) începând de la 1 ianuarie 1979, în încălcarea articolului 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, constituie ajutor de stat și sunt incompatibile cu piața internă.

Articolul 2

(1)   Germania recuperează imediat de la beneficiar ajutorul menționat la articolul 1, care a fost plătit începând de la 26 mai 1998.

(2)   Sumele care urmează să fie recuperate sunt purtătoare de dobândă de la data la care ajutorul prevăzut la alineatul (1) a fost pus la dispoziția beneficiarului până la momentul recuperării sale efective.

(3)   Dobânda se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (75).

(4)   Germania suspendă toate plățile restante ale ajutorului în cadrul schemei menționate la alineatul (1), cu efect de la data adoptării prezentei decizii.

Articolul 3

Germania se asigură că ajutorul prevăzut la articolul 2 alineatul (1) este rambursat în termen de patru luni de la data notificării prezentei decizii.

Articolul 4

(1)   Germania oferă Comisiei următoarele informații în termen de două luni de la notificarea prezentei decizii:

| (a) | suma totală (principal și dobândă) care urmează a fi recuperată de la beneficiar; |
| --- | --- |

(a)

suma totală (principal și dobândă) care urmează a fi recuperată de la beneficiar;

| (b) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate sau planificate în vederea respectării prezentei decizii; |
| --- | --- |

(b)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate sau planificate în vederea respectării prezentei decizii;

| (c) | documente care să ateste că beneficiarul a fost somat să ramburseze ajutorul. |
| --- | --- |

(c)

documente care să ateste că beneficiarul a fost somat să ramburseze ajutorul.

(2)   Germania informează Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale adoptate pentru punerea în aplicare a prezentei decizii până la finalizarea recuperării ajutorului acordat în cadrul schemei menționate la articolul 2 alineatul (1). Aceasta transmite imediat, la simpla cerere a Comisiei, informații cu privire la măsurile deja adoptate sau planificate în vederea respectării prezentei decizii. De asemenea, Germania furnizează informații detaliate cu privire la cuantumurile ajutorului și la dobânda recuperată deja de la beneficiar.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 25 aprilie 2012.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  Începând cu 1 decembrie 2009, articolele 86, 87 și 88 din Tratatul CE au fost înlocuite de articolele 106, 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Cele trei articole din fiecare tratat sunt, în esență, identice. În sensul prezentei decizii, referințele la articolele 106, 107 și 108 din TFUE trebuie interpretate ca referințe la articolele 86, 87 și 88 din Tratatul CE, acolo unde este cazul. TFUE a introdus, de asemenea, mai multe modificări în terminologie, spre exemplu, înlocuind „comunitate” cu „Uniune” și „piața comună” cu „piața internă”. În prezenta decizie, terminologia TFUE este utilizată pe tot parcursul textului.

1

(2)  JO C 289, 26.10.2010, p. 8.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 2.

3

(4)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

4

(5)  Cauza T-366/00, Scott/Comisia, Rep. 2007, p. II-797.

5

(6)  BVerwG, 3 C 44.09 din 16.12.2010, http://www.bundesverwaltungsgericht.de.

6

(7)  JO L 300, 14.11.2009, p. 1.

7

(8)  JO L 273, 10.10.2002, p. 1.

8

(9)  Publicată la 25 ianuarie 2004 (BGBl. I p. 82), modificată ultima dată la 9 decembrie 2010 (BGBl. I p. 1934).

9

(10)  GVBl. Renania-Palatinat 2010, p. 367.

10

(11)  Secret comercial.

11

(12)  Cauza C-126/01, Ministère de l’Économie, des Finances et de l’Industrie/GEMO, Rec. 2003, p. I-13769, punctele 31 și 32.

12

(13)  JO C 324, 24.12.2002, p. 2.

13

(14)  JO C 319, 27.12.2006, p. 1.

14

(15)  Orientările comunitare privind EST, punctele 27 și 37; Orientările privind ajutoarele agricole 2007-2013, punctele 132(g) și 132(h).

15

(16)  Orientările comunitare privind EST, secțiunile III.C și IV.C; Orientările privind ajutoarele agricole 2007-2013, punctul 134.

16

(17)  Orientările comunitare privind EST, secțiunea V.C; Orientările privind ajutoarele agricole 2007-2013, punctul 135(b).

17

(18)  Orientările comunitare privind EST, punctele 32 și 33; Orientările privind ajutoarele agricole 2007-2013, punctul 135(a).

18

(19)  JO C 232, 12.8.2000, p. 17.

19

(20)  Tierseuchenkassen, care există în toate landurile, sunt organisme de drept public care au misiunea de a plăti compensații proprietarilor de animale pentru animalele care mor de anumite boli care trebuie declarate sau sunt eutanasiate la ordinul veterinarului. Tierseuchenkasse este finanțată prin contribuții ale proprietarilor de animale și subvenții din partea landurilor.

20

Tierseuchenkassen

Tierseuchenkasse

(21)  Fraunhofer Institut, Untersuchung von Verarbeitungskapazität und Seuchenreserve der Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz (Studiu privind capacitatea de prelucrare și rezerva pentru epidemii pentru eliminarea carcaselor de animale în Renania-Palatinat), martie 2007.

21

Untersuchung von Verarbeitungskapazität und Seuchenreserve der Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz

(22)  Cauza C-280/00, Altmark Trans GmbH și Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Rec. 2003, p. I-7747.

22

(23)  JO C 82, 1.4.2008, p. 1.

23

(24)  Stadtreinigung Hamburg, Cauza C-480/06 Comisia/Germania, Rep., 2009, p. I-4747, punctul 45.

24

(25)  Articolul 4 alineatul (1) din TierNebGAG RP.

25

(26)  E. Böckenhoff, Voruntersuchung über die Verwertung von ungenießbaren Schlachtabfällen im Gebiet der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik (Studiu preliminar privind prelucrarea deșeurilor de abator neconforme pentru consum pe teritoriul fostei RDG), august 1991.

26

Voruntersuchung über die Verwertung von ungenießbaren Schlachtabfällen im Gebiet der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik

(27)  A se vedea articolul 3 alineatul (3) din TierNebG și articolul 3 alineatul (2) din TierNebGAG RP.

27

(28)  BVerwG, 9 BN 3.03 din 27.5.2003, http://www.bundesverwaltungsgericht.de.

28

(29)  A se vedea considerentul 49.

29

(30)  A se vedea, de asemenea, considerentul 48.

30

(31)  Institut für Strukturforschung und Planung in agrarischen Intensivgebieten (ISPA), Gutachten zur Kapazitätsermittlung der Verarbeitungsbetriebe Tierische Nebenprodukte (VTN) im Verbandsgebiet des Zweckverbands TKB unter Berücksichtigung von Tierbestand und Schlachtzahlen vor dem Hintergrund des Ausbruchs hochkontagiöser Tierseuchen, aprilie 2011 (Institutul de cercetare și planificare structurală în zonele agricole intensive, Studiu pentru determinarea capacității unităților de prelucrare a subproduselor de origine animală în zona acoperită de Zweckverband TKB, ținând cont de numărul de animale și de sacrificări pe fondul unui focar de boli animale extrem de contagioase).

31

Gutachten zur Kapazitätsermittlung der Verarbeitungsbetriebe Tierische Nebenprodukte (VTN) im Verbandsgebiet des Zweckverbands TKB unter Berücksichtigung von Tierbestand und Schlachtzahlen vor dem Hintergrund des Ausbruchs hochkontagiöser Tierseuchen

(32)  Astfel, nu doar costurile de amortizare ale instalațiilor de prelucrare, ci și amortizarea flotei de transport este alocată între operațiunile normale și rezerva pentru epidemii.

32

(33)  Institut für Strukturforschung und Planung in agrarischen Intensivgebieten (ISPA), Gutachten zur Kapazitätsermittlung der Verarbeitungsbetriebe Tierische Nebenprodukte (VTN) in Niedersachsen unter Berücksichtigung von Tierbestand und Schlachtzahlen vor dem Hintergrund des Ausbruchs hochkontagiöser Tierseuchen, aprilie 2011. [Institut für Strukturforschung und Planung in agrarischen Intensivgebieten (ISPA), Gutachten zur Kapazitätsermittlung der Verarbeitungsbetriebe Tierische Nebenprodukte (VTN) im Verbandsgebiet des Zweckverbands TKB unter Berücksichtigung von Tierbestand und Schlachtzahlen vor dem Hintergrund des Ausbruchs hochkontagiöser Tierseuchen, aprilie 2011] (Studiu pentru determinarea capacității unităților de prelucrare a subproduselor de origine animală în Saxonia Inferioară, ținând cont de numărul de animale și de sacrificări pe fondul unui focar de boli animale extrem de contagioase).

33

Gutachten zur Kapazitätsermittlung der Verarbeitungsbetriebe Tierische Nebenprodukte (VTN) in Niedersachsen unter Berücksichtigung von Tierbestand und Schlachtzahlen vor dem Hintergrund des Ausbruchs hochkontagiöser Tierseuchen

Institut für Strukturforschung und Planung in agrarischen Intensivgebieten (ISPA), Gutachten zur Kapazitätsermittlung der Verarbeitungsbetriebe Tierische Nebenprodukte (VTN) im Verbandsgebiet des Zweckverbands TKB unter Berücksichtigung von Tierbestand und Schlachtzahlen vor dem Hintergrund des Ausbruchs hochkontagiöser Tierseuchen

(34)  Cauza C-480/06, Stadtreinigung Hamburg, Rep. 2009, p. I-4747.

34

(35)  Anexă la Regulamentul PR [german] nr. 30/53 über die Preise bei öffentlichen Aufträgen (privind prețurile pentru contractele de achiziții publice) din 21 noiembrie 1953 (BAnz. 1953 nr. 244), astfel cum a fost modificat ultima dată prin articolul 289 din Regulamentul din 25 noiembrie 2003 (BGBl. I p. 2304).

35

über die Preise bei öffentlichen Aufträgen

(36)  Decizia Bundesverfassungsgericht din 16 februarie 2000 – 1 BvR 242-91.

36

(37)  Cauza 118/85, Comisia/Republica Italiană, Rec. 1987, p. 02599.

37

(38)  Cauza C-35/96, Comisia/Republica Italiană, Rec. 1998, p. I-3851; cauzele conexate C-180/98– C-184/98, Pavel Pavlov și alții/Stichting Pensionfonds Medische Specialisten, Rec. 2000, p. I-6451.

38

(39)  Cauza C-280/00, Altmark Trans GmbH și Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Rec. 2003, p. I-7747. Hotărârea Altmark, citată mai sus.

39

(40)  JO L 210, 17.8.2011, p. 1, punctul 208.

40

(41)  O autoritate publică are posibilitatea de a îndeplini sarcinile de interes public care îi sunt încredințate prin utilizarea resurselor proprii, fără a fi obligată să apeleze la entități externe, care nu fac parte din departamentele sale. În cazul atribuirii la nivel intern, autoritatea publică prestează ea însăși serviciul, însă, în acest scop, recurge la o altă persoană independentă din punct de vedere juridic. În hotărârea sa din 18 noiembrie 1999 în cauza Teckal (C-107/98, Rec. 1999, p. I-8121), Curtea de Justiție a stabilit următoarele condiții de aplicare a atribuirii la nivel intern: (i) controlul exercitat individual de autoritatea locală sau împreună cu alte autorități asupra persoanei independente din punct de vedere juridic trebuie să fie similar cu cel pe care îl exercită asupra propriilor departamente; (ii) persoana independentă trebuie să efectueze o parte esențială a activităților sale cu autoritatea sau autoritățile locale de control.

41

(42)  Comisia își rezervă dreptul de a analiza ulterior aspectele de achiziții publice ale acestui caz.

42

(43)  BVerwG 3 C 44.09, citată mai sus, considerentele 26-31.

43

(44)  JO C 8, 11.1.2012, p. 15.

44

(45)  Cauza C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova SpA/Siderurgica Gabrielli SpA, Rec. 1991, p. I-5889, punctul 27; cauza C-242/95 GT-Link/De Danske Statsbaner, Rec. 1997, p. I-4449, punctul 53.

45

(46)  Cauza GEMO, citată mai sus, considerentele 30-34.

46

(47)  Cauza C-241/94, Franța/Comisia, Rec. 1996, p. I-4551, punctul 20; cauza C-382/99, Țările de Jos/Comisia, Rec. 2002, p. I-5163, punctul 61.

47

(48)  Aceasta nu exclude posibilitatea ca, în cazuri excepționale, agricultorii să poată beneficia de ajutor pentru eliminarea animalelor moarte.

48

(49)  BVerwG 3 C 44.09, punctele 37-39.

49

(50)  Orientările Uniunii privind SIEG, punctul 27.

50

(51)  Orientările Uniunii privind SIEG, punctul 25.

51

(52)  În continuare, se face referire la rezerva pentru epidemii stabilită începând cu anul 2010, deoarece ZT nu a fost obligată să mențină o rezervă pentru epidemii pentru anii anteriori.

52

(53)  A se vedea studiile ISPA-NS și ISPA-RP.

53

(54)  Studiul ISPA-NS pentru Saxonia Inferioară presupune că, în medie, 86 % din capacitatea tehnică maximă poate fi utilizată în cadrul operațiunilor normale. În cazul unei epidemii, studiile ISPA-NS și Fraunhofer presupun că pe termen scurt întreaga capacitate tehnică poate fi asigurată. Studiul ISPA-RP presupune, invocând informațiile oferite de ZT, că și pe termen scurt se poate aplica doar același tarif orar de utilizare a capacității ca în cazul funcționării normale.

54

(55)  BVerwG 3 C 44.09, punctul 31.

55

(56)  Studiul ISPA-NS subliniază, de asemenea, că menținerea unei rezerve pentru epidemii pentru gestionarea unui focar de febră aftoasă la nivelul întregului land o perioadă de trei luni nu a fost niciodată prevăzută în planificarea elaborată de autoritățile competente și nu este considerată fezabilă din punct de vedere economic (Studiul ISPA-NS, pp. 109 și 129).

56

(57)  Aceasta reprezintă între 39 % și 58 % din cantitățile medii prelucrate de ZT în perioada 1998-2009 (a se vedea tabelul 1).

57

(58)  Stadtreinigung Hamburg, citată mai sus, punctul 44(f).

58

(59)  BVerwG 3 C 44.09, citată mai sus, punctele 38-39.

59

(60)  JO C 8, 11.1.2012, p. 4.

60

(61)  A se vedea considerentul 39.

61

(62)  JO L 312, 29.11.2005, p. 67.

62

(63)  JO L 7, 11.1.2012, p. 3.

63

(64)  Cauza C-156/98, Comisia/Germania, Rec. 2000, p. I-6857.

64

(65)  A se vedea considerentul 39.

65

(66)  A se vedea nota de subsol 16.

66

(67)  Cauza C-156/98, Comisia/Germania, citată mai sus.

67

(68)  A se vedea considerentul 134.

68

(69)  Cauza T-366/00, Scott SA/Comisia, Rec. 2003, p. II-1763; cauza C-276/03, P Scott SA/Comisia, Rec. 2005, p. II-8437.

69

(70)  Cauza C-537/08 P, Kahla/Comisia, nepublicată încă în Repertoriu, punctul 63; cauza C-506/03, Germania/Comisia, nepublicată încă în Repertoriu., punctul 58; cauza C-213/06, P EAR/Karatzoglou, Rep. 2007, p. I-6733, punctul 33.

70

(71)  Cauza C-537/08, P Kahla/Comisia, nepublicată încă în Repertoriu, punctul 63; cauza C-47/07, P Masdar (Regatul Unit)/Comisia, Rep. 2008, p. I-9761, punctele 34 și 81.

71

(72)  Cauza C-39/94, SFEI și alții, Rec. 1996, p. I-3547, punctul 41; cauzele conexate C-261/01 și C-262/01, van Calster și alții, Rec. 2003, p. I-12249, punctul 74.

72

(73)  Cauzele conexate C-261/01 și C-262/01, van Calster și alții, Rec. 2003, p. I-12249, punctul 75.

73

(74)  Cauza C-400/99, Italia/Comisia („Tirrenia”), Rec. 2001, p. I- 7303, punctul 59.

74

(75)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1.

75

---