# Eiropas Savienības L 279/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.279.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 279 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 12. oktobris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.279.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 279

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 12. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/540/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 20. decembris) par valsts atbalstu C 25/08 (ex NN 23/08) – France Télécom piesaistīto valsts ierēdņu pensiju finansēšanas veida reforma, ko Francijas Republika īstenojusi par labu France Télécom

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9403)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/541/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 22. februāris) par valsts atbalstu SA.26534 (C 27/10, ex NN 6/09), ko Grieķija piešķīrusi uzņēmumam Enómeni Klostoÿfantourgía (United Textiles) AE

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9385)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2012/542/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 21. marts) par pasākumu SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N), ko Apvienotā Karaliste plāno īstenot par labu Royal Mail Group

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1834)

   (
  1
  ) | 40 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

2012/540/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 20. decembris) par valsts atbalstu C 25/08 (ex NN 23/08) – France Télécom piesaistīto valsts ierēdņu pensiju finansēšanas veida reforma, ko Francijas Republika īstenojusi par labu France Télécom

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9403)

   (
  1
  )

France Télécom

France Télécom

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9403)

1

1

2012/541/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 22. februāris) par valsts atbalstu SA.26534 (C 27/10, ex NN 6/09), ko Grieķija piešķīrusi uzņēmumam Enómeni Klostoÿfantourgía (United Textiles) AE

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9385)

   (
  1
  )

Enómeni Klostoÿfantourgía

United Textiles

AE

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9385)

1

30

2012/542/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 21. marts) par pasākumu SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N), ko Apvienotā Karaliste plāno īstenot par labu Royal Mail Group

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1834)

   (
  1
  )

Royal Mail Group

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1834)

1

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 12.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 20. decembris)

par valsts atbalstu C 25/08 (ex NN 23/08) – France Télécom piesaistīto valsts ierēdņu pensiju finansēšanas veida reforma, ko Francijas Republika īstenojusi par labu France Télécom

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9403)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/540/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu (2),

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus (3) saskaņā ar minētajiem pantiem, un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisijai 2002. gada 4. oktobra sūdzībā, kas papildināta 2003. gada 16. janvārī, tika apgalvots, ka Francijas Republika ir sniegusi valsts atbalstu France Télécom, kas daļēji esot samazinājis tā finanšu izmaksas, it īpaši saistībā ar pensiju finansēšanu. Francijas Republika 2004. gada 17. marta vēstulē sniedza Komisijai informāciju, kuru tā bija pieprasījusi saistībā ar sūdzību. |
| --- | --- |

(1)

Komisijai 2002. gada 4. oktobra sūdzībā, kas papildināta 2003. gada 16. janvārī, tika apgalvots, ka Francijas Republika ir sniegusi valsts atbalstu France Télécom, kas daļēji esot samazinājis tā finanšu izmaksas, it īpaši saistībā ar pensiju finansēšanu. Francijas Republika 2004. gada 17. marta vēstulē sniedza Komisijai informāciju, kuru tā bija pieprasījusi saistībā ar sūdzību.

| (2) | Sūdzības iesniedzēji 2004. gada 2. aprīļa un 2006. gada 24. februāra vēstulēs iesniedza papildu informāciju attiecībā uz sūdzību. |
| --- | --- |

(2)

Sūdzības iesniedzēji 2004. gada 2. aprīļa un 2006. gada 24. februāra vēstulēs iesniedza papildu informāciju attiecībā uz sūdzību.

| (3) | Komisija 2008. gada 20. maija vēstulē informēja Francijas Republiku par savu lēmumu attiecībā uz šo atbalstu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2008. gada 20. maija vēstulē informēja Francijas Republiku par savu lēmumu attiecībā uz šo atbalstu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

| (4) | Francijas Republika savus apsvērumus iesniedza 2008. gada 18. jūlijā. |
| --- | --- |

(4)

Francijas Republika savus apsvērumus iesniedza 2008. gada 18. jūlijā.

| (5) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par attiecīgo atbalstu. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par attiecīgo atbalstu.

| (6) | Komisija 2008. gada 22. septembrī saņēma France Télécom apsvērumus un pēc termiņa pagarinājuma attiecīgi 2008. gada 1. un 16. oktobrī tā saņēma sūdzības iesniedzēju un viena telekomunikāciju operatora apsvērumus. Pēc tam Komisija šos apsvērumus iesniedza Francijas Republikai, dodot tai iespēju tos komentēt, un Francijas Republikas komentārus saņēma ar 2009. gada 13. februāra vēstuli. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2008. gada 22. septembrī saņēma France Télécom apsvērumus un pēc termiņa pagarinājuma attiecīgi 2008. gada 1. un 16. oktobrī tā saņēma sūdzības iesniedzēju un viena telekomunikāciju operatora apsvērumus. Pēc tam Komisija šos apsvērumus iesniedza Francijas Republikai, dodot tai iespēju tos komentēt, un Francijas Republikas komentārus saņēma ar 2009. gada 13. februāra vēstuli.

| (7) | France Télécom2009. gada 16. februārī iesniedza apsvērumus, pievēršot Komisijas uzmanību Vispārējās tiesas 2008. gada 28. novembra spriedumam (5), kurš, kā tas uzskata, apstiprina tā argumentus. Iepriekš 6. apsvērumā minētais telekomunikāciju operators 2009. gada 14. maijā iesniedza papildinformāciju par saviem procedūras ietvaros sniegtajiem apsvērumiem, atsaucoties uz Komisijas 2009. gada 11. februāra lēmumu (6), kurš, kā tas uzskata, atbalsta tā apsvērumus. |
| --- | --- |

(7)

France Télécom2009. gada 16. februārī iesniedza apsvērumus, pievēršot Komisijas uzmanību Vispārējās tiesas 2008. gada 28. novembra spriedumam (5), kurš, kā tas uzskata, apstiprina tā argumentus. Iepriekš 6. apsvērumā minētais telekomunikāciju operators 2009. gada 14. maijā iesniedza papildinformāciju par saviem procedūras ietvaros sniegtajiem apsvērumiem, atsaucoties uz Komisijas 2009. gada 11. februāra lēmumu (6), kurš, kā tas uzskata, atbalsta tā apsvērumus.

| (8) | Komisijas un France Télécom pārstāvju tikšanās pēc uzņēmuma lūguma notika 2009. gada 17. decembrī, 2010. gada 23. septembrī un 2010. gada 12. oktobrī. France Télécom papildu apsvērumus iesniedza 2010. gada 18. oktobrī. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas un France Télécom pārstāvju tikšanās pēc uzņēmuma lūguma notika 2009. gada 17. decembrī, 2010. gada 23. septembrī un 2010. gada 12. oktobrī. France Télécom papildu apsvērumus iesniedza 2010. gada 18. oktobrī.

| (9) | Francijas Republika pēc Komisijas lūguma 2010. gada 18. martā iesniedza atsevišķu sākotnējos apsvērumos ietverto datu precizējumus un atjauninājumus, kā arī to satura atgādinājumu. |
| --- | --- |

(9)

Francijas Republika pēc Komisijas lūguma 2010. gada 18. martā iesniedza atsevišķu sākotnējos apsvērumos ietverto datu precizējumus un atjauninājumus, kā arī to satura atgādinājumu.

| (10) | Francijas iestādes 2010. gada 22. septembrī iesniedza Komisijai jaunus apsvērumus un lūdza sarīkot tikšanos, kura notika 2010. gada 22. oktobrī. Komisija ar 2010. gada 28. oktobra vēstuli iesniedza tām tikšanās laikā konstatēto faktu precizējumus un France Télécom papildu apsvērumus, aicinot Francijas Republiku sagatavot savus iespējamos apsvērumus. Komisija 2010. gada 17. novembrī iesniedza Francijas iestāžu lūgtos papildu precizējumus, lai tās sagatavotu savus 2010. gada 10. novembra apsvērumus. |
| --- | --- |

(10)

Francijas iestādes 2010. gada 22. septembrī iesniedza Komisijai jaunus apsvērumus un lūdza sarīkot tikšanos, kura notika 2010. gada 22. oktobrī. Komisija ar 2010. gada 28. oktobra vēstuli iesniedza tām tikšanās laikā konstatēto faktu precizējumus un France Télécom papildu apsvērumus, aicinot Francijas Republiku sagatavot savus iespējamos apsvērumus. Komisija 2010. gada 17. novembrī iesniedza Francijas iestāžu lūgtos papildu precizējumus, lai tās sagatavotu savus 2010. gada 10. novembra apsvērumus.

| (11) | Francijas Republika 2010. gada 9. decembra vēstulē, kas papildināta 2011. gada 24. jūnijā, sniedza papildu apsvērumus, kuriem pievienoti atsevišķi atjaunināti sākotnējos apsvērumos iekļautie dati. Tikšanās ar Francijas iestādēm notika 2011. gada 28. jūnijā un 4. jūlijā. Jauni apsvērumi tika iesniegti 2011. gada 7. oktobrī. |
| --- | --- |

(11)

Francijas Republika 2010. gada 9. decembra vēstulē, kas papildināta 2011. gada 24. jūnijā, sniedza papildu apsvērumus, kuriem pievienoti atsevišķi atjaunināti sākotnējos apsvērumos iekļautie dati. Tikšanās ar Francijas iestādēm notika 2011. gada 28. jūnijā un 4. jūlijā. Jauni apsvērumi tika iesniegti 2011. gada 7. oktobrī.

2.   VALSTS ATBALSTA DETALIZĒTS APRAKSTS

| (12) | Pasākumi, uz kuriem attiecas šī procedūra, ir 1996. gadā ieviestās izmaiņas uzņēmuma France Télécom īstenoto iemaksu shēmā pensiju maksājumiem saviem darbiniekiem, kuriem ir ierēdņa statuss. Iepriekšējā shēma tika ieviesta laikā, kad 1990. gadā France Télécom dibināja kā no valsts pārvaldes nošķirtu uzņēmumu. Faktiski 1990. gada likumā par France Télécom sociālajām iemaksām bija pārņemta iepriekšējā prakse. No 1996. gada tika ieviesta jauna shēma, pirmkārt, sakarā ar France Télécom pārveidi par akciju sabiedrību, tā iekļaušanu biržas sarakstā un aizvien lielāku kapitāla daļu nodošanu publiskajā piedāvājumā un, otrkārt, sakarā ar to, ka konkurencei pilnībā tika atvērti tirgi Francijā un citās Eiropas Savienības dalībvalstīs, kur tas darbojās. 1996. gadā ieviestā shēma pamatā joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

(12)

Pasākumi, uz kuriem attiecas šī procedūra, ir 1996. gadā ieviestās izmaiņas uzņēmuma France Télécom īstenoto iemaksu shēmā pensiju maksājumiem saviem darbiniekiem, kuriem ir ierēdņa statuss. Iepriekšējā shēma tika ieviesta laikā, kad 1990. gadā France Télécom dibināja kā no valsts pārvaldes nošķirtu uzņēmumu. Faktiski 1990. gada likumā par France Télécom sociālajām iemaksām bija pārņemta iepriekšējā prakse. No 1996. gada tika ieviesta jauna shēma, pirmkārt, sakarā ar France Télécom pārveidi par akciju sabiedrību, tā iekļaušanu biržas sarakstā un aizvien lielāku kapitāla daļu nodošanu publiskajā piedāvājumā un, otrkārt, sakarā ar to, ka konkurencei pilnībā tika atvērti tirgi Francijā un citās Eiropas Savienības dalībvalstīs, kur tas darbojās. 1996. gadā ieviestā shēma pamatā joprojām ir spēkā.

2.1.   
  France Télécom un tā darbinieku statusa tiesiskais regulējums laikā no 1990. līdz 1996. gadam

2.1.1.   France Télécom statuss un tā darbinieku situācija laikā no 1990. līdz 1996. gadam

| (13) | Saskaņā ar 1990. gada 2. jūlija Likumu Nr. 90-568 (turpmāk tekstā – “1990. gada likums”) (7)
  France Télécom tika veidots kā publisko tiesību uzņēmums, kuram ir juridiskas personas statuss. Pirms tam tas bija Pasta un telekomunikāciju ministrijas ģenerāldirekcija. Saskaņā ar šo pašu likumu visi valsts kustamie un nekustamie īpašumi, kas saistīti ar šīs ģenerāldirekcijas sniegtajiem pakalpojumiem, tika pilnībā un bez maksas nodoti France Télécom. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar 1990. gada 2. jūlija Likumu Nr. 90-568 (turpmāk tekstā – “1990. gada likums”) (7)
  France Télécom tika veidots kā publisko tiesību uzņēmums, kuram ir juridiskas personas statuss. Pirms tam tas bija Pasta un telekomunikāciju ministrijas ģenerāldirekcija. Saskaņā ar šo pašu likumu visi valsts kustamie un nekustamie īpašumi, kas saistīti ar šīs ģenerāldirekcijas sniegtajiem pakalpojumiem, tika pilnībā un bez maksas nodoti France Télécom.

| (14) | 1990. gada likuma 3. pantā ir noteikti France Télécom pienākumi: i) nodrošināt visus sabiedriskos telekomunikāciju pakalpojumus iekšzemes un starptautiskajos sakaros; ii) izveidot, attīstīt un apsaimniekot publiskos tīklus, kas nepieciešami tā pakalpojumu sniegšanai, un nodrošināt to savienojumu ar citu valstu tīkliem; iii) nodrošināt visus pārējos pakalpojumus, iekārtas un telekomunikāciju tīklus, kā arī veidot kabeļu tīklus skaņas vai televīzijas radioapraides pakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

(14)

1990. gada likuma 3. pantā ir noteikti France Télécom pienākumi: i) nodrošināt visus sabiedriskos telekomunikāciju pakalpojumus iekšzemes un starptautiskajos sakaros; ii) izveidot, attīstīt un apsaimniekot publiskos tīklus, kas nepieciešami tā pakalpojumu sniegšanai, un nodrošināt to savienojumu ar citu valstu tīkliem; iii) nodrošināt visus pārējos pakalpojumus, iekārtas un telekomunikāciju tīklus, kā arī veidot kabeļu tīklus skaņas vai televīzijas radioapraides pakalpojumu sniegšanai.

| (15) | Saskaņā ar 1990. gada likuma 29. pantu France Télécom darbiniekiem bija īpašs statuss, piemērojot likumu par ierēdņu tiesībām un pienākumiem un likumu par valsts civildienesta noteikumiem. 1990. gada likums atļāva nodarbināt līgumdarbiniekus saskaņā ar koplīgumu shēmu, ievērojot starp valsti un uzņēmumu noslēgto plānošanas līgumu. Tas paredzēja, ka šāda veida darbinieku skaita maksimālā robeža ir 3 % no kopējā darbinieku skaita. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar 1990. gada likuma 29. pantu France Télécom darbiniekiem bija īpašs statuss, piemērojot likumu par ierēdņu tiesībām un pienākumiem un likumu par valsts civildienesta noteikumiem. 1990. gada likums atļāva nodarbināt līgumdarbiniekus saskaņā ar koplīgumu shēmu, ievērojot starp valsti un uzņēmumu noslēgto plānošanas līgumu. Tas paredzēja, ka šāda veida darbinieku skaita maksimālā robeža ir 3 % no kopējā darbinieku skaita.

| (16) | Turpinot iepriekšējo budžeta praksi, 1990. gada likuma 30. pantā pienākumi attiecībā uz darbinieku sociālās nodrošināšanas maksājumu finansējumu starp Francijas valsti un France Télécom tika sadalīti šādi:
  “Pasta un telekomunikāciju ministrijas un publisko operatoru aktīvie un pensionētie darbinieki, kuriem ir vispārējais valsts ierēdņu statuss, kā arī to tiesību pārņēmēji pabalstus veselības, maternitātes un invaliditātes apdrošināšanas veidā saņem ar “mutuelle générale des P.T.T.” starpniecību saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti sociālās apdrošināšanas kodeksa III grāmatā un VII grāmatas I sadaļas II nodaļā. Tomēr to iemaksu daļu, kas saskaņā ar L. 712-9. pantu ir jāveic valstij, publiskie operatori par saviem ierēdņiem veic paši.
  Piešķirto pensiju norēķinus un maksājumus La Poste un France Télécom ierēdņiem, piemērojot civilo un militāro vecuma pensiju kodeksu, veic valsts. Savukārt publisko operatoru pienākums ir iemaksāt Valsts Kasē:






  a) | no darbinieka algas ieturēto summu, kuras likme ir noteikta civilo un militāro vecuma pensiju kodeksa L. 61. pantā; |
| --- | --- | --- |

(16)

Turpinot iepriekšējo budžeta praksi, 1990. gada likuma 30. pantā pienākumi attiecībā uz darbinieku sociālās nodrošināšanas maksājumu finansējumu starp Francijas valsti un France Télécom tika sadalīti šādi:

“Pasta un telekomunikāciju ministrijas un publisko operatoru aktīvie un pensionētie darbinieki, kuriem ir vispārējais valsts ierēdņu statuss, kā arī to tiesību pārņēmēji pabalstus veselības, maternitātes un invaliditātes apdrošināšanas veidā saņem ar “mutuelle générale des P.T.T.” starpniecību saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti sociālās apdrošināšanas kodeksa III grāmatā un VII grāmatas I sadaļas II nodaļā. Tomēr to iemaksu daļu, kas saskaņā ar L. 712-9. pantu ir jāveic valstij, publiskie operatori par saviem ierēdņiem veic paši.

Piešķirto pensiju norēķinus un maksājumus La Poste un France Télécom ierēdņiem, piemērojot civilo un militāro vecuma pensiju kodeksu, veic valsts. Savukārt publisko operatoru pienākums ir iemaksāt Valsts Kasē:

a)

no darbinieka algas ieturēto summu, kuras likme ir noteikta civilo un militāro vecuma pensiju kodeksa L. 61. pantā;

| b) | papildu iemaksu, kas ļauj pilnībā segt pensijā aizgājušajiem darbiniekiem piešķirto un piešķiramo pensiju izmaksas. |
| --- | --- |

b)

papildu iemaksu, kas ļauj pilnībā segt pensijā aizgājušajiem darbiniekiem piešķirto un piešķiramo pensiju izmaksas.

Visas izmaksas, kas izriet no sociālās apdrošināšanas kodeksa L. 134-1. panta piemērošanas La Poste un France Télécom darbiniekiem, pilnībā sedz publiskie operatori.

Vajadzības gadījumā šo noteikumu īstenošanas nosacījumus paredz ar Valsts padomes dekrētu”.

| (17) | Laikā no 1991. līdz 1996. gadam, piemērojot 1990. gada likuma 30. pantu, “darba devēja” iemaksa (proti, “papildu iemaksa”, kas paredzēta 1990. gada likuma 30. panta b) apakšpunktā tā sākotnējā redakcijā), kas France Télécom bija jāmaksā par šo ierēdņu nodarbināšanu, tika noteikta kā starpība starp Francijas valsts izmaksāto pensiju kopsummu un daļu, kas samaksāta no strādājošo ierēdņu algām. France Télécom piedalījās arī “kompensācijas” un “papildu kompensācijas” shēmās, kas paredzēja pārvedumus, lai nodrošinātu līdzsvaru ar citu valsts iestāžu ierēdņu pensijas shēmām. Ierēdņu pensijas saistību finansējuma daļa attiecībā pret algu tika noteikta, piemērojot civilo un militāro vecuma pensiju kodeksa L. 61. pantu, veicot ieturējumus no darbinieka algas 7,85 % apmērā no kategoriju skalai atbilstīgās bruto algas. |
| --- | --- |

(17)

Laikā no 1991. līdz 1996. gadam, piemērojot 1990. gada likuma 30. pantu, “darba devēja” iemaksa (proti, “papildu iemaksa”, kas paredzēta 1990. gada likuma 30. panta b) apakšpunktā tā sākotnējā redakcijā), kas France Télécom bija jāmaksā par šo ierēdņu nodarbināšanu, tika noteikta kā starpība starp Francijas valsts izmaksāto pensiju kopsummu un daļu, kas samaksāta no strādājošo ierēdņu algām. France Télécom piedalījās arī “kompensācijas” un “papildu kompensācijas” shēmās, kas paredzēja pārvedumus, lai nodrošinātu līdzsvaru ar citu valsts iestāžu ierēdņu pensijas shēmām. Ierēdņu pensijas saistību finansējuma daļa attiecībā pret algu tika noteikta, piemērojot civilo un militāro vecuma pensiju kodeksa L. 61. pantu, veicot ieturējumus no darbinieka algas 7,85 % apmērā no kategoriju skalai atbilstīgās bruto algas.

| (18) | France Télécom iemaksas laikā no 1991. līdz 1996. gadam palielinājās no EUR 920 miljoniem līdz EUR 1 151 miljonam, un to sadalījums ir šāds:
  1.   tabula


  France Télécom darbinieku un darba devēja pensijas iemaksas 1991.–1996. gadā
   (8)












  Miljoni EUR |
| --- | --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 |
| A) Izmaksātās pensijas kopā | 939 | 983 | 1 070 | 1 079 | 1 173 | 1 214 |
| a1) iemaksas no algām | 195 | 201 | 217 | 213 | 229 | 238 |
| a2) darba devēja iemaksa | 743 | 782 | 853 | 866 | 944 | 976 |
| B) Kompensācija un papildu kompensācija | 176 | 188 | 277 | 136 | 201 | 175 |
| Izmaksas kopā (A + B) | 1 115 | 1 171 | 1 348 | 1 215 | 1 375 | 1 389 |
| France Télécom daļas kopsumma (a2 + B) | 920 | 970 | 1 131 | 1 002 | 1 146 | 1 151 |

(18)

France Télécom iemaksas laikā no 1991. līdz 1996. gadam palielinājās no EUR 920 miljoniem līdz EUR 1 151 miljonam, un to sadalījums ir šāds:

1.   tabula

France Télécom darbinieku un darba devēja pensijas iemaksas 1991.–1996. gadā
   (8)

Miljoni EUR

1991

1992

1993

1994

1995

1996

A) Izmaksātās pensijas kopā

939

983

1 070

1 079

1 173

1 214

a1) iemaksas no algām

195

201

217

213

229

238

a2) darba devēja iemaksa

743

782

853

866

944

976

B) Kompensācija un papildu kompensācija

176

188

277

136

201

175

Izmaksas kopā (A + B)

1 115

1 171

1 348

1 215

1 375

1 389

France Télécom daļas kopsumma (a2 + B)

920

970

1 131

1 002

1 146

1 151

| (19) | France Télécom ar pensijām saistītos izdevumus uzskaitīja, pamatojoties uz veiktajām iemaksām. Tā kā bija paredzams šo izdevumu pieaugums, ņemot vērā bijušajiem ierēdņiem izmaksājamo vecuma pensiju prognozētās tendences, France Télécom savos kontos iegrāmatoja arī ikgadēju uzkrājumu, lai izlīdzinātu iespējamās turpmākā maksājumu pieauguma sekas 30 gadu laikposmā. Līdz 1996. gadam izveidotā uzkrājuma kopsumma bija FRF 23,4 miljardi (EUR 3,6 miljardi). Kā norādījušas Francijas iestādes, tā kā Francijas valsts pati apdrošina savus riskus, tā no savas puses neveidoja rezerves šīm pensijām (9). |
| --- | --- |

(19)

France Télécom ar pensijām saistītos izdevumus uzskaitīja, pamatojoties uz veiktajām iemaksām. Tā kā bija paredzams šo izdevumu pieaugums, ņemot vērā bijušajiem ierēdņiem izmaksājamo vecuma pensiju prognozētās tendences, France Télécom savos kontos iegrāmatoja arī ikgadēju uzkrājumu, lai izlīdzinātu iespējamās turpmākā maksājumu pieauguma sekas 30 gadu laikposmā. Līdz 1996. gadam izveidotā uzkrājuma kopsumma bija FRF 23,4 miljardi (EUR 3,6 miljardi). Kā norādījušas Francijas iestādes, tā kā Francijas valsts pati apdrošina savus riskus, tā no savas puses neveidoja rezerves šīm pensijām (9).

2.1.2.   No 1996. gada ieviestie grozījumi France Télécom statusā un tā ierēdņu situācija

| (20) | Saskaņā ar 1996. gada 26. jūlija Likumu Nr. 96-660 (10) (turpmāk tekstā – “1996. gada likums”) tika grozīti vairāki 1990. gada likuma noteikumi. Saskaņā ar šo likumu no 1996. gada 31. decembra, pirmkārt, France Télécom kļuva par valsts uzņēmumu, uz kuru ir attiecināmi akciju sabiedrībām piemērojamie noteikumi, ciktāl tie nav pretrunā likumam, un, otrkārt, publisko tiesību juridiskās personas France Télécom mantu, tiesības un pienākumus bez maksas nodeva valsts uzņēmumam France Télécom. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar 1996. gada 26. jūlija Likumu Nr. 96-660 (10) (turpmāk tekstā – “1996. gada likums”) tika grozīti vairāki 1990. gada likuma noteikumi. Saskaņā ar šo likumu no 1996. gada 31. decembra, pirmkārt, France Télécom kļuva par valsts uzņēmumu, uz kuru ir attiecināmi akciju sabiedrībām piemērojamie noteikumi, ciktāl tie nav pretrunā likumam, un, otrkārt, publisko tiesību juridiskās personas France Télécom mantu, tiesības un pienākumus bez maksas nodeva valsts uzņēmumam France Télécom.

| (21) | Uzņēmuma France Télécom SA (“France Télécom”) kapitāls saskaņā ar rīkojumu tika noteikts FRF 25 miljardu (EUR 3,8 miljardu) apmērā, pamatojoties uz pašu kapitālu, kas bilancē norādīts 1995. gada 31. decembrī. France Télécom akcijas 1997. gada oktobrī tika laistas apgrozībā Bourse de Paris pirmreizējā tirgū, kā arī New York Stock Exchange (NYSE). Saskaņā ar 1998. gada pārskatu France Télécom kapitāls bija sadalīts starp valsti, kurai piederēja 63,6 %, privātiem investoriem 31,2 %, France Télécom darbiniekiem 3,2 % un Deutsche Telekom 2 %. Kopš 2004. gada 7. septembra, pēc 10,85 % kapitāla daļu pārdošanas, akciju kontrolpakete vairs nepiederēja Francijas valstij. Vēlāk šī daļa turpināja samazināties, līdz 2008. gada 31. decembrī bija 26,65 % no kapitāla. Tomēr, saglabājot 26,65 % balsstiesību un nepastāvot citām būtiskām akcionāru apvienībām, Francijas valsts ieceļ izpilddirektoru un joprojām ir galvenais France Télécom akcionārs, kas praktiski var noteikt akcionāru balsojuma iznākumu jautājumos, kur nepieciešams vienkāršais vairākums (11). |
| --- | --- |

(21)

Uzņēmuma France Télécom SA (“France Télécom”) kapitāls saskaņā ar rīkojumu tika noteikts FRF 25 miljardu (EUR 3,8 miljardu) apmērā, pamatojoties uz pašu kapitālu, kas bilancē norādīts 1995. gada 31. decembrī. France Télécom akcijas 1997. gada oktobrī tika laistas apgrozībā Bourse de Paris pirmreizējā tirgū, kā arī New York Stock Exchange (NYSE). Saskaņā ar 1998. gada pārskatu France Télécom kapitāls bija sadalīts starp valsti, kurai piederēja 63,6 %, privātiem investoriem 31,2 %, France Télécom darbiniekiem 3,2 % un Deutsche Telekom 2 %. Kopš 2004. gada 7. septembra, pēc 10,85 % kapitāla daļu pārdošanas, akciju kontrolpakete vairs nepiederēja Francijas valstij. Vēlāk šī daļa turpināja samazināties, līdz 2008. gada 31. decembrī bija 26,65 % no kapitāla. Tomēr, saglabājot 26,65 % balsstiesību un nepastāvot citām būtiskām akcionāru apvienībām, Francijas valsts ieceļ izpilddirektoru un joprojām ir galvenais France Télécom akcionārs, kas praktiski var noteikt akcionāru balsojuma iznākumu jautājumos, kur nepieciešams vienkāršais vairākums (11).

| (22) | Saskaņā ar 1996. gada likumu noteiktās France Télécom statusa izmaiņas paredzēja arī dažādus noteikumus attiecībā uz tā darbiniekiem. Saskaņā ar šo likumu France Télécom ierēdņi tika piesaistīti valsts uzņēmumam France Télécom un ir tā padotībā. Darbinieki, kuriem bija ierēdņa statuss, saglabāja šo statusu un ar to saistītās garantijas. France Télécom piesaistīto ierēdņu nodarbināšanas nosacījumi ir tādi paši kā valsts ierēdņiem: viņiem ir nodarbinātības garantija un viņus no amata atbrīvot var vienīgi ļoti nopietna iemesla dēļ tikai ar likumu noteiktos gadījumos. Attiecībā uz jaunu darbinieku pieņemšanu darbā saskaņā ar 1996. gada likumu France Télécom varēja pieņemt darbā ierēdņus līdz 2002. gada 1. janvārim, tajā pašā laikā pieņemot darbā līgumdarbiniekus saskaņā ar koplīgumu shēmu. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 1996. gada likumu noteiktās France Télécom statusa izmaiņas paredzēja arī dažādus noteikumus attiecībā uz tā darbiniekiem. Saskaņā ar šo likumu France Télécom ierēdņi tika piesaistīti valsts uzņēmumam France Télécom un ir tā padotībā. Darbinieki, kuriem bija ierēdņa statuss, saglabāja šo statusu un ar to saistītās garantijas. France Télécom piesaistīto ierēdņu nodarbināšanas nosacījumi ir tādi paši kā valsts ierēdņiem: viņiem ir nodarbinātības garantija un viņus no amata atbrīvot var vienīgi ļoti nopietna iemesla dēļ tikai ar likumu noteiktos gadījumos. Attiecībā uz jaunu darbinieku pieņemšanu darbā saskaņā ar 1996. gada likumu France Télécom varēja pieņemt darbā ierēdņus līdz 2002. gada 1. janvārim, tajā pašā laikā pieņemot darbā līgumdarbiniekus saskaņā ar koplīgumu shēmu.

| (23) | France Télécom1996. gada 31. decembrī nodarbināja 165 200 personu, no kurām 94,1 % bija ierēdņi. Faktiski, negaidot 1996. gada likumā noteikto 2002. gada 1. janvāra termiņu, France Télécom pārtrauca ierēdņu pieņemšanu darbā, sākot no 1997. gada. Tādēļ desmit gadu laikā ierēdņu skaits saruka par 47 %, samazinoties no 133 434 ierēdņiem 1997. gadā līdz 69 892 ierēdņiem 2007. gadā. Šis samazinājums nepārprotami ir lielāks nekā samazinājums (– 25 %), ko piedzīvoja France Télécom darbinieku kopskaits, kas 2007. gada 31. decembrī bija 124 166 darbinieki. |
| --- | --- |

(23)

France Télécom1996. gada 31. decembrī nodarbināja 165 200 personu, no kurām 94,1 % bija ierēdņi. Faktiski, negaidot 1996. gada likumā noteikto 2002. gada 1. janvāra termiņu, France Télécom pārtrauca ierēdņu pieņemšanu darbā, sākot no 1997. gada. Tādēļ desmit gadu laikā ierēdņu skaits saruka par 47 %, samazinoties no 133 434 ierēdņiem 1997. gadā līdz 69 892 ierēdņiem 2007. gadā. Šis samazinājums nepārprotami ir lielāks nekā samazinājums (– 25 %), ko piedzīvoja France Télécom darbinieku kopskaits, kas 2007. gada 31. decembrī bija 124 166 darbinieki.

| (24) | Ar 1996. gada likuma 6. pantu grozīja arī 1990. gada likuma 30. pantu, sākotnējam tekstam pievienojot c) un d) apakšpunktus. Likumā ir noteikts, ka France Télécom, kompensējot France Télécom ierēdņiem piešķirto valsts pensiju norēķinus un maksājumus, ir jāiemaksā Valsts Kasē:






  “c) | [...] darba devēja iemaksa, kam ir no saistībām atbrīvojošs raksturs un kas jāmaksā, sākot no 1997. gada 1. janvāra, proporcionāli summām, kuras samaksātas, veicot pensijas ieturējumu no algas. No saistībām atbrīvojošās iemaksas likmi aprēķina tā, lai izlīdzinātu algai piemērojamos obligātos nodokļu un sociālos maksājumus starp France Télécom un pārējiem telekomunikāciju nozares uzņēmumiem, uz kuriem attiecas vispārīgie sociālo maksājumu noteikumi, saistībā ar riskiem, kuri ir kopīgi vispārējo tiesību darbiniekiem un valsts ierēdņiem. Likmi var pārskatīt, ja minētie maksājumi mainās. Darba devēja iemaksas noteikšanas un samaksas valstij noteikumus nosaka Valsts padomes dekrētā; |
| --- | --- | --- |

(24)

Ar 1996. gada likuma 6. pantu grozīja arī 1990. gada likuma 30. pantu, sākotnējam tekstam pievienojot c) un d) apakšpunktus. Likumā ir noteikts, ka France Télécom, kompensējot France Télécom ierēdņiem piešķirto valsts pensiju norēķinus un maksājumus, ir jāiemaksā Valsts Kasē:

“c)

[...] darba devēja iemaksa, kam ir no saistībām atbrīvojošs raksturs un kas jāmaksā, sākot no 1997. gada 1. janvāra, proporcionāli summām, kuras samaksātas, veicot pensijas ieturējumu no algas. No saistībām atbrīvojošās iemaksas likmi aprēķina tā, lai izlīdzinātu algai piemērojamos obligātos nodokļu un sociālos maksājumus starp France Télécom un pārējiem telekomunikāciju nozares uzņēmumiem, uz kuriem attiecas vispārīgie sociālo maksājumu noteikumi, saistībā ar riskiem, kuri ir kopīgi vispārējo tiesību darbiniekiem un valsts ierēdņiem. Likmi var pārskatīt, ja minētie maksājumi mainās. Darba devēja iemaksas noteikšanas un samaksas valstij noteikumus nosaka Valsts padomes dekrētā;

| d) | [...], vienreizēja ārkārtas iemaksa, kuras summa un samaksas noteikumi līdz 1996. gada 31. decembrim būs noteikti finanšu likumā”. |
| --- | --- |

d)

[...], vienreizēja ārkārtas iemaksa, kuras summa un samaksas noteikumi līdz 1996. gada 31. decembrim būs noteikti finanšu likumā”.

| (25) | Ar 1996. gada likumu France Télécom tika arī izslēgts no 1990. gada likumā paredzētā vispārējā un īpašā vecuma apdrošināšanas kompensāciju mehānisma piemērošanas jomas, saskaņā ar kuru France Télécom papildus darba devēja iemaksām bija jāveic kompensācijas un papildu kompensācijas maksājumi, kas norādīti 1. tabulā. Laikā no 1991. līdz 1996. gadam šim nolūkam iemaksātās summas veidoja 18 % no ierēdņa statusa darbiniekiem izmaksātajām pensijām. |
| --- | --- |

(25)

Ar 1996. gada likumu France Télécom tika arī izslēgts no 1990. gada likumā paredzētā vispārējā un īpašā vecuma apdrošināšanas kompensāciju mehānisma piemērošanas jomas, saskaņā ar kuru France Télécom papildus darba devēja iemaksām bija jāveic kompensācijas un papildu kompensācijas maksājumi, kas norādīti 1. tabulā. Laikā no 1991. līdz 1996. gadam šim nolūkam iemaksātās summas veidoja 18 % no ierēdņa statusa darbiniekiem izmaksātajām pensijām.

| (26) | Darba devēja iemaksa, kurai ir no saistībām atbrīvojošs raksturs un kas tika ieviesta saskaņā ar 1996. gada likumu, aizstāja papildu iemaksu, kura bija paredzēta 1990. gada likuma 30. panta b) apakšpunktā. Šī iemaksa pamatojas uz taisnīgas konkurences likmi, kas balstās uz vienlīdzīgai neto darba samaksai piemērojamo obligāto sociālo un nodokļu iemaksu līmeņa izlīdzināšanu. Izlīdzināšanas metode pamatojas uz modelēšanu, nosakot, kādām algu izmaksām būtu jābūt konkurentam, lai tā darbinieku neto alga būtu tāda pati kā France Télécom ierēdņiem, ja šis konkurents algo darbiniekus, uz kuriem attiecas vispārīgie sociālo iemaksu (ieskaitot pensiju iemaksas) noteikumi, un tam ir identiska personāla struktūra. |
| --- | --- |

(26)

Darba devēja iemaksa, kurai ir no saistībām atbrīvojošs raksturs un kas tika ieviesta saskaņā ar 1996. gada likumu, aizstāja papildu iemaksu, kura bija paredzēta 1990. gada likuma 30. panta b) apakšpunktā. Šī iemaksa pamatojas uz taisnīgas konkurences likmi, kas balstās uz vienlīdzīgai neto darba samaksai piemērojamo obligāto sociālo un nodokļu iemaksu līmeņa izlīdzināšanu. Izlīdzināšanas metode pamatojas uz modelēšanu, nosakot, kādām algu izmaksām būtu jābūt konkurentam, lai tā darbinieku neto alga būtu tāda pati kā France Télécom ierēdņiem, ja šis konkurents algo darbiniekus, uz kuriem attiecas vispārīgie sociālo iemaksu (ieskaitot pensiju iemaksas) noteikumi, un tam ir identiska personāla struktūra.

| (27) | Metodē nav iekļautas iemaksas, kuras konkurenti veic, lai apdrošinātu riskus, kas ir atšķirīgi darbiniekiem un ierēdņiem, it īpaši bezdarbu un darbinieku prasības uzņēmuma sanācijas vai likvidēšanas gadījumā (turpmāk tekstā – “atalgojuma garantijas apdrošināšana” vai “AGS”). Laikā, kad tika balsots par 1996. gada likumu, šo atšķirību starp France Télécom un tā konkurentiem pamanīja arī likumdevējs, kurš secināja, ka “6. panta noteikumu kopums ļauj France Télécom neveikt UNEDIC iemaksas, kas ir jāsedz tā potenciālajiem konkurentiem” (12). |
| --- | --- |

(27)

Metodē nav iekļautas iemaksas, kuras konkurenti veic, lai apdrošinātu riskus, kas ir atšķirīgi darbiniekiem un ierēdņiem, it īpaši bezdarbu un darbinieku prasības uzņēmuma sanācijas vai likvidēšanas gadījumā (turpmāk tekstā – “atalgojuma garantijas apdrošināšana” vai “AGS”). Laikā, kad tika balsots par 1996. gada likumu, šo atšķirību starp France Télécom un tā konkurentiem pamanīja arī likumdevējs, kurš secināja, ka “6. panta noteikumu kopums ļauj France Télécom neveikt UNEDIC iemaksas, kas ir jāsedz tā potenciālajiem konkurentiem” (12).

| (28) | France Télécom darba devēja iemaksa, kura ik gadu tiek pārrēķināta, ir izteikta kā procentuāla daļa no strādājošo ierēdņu kategoriju skalai atbilstīgajām bruto algām. Šīs darba devēja iemaksas likme laikā no 1997. līdz 2010. gadam bija vidēji [...] (13) % un saskaņā ar Francijas Republikas apsvērumiem attīstījās tā, kā ir norādīts 2. tabulā:
  2.   tabula


  Darba devēja iemaksas, kurām ir no saistībām atbrīvojošs raksturs un kuras France Télécom samaksāja laikā no 1997. līdz 2010. gadam








  Gads | Iemaksas likme | Miljoni EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 36,20 % | 1 088,9 |
| 1998 | 35,40 % | 1 069,6 |
| 1999 | 36,70 % | 1 108,5 |
| 2000 | 36,40 % | 1 085,0 |
| 2001 | 37,00 % | 1 088,6 |
| 2002 | 37,70 % | 1 100,1 |
| 2003 | 37,60 % | 1 085,0 |
| 2004 | [..] % | 1 048,6 |
| 2005 | [..] % | 984,6 |
| 2006 | [..] % | 957,6 |
| 2007 | [..] % | 917,6 |
| 2008 | [..] % | 859,2 |
| 2009 | [..] % | 805,4 |
| 2010 | [..] % | 744,5 |

(28)

France Télécom darba devēja iemaksa, kura ik gadu tiek pārrēķināta, ir izteikta kā procentuāla daļa no strādājošo ierēdņu kategoriju skalai atbilstīgajām bruto algām. Šīs darba devēja iemaksas likme laikā no 1997. līdz 2010. gadam bija vidēji [...] (13) % un saskaņā ar Francijas Republikas apsvērumiem attīstījās tā, kā ir norādīts 2. tabulā:

2.   tabula

Darba devēja iemaksas, kurām ir no saistībām atbrīvojošs raksturs un kuras France Télécom samaksāja laikā no 1997. līdz 2010. gadam

Gads

Iemaksas likme

Miljoni EUR

1997

36,20 %

1 088,9

1998

35,40 %

1 069,6

1999

36,70 %

1 108,5

2000

36,40 %

1 085,0

2001

37,00 %

1 088,6

2002

37,70 %

1 100,1

2003

37,60 %

1 085,0

2004

[..] %

1 048,6

2005

[..] %

984,6

2006

[..] %

957,6

2007

[..] %

917,6

2008

[..] %

859,2

2009

[..] %

805,4

2010

[..] %

744,5

| (29) | Tas, ka kopš 1997. gada tika pārtraukta ierēdņu pieņemšana darbā, ierobežoja strādājošo ierēdņa statusa darbinieku skaitu France Télécom. Neraugoties uz to, ka laikā no 1991. līdz 2010. gadam aizvien lielāka ierēdņu daļa aizgāja pensijā, tabulā ir redzams, ka darba devēja iemaksa EUR 744 miljonu apmērā, ko France Télécom samaksāja 2010. gadā, bija par EUR 407 miljoniem mazāka par pensiju izmaksām, kuras uzņēmums iemaksāja Francijas valstij pirms reformas stāšanās spēkā 1996. gadā, un ir vienāda ar darba devēja iemaksu, kuru France Télécom veica pirms 20 gadiem 1991. gadā (attiecīgi EUR 1 151 miljons un EUR 743 miljoni, sk. 1. tabulu). |
| --- | --- |

(29)

Tas, ka kopš 1997. gada tika pārtraukta ierēdņu pieņemšana darbā, ierobežoja strādājošo ierēdņa statusa darbinieku skaitu France Télécom. Neraugoties uz to, ka laikā no 1991. līdz 2010. gadam aizvien lielāka ierēdņu daļa aizgāja pensijā, tabulā ir redzams, ka darba devēja iemaksa EUR 744 miljonu apmērā, ko France Télécom samaksāja 2010. gadā, bija par EUR 407 miljoniem mazāka par pensiju izmaksām, kuras uzņēmums iemaksāja Francijas valstij pirms reformas stāšanās spēkā 1996. gadā, un ir vienāda ar darba devēja iemaksu, kuru France Télécom veica pirms 20 gadiem 1991. gadā (attiecīgi EUR 1 151 miljons un EUR 743 miljoni, sk. 1. tabulu).

| (30) | Tātad saskaņā ar 1996. gada likumu ieviestās reformas sekas ir tādas, ka France Télécom iemaksas summa absolūtā izteiksmē samazinās un vairs nav saistīta ar pensijā aizgājušo ierēdņu skaitu. Izmaksu nodošana valstij, kas ieviesta saskaņā ar 1996. gada likumu, notika, neraugoties uz to, ka saskaņā ar Senāta minētajām prognozēm, sākot no 2005. gada, būtiski palielinājās pensiju izmaksas, pieaugot līdz FRF 13 miljardiem (EUR 1,98 miljardiem) 2007. gadā, FRF 21,5 miljardiem (EUR 3,3 miljardiem) 2017. gadā un FRF 34 miljardiem (EUR 6,1 miljardam) 2027. gadā (14). |
| --- | --- |

(30)

Tātad saskaņā ar 1996. gada likumu ieviestās reformas sekas ir tādas, ka France Télécom iemaksas summa absolūtā izteiksmē samazinās un vairs nav saistīta ar pensijā aizgājušo ierēdņu skaitu. Izmaksu nodošana valstij, kas ieviesta saskaņā ar 1996. gada likumu, notika, neraugoties uz to, ka saskaņā ar Senāta minētajām prognozēm, sākot no 2005. gada, būtiski palielinājās pensiju izmaksas, pieaugot līdz FRF 13 miljardiem (EUR 1,98 miljardiem) 2007. gadā, FRF 21,5 miljardiem (EUR 3,3 miljardiem) 2017. gadā un FRF 34 miljardiem (EUR 6,1 miljardam) 2027. gadā (14).

| (31) | Tādējādi debatēs par likumprojektu Nacionālajā asamblejā un Senātā minēta pensiju izmaksu FRF 250 miljardu apmērā pārcelšanu uz valsts budžetu, kurus ikgadējās iemaksas FRF 100 miljardu apmērā un ārkārtas iemaksa FRF 40 miljardu apmēra nesegtu, pat pievienojot ieņēmumus no uzņēmuma akciju daļas pārdošanas. Debatēs minēta arī ārkārtas iemaksas aptuvenā summa lielākais FRF 40 miljardu apmērā, lai samazinātu valstij radušās jaunās un būtiskās izmaksas. Šī summa tika noteikta pēc baņķieru ieteikuma, lai parādu attiecība pret pašu kapitālu atbilstu 150 % un lai summa atbilstu uzņēmuma veidotajam pensiju uzkrājumam un tām valsts papildu izmaksām tikai un vienīgi desmit gadu periodā, kuras izriet no starpības starp izmaksātajām pensijām un no saistībām atbrīvojošo iemaksu, kuru iekasē kopš tā brīža (15). |
| --- | --- |

(31)

Tādējādi debatēs par likumprojektu Nacionālajā asamblejā un Senātā minēta pensiju izmaksu FRF 250 miljardu apmērā pārcelšanu uz valsts budžetu, kurus ikgadējās iemaksas FRF 100 miljardu apmērā un ārkārtas iemaksa FRF 40 miljardu apmēra nesegtu, pat pievienojot ieņēmumus no uzņēmuma akciju daļas pārdošanas. Debatēs minēta arī ārkārtas iemaksas aptuvenā summa lielākais FRF 40 miljardu apmērā, lai samazinātu valstij radušās jaunās un būtiskās izmaksas. Šī summa tika noteikta pēc baņķieru ieteikuma, lai parādu attiecība pret pašu kapitālu atbilstu 150 % un lai summa atbilstu uzņēmuma veidotajam pensiju uzkrājumam un tām valsts papildu izmaksām tikai un vienīgi desmit gadu periodā, kuras izriet no starpības starp izmaksātajām pensijām un no saistībām atbrīvojošo iemaksu, kuru iekasē kopš tā brīža (15).

| (32) | Valsts kompensācijas mērķis tika atgādināts ne tikai likumdevēja pieņemtā likuma 30. panta formulējumā un debašu laikā par 1996. gada likumu, bet arī France Télécom pārskatā par 1997. gadu, kurā ir norādīts “ārkārtas iemaksas maksājums Francijas valstij 37,5 miljardu franku apmērā, kas saistīts ar nākotnes pensijām bijušajiem ierēdņiem” (16). France Télécom izveidotais uzkrājums ļāva France Télécom samazināt veicamo neto maksājumu – vienā gadā tas samaksāja papildu izmaksas, kas reformas dēļ valstij rodas desmit gadu laikā. |
| --- | --- |

(32)

Valsts kompensācijas mērķis tika atgādināts ne tikai likumdevēja pieņemtā likuma 30. panta formulējumā un debašu laikā par 1996. gada likumu, bet arī France Télécom pārskatā par 1997. gadu, kurā ir norādīts “ārkārtas iemaksas maksājums Francijas valstij 37,5 miljardu franku apmērā, kas saistīts ar nākotnes pensijām bijušajiem ierēdņiem” (16). France Télécom izveidotais uzkrājums ļāva France Télécom samazināt veicamo neto maksājumu – vienā gadā tas samaksāja papildu izmaksas, kas reformas dēļ valstij rodas desmit gadu laikā.

| (33) | Tādējādi redzams, ka uzkrājums, kas bija paredzēts, lai izlīdzinātu turpmākā iemaksu pieauguma sekas, kuras izriet no 1990. gada likuma, un ko France Télécom veidoja ik gadu, līdz 1996. gadā uzkrātā summa bija FRF 23,4 miljardi (EUR 3,6 miljardi), tika ņemts vērā, lai noteiktu ārkārtas iemaksas (jeb “kompensācijas”) summu. Iemaksas daļa, kas neatbilda veidotajam uzkrājumam, sedza šīs papildu izmaksas desmit gadu laikposmā. Tās summa tika noteikta, ņemot vērā uzņēmuma jau iepriekš uzkrāto summu, kā tas skaidri izriet no tā laika debatēm. |
| --- | --- |

(33)

Tādējādi redzams, ka uzkrājums, kas bija paredzēts, lai izlīdzinātu turpmākā iemaksu pieauguma sekas, kuras izriet no 1990. gada likuma, un ko France Télécom veidoja ik gadu, līdz 1996. gadā uzkrātā summa bija FRF 23,4 miljardi (EUR 3,6 miljardi), tika ņemts vērā, lai noteiktu ārkārtas iemaksas (jeb “kompensācijas”) summu. Iemaksas daļa, kas neatbilda veidotajam uzkrājumam, sedza šīs papildu izmaksas desmit gadu laikposmā. Tās summa tika noteikta, ņemot vērā uzņēmuma jau iepriekš uzkrāto summu, kā tas skaidri izriet no tā laika debatēm.

| (34) | Faktiski tā kā saskaņā ar 1996. gada likumu paredzētajai darba devēja ikgadējai iemaksai ir no saistībām atbrīvojošs raksturs, France Télécom saistības kopš tā laika aprobežojas ar minētās iemaksas maksājumu un tam vairs nav jāsedz iespējami nākotnes deficīti ne savu ierēdņa statusa darbinieku pensiju shēmās, ne citās civildienesta shēmās. Tātad atbilstoši 1996. gada likumam uzkrājums vairs nebija jāveido. Uzkrājums tika iekļauts France Télécom1996. gada 31. decembra peļņas un zaudējumu aprēķinā, tīrajā peļņā uzrādot FRF 17,5 miljardus (EUR 2,7 miljardus) (17). |
| --- | --- |

(34)

Faktiski tā kā saskaņā ar 1996. gada likumu paredzētajai darba devēja ikgadējai iemaksai ir no saistībām atbrīvojošs raksturs, France Télécom saistības kopš tā laika aprobežojas ar minētās iemaksas maksājumu un tam vairs nav jāsedz iespējami nākotnes deficīti ne savu ierēdņa statusa darbinieku pensiju shēmās, ne citās civildienesta shēmās. Tātad atbilstoši 1996. gada likumam uzkrājums vairs nebija jāveido. Uzkrājums tika iekļauts France Télécom1996. gada 31. decembra peļņas un zaudējumu aprēķinā, tīrajā peļņā uzrādot FRF 17,5 miljardus (EUR 2,7 miljardus) (17).

| (35) | Turklāt ar 1996. gada likumu paredzētās vienreizējās ārkārtas iemaksas summa, lai kompensētu to, ka valsts veic France Télécom ierēdņiem piešķirto pensiju norēķinus un maksājumus, saskaņā ar 1997. gada finanšu likumu bija noteikta FRF 37,5 miljardu jeb EUR 5,71 miljarda apmērā. To finansēja, palielinot uzņēmuma īstermiņa un ilgtermiņa parādsaistības (18), un nomaksāja vairākos maksājumos laikā no 1997. gada janvāra līdz oktobrim. Šīs ārkārtas iemaksas saņemšana ļāva Francijas valsts pārvaldes deficītu 1997. gadā samazināt līdz EUR 41,8 miljardiem. Bez tās šajā gadā deficīts būtu bijis 3,7 % no IKP. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt ar 1996. gada likumu paredzētās vienreizējās ārkārtas iemaksas summa, lai kompensētu to, ka valsts veic France Télécom ierēdņiem piešķirto pensiju norēķinus un maksājumus, saskaņā ar 1997. gada finanšu likumu bija noteikta FRF 37,5 miljardu jeb EUR 5,71 miljarda apmērā. To finansēja, palielinot uzņēmuma īstermiņa un ilgtermiņa parādsaistības (18), un nomaksāja vairākos maksājumos laikā no 1997. gada janvāra līdz oktobrim. Šīs ārkārtas iemaksas saņemšana ļāva Francijas valsts pārvaldes deficītu 1997. gadā samazināt līdz EUR 41,8 miljardiem. Bez tās šajā gadā deficīts būtu bijis 3,7 % no IKP.

| (36) | Saņemt šo iemaksu tika uzticēts France Télécom ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestādei, kuru izveidoja saskaņā ar 1997. gada finanšu likumu. Ārkārtas iemaksa un iespējamie tās radītie finanšu ienākumi bija šīs iestādes vienīgie ieņēmumi. Tās izdevumi izpaužas kā ikgadējs pārskaitījums valsts budžetā, kas kopš 2006. gada tiek iegrāmatots ieņēmumos īpašā pensiju kontā, kas paredzēts valsts civilā un militārā dienesta pensijām. Šis maksājums 1997. gadā bija noteikts FRF 1 miljarda (EUR 152,4 miljonu) apmērā un katru gadu palielinājās par 10 %, izņemot, ja finanšu likumā tiktu noteikts citādi. Šī valsts iestāde beidz pastāvēt, kad visi tās ieņēmumi ir pārskaitīti valstij (19). |
| --- | --- |

(36)

Saņemt šo iemaksu tika uzticēts France Télécom ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestādei, kuru izveidoja saskaņā ar 1997. gada finanšu likumu. Ārkārtas iemaksa un iespējamie tās radītie finanšu ienākumi bija šīs iestādes vienīgie ieņēmumi. Tās izdevumi izpaužas kā ikgadējs pārskaitījums valsts budžetā, kas kopš 2006. gada tiek iegrāmatots ieņēmumos īpašā pensiju kontā, kas paredzēts valsts civilā un militārā dienesta pensijām. Šis maksājums 1997. gadā bija noteikts FRF 1 miljarda (EUR 152,4 miljonu) apmērā un katru gadu palielinājās par 10 %, izņemot, ja finanšu likumā tiktu noteikts citādi. Šī valsts iestāde beidz pastāvēt, kad visi tās ieņēmumi ir pārskaitīti valstij (19).

| (37) | Piemērojot 1997. gada finanšu likumā paredzētos noteikumus, kas noteica ikgadējās iemaksas, 1999. gadā tika lēsts, ka valsts iestādes darbības laiks bez tās naudas līdzekļu atlīdzināšanas būs 17 gadi (20). Tomēr, tā kā ikgadējie maksājumi bija lielāki, nekā paredzēja 1997. gada finanšu likums, tās darbības laiks saīsinājās. Kā ir norādīts 3. tabulā, iestādes ikgadējo maksājumu uzkrātā summa 2010. gadā jau sasniedza EUR 5,47 miljardus. Iestādes darbības izbeigšana, ņemot vērā visu pieejamo līdzekļu pārskaitīšanu, bija paredzēta 2011. gada 31. decembrī (21). 2011. gada finanšu likumā bija paredzēts EUR 243 miljonu gada maksājums īpašajā pensiju kontā, pēc kura iestādes ieņēmumi būtu dzēsti (22). |
| --- | --- |

(37)

Piemērojot 1997. gada finanšu likumā paredzētos noteikumus, kas noteica ikgadējās iemaksas, 1999. gadā tika lēsts, ka valsts iestādes darbības laiks bez tās naudas līdzekļu atlīdzināšanas būs 17 gadi (20). Tomēr, tā kā ikgadējie maksājumi bija lielāki, nekā paredzēja 1997. gada finanšu likums, tās darbības laiks saīsinājās. Kā ir norādīts 3. tabulā, iestādes ikgadējo maksājumu uzkrātā summa 2010. gadā jau sasniedza EUR 5,47 miljardus. Iestādes darbības izbeigšana, ņemot vērā visu pieejamo līdzekļu pārskaitīšanu, bija paredzēta 2011. gada 31. decembrī (21). 2011. gada finanšu likumā bija paredzēts EUR 243 miljonu gada maksājums īpašajā pensiju kontā, pēc kura iestādes ieņēmumi būtu dzēsti (22).

| (38) | Jebkurā gadījumā ārkārtas iemaksas summa FRF 37,5 miljardu apmērā, kas 1997. gadā tika nodota France Télécom ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestādei, atbilst iemaksas summai, kas mazāka par FRF 40 miljardiem, kura minēta 1996. gada likumprojekta apspriešanas laikā. Lai gan to iemaksāja valsts budžetā 1997. gadā un tā ik gadu papildināja civilo un militāro pensiju maksājumu budžetu, šīs iemaksas summa bija noteikta, lai kompensētu valstij radušās papildu izmaksas, piemērojot 1996. gada likumu. |
| --- | --- |

(38)

Jebkurā gadījumā ārkārtas iemaksas summa FRF 37,5 miljardu apmērā, kas 1997. gadā tika nodota France Télécom ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestādei, atbilst iemaksas summai, kas mazāka par FRF 40 miljardiem, kura minēta 1996. gada likumprojekta apspriešanas laikā. Lai gan to iemaksāja valsts budžetā 1997. gadā un tā ik gadu papildināja civilo un militāro pensiju maksājumu budžetu, šīs iemaksas summa bija noteikta, lai kompensētu valstij radušās papildu izmaksas, piemērojot 1996. gada likumu.

| (39) | No algas finansēto ierēdņu pensiju saistību daļa, kas noteikta, piemērojot civilo un militāro vecuma pensiju kodeksa L. 61. pantu kopš valsts operatora France Télécom dibināšanas 1991. gadā, ar 1996. gada likumu nav grozīta. Turklāt 1990. gada likums un 1996. gada likums negrozīja France Télécom privāto tiesību darbinieku pensiju shēmu, kas ir vispārējo tiesību pensiju apdrošināšanas sociālais nodrošinājums, ko papildina AGIRC shēma štata darbiniekiem un ARRCO shēma ārštata darbiniekiem. Saskaņā ar šo shēmu France Télécom un tā privāto tiesību darbinieki uzņemas tādas pašas saistības, kādas uzņemas konkurējošie uzņēmumi, it īpaši attiecībā uz darba devēja iemaksām, kas atbrīvo no saistībām. |
| --- | --- |

(39)

No algas finansēto ierēdņu pensiju saistību daļa, kas noteikta, piemērojot civilo un militāro vecuma pensiju kodeksa L. 61. pantu kopš valsts operatora France Télécom dibināšanas 1991. gadā, ar 1996. gada likumu nav grozīta. Turklāt 1990. gada likums un 1996. gada likums negrozīja France Télécom privāto tiesību darbinieku pensiju shēmu, kas ir vispārējo tiesību pensiju apdrošināšanas sociālais nodrošinājums, ko papildina AGIRC shēma štata darbiniekiem un ARRCO shēma ārštata darbiniekiem. Saskaņā ar šo shēmu France Télécom un tā privāto tiesību darbinieki uzņemas tādas pašas saistības, kādas uzņemas konkurējošie uzņēmumi, it īpaši attiecībā uz darba devēja iemaksām, kas atbrīvo no saistībām.

| (40) | Sakarā ar reformu, kas ieviesta saskaņā ar 1996. gada likumu, aktuāru firma, ko Francijas valsts izraudzījās kā konsultantus, lēsa, ka pensiju, kas piešķirtas France Télécom esošajiem un pensionētajiem ierēdņa statusa darbiniekiem, valsts norēķini un maksājumi veido FRF 242 miljardus (EUR 36,9 miljardus (23)) sagaidāmajā diskontētajā vērtībā 1997. gada 1. janvārī (24). Šis skaitlis ir tuvu noapaļotajiem FRF 250 miljardiem, kurus minēja Senāts. Darba devēja iemaksa, kurai ir no saistībām atbrīvojošs raksturs, kuru France Télécom iemaksātu kā kompensāciju, pamatojoties uz tiem pašiem aktuāru pieņēmumiem, tika lēsta EUR 15,2 miljardu apmērā, kuriem ir jāpieskaita kompensācija jeb ārkārtas iemaksa EUR 5,7 miljardu apmērā, kuru pilnībā samaksāja 1997. gada oktobrī. Brīdī, kad stājās spēkā reforma, Francijas iestādes lēsa, ka nākotnes iemaksu vērtība no algām ir EUR [..]. Līdz ar to neto izmaksu vērtība, kuras France Télécom nodeva Francijas valstij, pēc 1996. gada aplēsēm bija EUR [..] miljardi. |
| --- | --- |

(40)

Sakarā ar reformu, kas ieviesta saskaņā ar 1996. gada likumu, aktuāru firma, ko Francijas valsts izraudzījās kā konsultantus, lēsa, ka pensiju, kas piešķirtas France Télécom esošajiem un pensionētajiem ierēdņa statusa darbiniekiem, valsts norēķini un maksājumi veido FRF 242 miljardus (EUR 36,9 miljardus (23)) sagaidāmajā diskontētajā vērtībā 1997. gada 1. janvārī (24). Šis skaitlis ir tuvu noapaļotajiem FRF 250 miljardiem, kurus minēja Senāts. Darba devēja iemaksa, kurai ir no saistībām atbrīvojošs raksturs, kuru France Télécom iemaksātu kā kompensāciju, pamatojoties uz tiem pašiem aktuāru pieņēmumiem, tika lēsta EUR 15,2 miljardu apmērā, kuriem ir jāpieskaita kompensācija jeb ārkārtas iemaksa EUR 5,7 miljardu apmērā, kuru pilnībā samaksāja 1997. gada oktobrī. Brīdī, kad stājās spēkā reforma, Francijas iestādes lēsa, ka nākotnes iemaksu vērtība no algām ir EUR [..]. Līdz ar to neto izmaksu vērtība, kuras France Télécom nodeva Francijas valstij, pēc 1996. gada aplēsēm bija EUR [..] miljardi.

| (41) | Desmit gadu laikposmam (1997.–2006. gads), kas minēts debašu laikā par 1996. gada likumprojektu, aktuāru firma, ko Francijas valsts izraudzījās kā konsultantus, veicamo maksājumu kopējo summu novērtēja kā EUR [..] miljardus. Šajā laikposmā faktiski izmaksāto kopējo maksājumu summa bija gandrīz identiska – EUR [..] miljardi, proti, prognoze atšķīrās par 0,83 % (25). Tas a posteriori apliecina, ka debatēs par likumu izmantotās prognozes ir bijušas pareizas. |
| --- | --- |

(41)

Desmit gadu laikposmam (1997.–2006. gads), kas minēts debašu laikā par 1996. gada likumprojektu, aktuāru firma, ko Francijas valsts izraudzījās kā konsultantus, veicamo maksājumu kopējo summu novērtēja kā EUR [..] miljardus. Šajā laikposmā faktiski izmaksāto kopējo maksājumu summa bija gandrīz identiska – EUR [..] miljardi, proti, prognoze atšķīrās par 0,83 % (25). Tas a posteriori apliecina, ka debatēs par likumu izmantotās prognozes ir bijušas pareizas.

| (42) | No šiem skaitļiem ir iespējams secināt, ka summas un to pamatojums, kas apspriests Nacionālajā asamblejā un Senātā, lai noteiktu France Télécom kompensāciju jeb ārkārtas iemaksas summu, atbilst diapazonam, kas ex post pārbaudīts likumprojekta debatēs minētajā desmit gadu laikposmā. Minētā ārkārtas iemaksas maksimālā summa EUR 6 miljardu (FRF 40 miljardu) apmērā atbilst uzkrājumam, kuru uzņēmums veidoja līdz 1996. gadam, lai varētu uzņemties paredzētās nākotnes pensiju izmaksas, proti, EUR 3,6 miljardi (FRF 23,4 miljardi), pieskaitot valsts segto EUR 2,4 miljardu starpību starp darba devēju un darbinieku iemaksām, kas saņemtas laikā no 1997. līdz 2006. gadam, un 1996. gadā aprēķinātajiem veicamajiem maksājamajiem tajā pašā desmit gadu laikposmā. |
| --- | --- |

(42)

No šiem skaitļiem ir iespējams secināt, ka summas un to pamatojums, kas apspriests Nacionālajā asamblejā un Senātā, lai noteiktu France Télécom kompensāciju jeb ārkārtas iemaksas summu, atbilst diapazonam, kas ex post pārbaudīts likumprojekta debatēs minētajā desmit gadu laikposmā. Minētā ārkārtas iemaksas maksimālā summa EUR 6 miljardu (FRF 40 miljardu) apmērā atbilst uzkrājumam, kuru uzņēmums veidoja līdz 1996. gadam, lai varētu uzņemties paredzētās nākotnes pensiju izmaksas, proti, EUR 3,6 miljardi (FRF 23,4 miljardi), pieskaitot valsts segto EUR 2,4 miljardu starpību starp darba devēju un darbinieku iemaksām, kas saņemtas laikā no 1997. līdz 2006. gadam, un 1996. gadā aprēķinātajiem veicamajiem maksājamajiem tajā pašā desmit gadu laikposmā.

| (43) | No otras puses, Francijas Republikas iesniegtā informācija, kas apkopota 3. tabulā, liecina, ka laikposmam no 1997. līdz 2010. gadam France Télécom ierēdņa statusa darbinieku kopējās pensiju izmaksas, kas saskaņā ar 1996. gada reformu ir jāmaksā valstij, sasniedza EUR [..] miljardus. Izmaksas, kas jāfinansē valstij, izpaužas kā starpība starp France Télécom un tā strādājošo ierēdņu ikgadējām iemaksām un pensiju maksājumiem, ko ik gadu izmaksā pensionētajiem ierēdņa statusa darbiniekiem, papildus atskaitot France Télécom ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestādes ikgadējos maksājumus. Laikā no 1997. līdz 2010. gadam izmaksas attīstījās šādi:
  3.   tabula


  Izmaksas, kas Francijas valstij radās 1996. gada reformas dēļ (1997.–2010. gads)










  Miljoni EUR |
| --- | --- |
| | Iemaksas
  (darba devēja, darbinieka) | France Télécom ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestādes ikgadējie maksājumi | Izmaksātie pabalsti | Valsts izmaksas |
| 1997 | [..] | 152,4 | [..] | [..] |
| 1998 | [..] | 167,7 | [..] | [..] |
| 1999 | [..] | 184,5 | [..] | [..] |
| 2000 | [..] | 202,9 | [..] | [..] |
| 2001 | [..] | 223,2 | [..] | [..] |
| 2002 | [..] | 245,5 | [..] | [..] |
| 2003 | [..] | 270,0 | [..] | [..] |
| 2004 | [..] | 297,1 | [..] | [..] |
| 2005 | [..] | 326,9 | [..] | [..] |
| 2006 | [..] | 1 359,5 | [..] | [..] |
| 2007 | [..] | 395,4 | [..] | [..] |
| 2008 | [..] | 435,0 | [..] | [..] |
| 2009 | [..] | 578,0 | [..] | [..] |
| 2010 | [..] | 635,8 | [..] | [..] |
| Kopā | [..] | 5 473,9 | [..] | [..] |

(43)

No otras puses, Francijas Republikas iesniegtā informācija, kas apkopota 3. tabulā, liecina, ka laikposmam no 1997. līdz 2010. gadam France Télécom ierēdņa statusa darbinieku kopējās pensiju izmaksas, kas saskaņā ar 1996. gada reformu ir jāmaksā valstij, sasniedza EUR [..] miljardus. Izmaksas, kas jāfinansē valstij, izpaužas kā starpība starp France Télécom un tā strādājošo ierēdņu ikgadējām iemaksām un pensiju maksājumiem, ko ik gadu izmaksā pensionētajiem ierēdņa statusa darbiniekiem, papildus atskaitot France Télécom ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestādes ikgadējos maksājumus. Laikā no 1997. līdz 2010. gadam izmaksas attīstījās šādi:

3.   tabula

Izmaksas, kas Francijas valstij radās 1996. gada reformas dēļ (1997.–2010. gads)

Miljoni EUR

Iemaksas

(darba devēja, darbinieka)

France Télécom ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestādes ikgadējie maksājumi

Izmaksātie pabalsti

Valsts izmaksas

1997

[..]

152,4

[..]

[..]

1998

[..]

167,7

[..]

[..]

1999

[..]

184,5

[..]

[..]

2000

[..]

202,9

[..]

[..]

2001

[..]

223,2

[..]

[..]

2002

[..]

245,5

[..]

[..]

2003

[..]

270,0

[..]

[..]

2004

[..]

297,1

[..]

[..]

2005

[..]

326,9

[..]

[..]

2006

[..]

1 359,5

[..]

[..]

2007

[..]

395,4

[..]

[..]

2008

[..]

435,0

[..]

[..]

2009

[..]

578,0

[..]

[..]

2010

[..]

635,8

[..]

[..]

Kopā

[..]

5 473,9

[..]

[..]

| (44) | Saskaņā ar 1997. gada finanšu likumu, kas nosaka to regulējumu, France Télécom ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestādes ikgadējie maksājumi 1997. gadā neatbilda ne prognozētajām, ne France Télécom pensionētajiem darbiniekiem faktiski izmaksātajām summām, ne to izmaksu summām, kuras bija jāfinansē valstij, un tie nebija noteikti atkarībā no minētajām summām. Faktiski pārskaitīto summu pārbaude apstiprina šo atšķirību. Neraugoties uz France Télécom veikto ārkārtas iemaksu 1997. gadā, 3. tabulā ir redzams, ka to maksājumu summas, kas izmaksāti France Télécom pensionētajiem ierēdņiem, kopš 2004. gada, izņemot 2006. gadu, pārsniedza ikgadējos resursus. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar 1997. gada finanšu likumu, kas nosaka to regulējumu, France Télécom ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestādes ikgadējie maksājumi 1997. gadā neatbilda ne prognozētajām, ne France Télécom pensionētajiem darbiniekiem faktiski izmaksātajām summām, ne to izmaksu summām, kuras bija jāfinansē valstij, un tie nebija noteikti atkarībā no minētajām summām. Faktiski pārskaitīto summu pārbaude apstiprina šo atšķirību. Neraugoties uz France Télécom veikto ārkārtas iemaksu 1997. gadā, 3. tabulā ir redzams, ka to maksājumu summas, kas izmaksāti France Télécom pensionētajiem ierēdņiem, kopš 2004. gada, izņemot 2006. gadu, pārsniedza ikgadējos resursus.

| (45) | Tādējādi France Télécom ikgadējo iemaksu maksājumi un ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestādes ikgadējie maksājumi nav skaidri un ex ante piesaistīti maksājumiem France Télécom pensionētajiem darbiniekiem, izmantojot īpašo pensiju kontu. Ņemot vērā 3. tabulā norādīto summu, kuru nesedz ikgadējās iemaksas, ārkārtas iemaksas piesaiste vienīgi attiecīgo maksājumu finansējumam kopš 1997. gada, ja to piemērotu tās sistēmas vietā, saskaņā ar kuru maksājums ik gadu tiek palielināts par 10 %, kā to paredz 1997. gada finanšu likums, nozīmētu, ka valsts iestāde beigtu pastāvēt jau 2008. gadā, nevis 2011. gadā, kā bija paredzēts. Saskaņā ar jebkuru pieņēmumu abos gadījumos ārkārtas iemaksas summa būtu iztērēta līdz 2011. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(45)

Tādējādi France Télécom ikgadējo iemaksu maksājumi un ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestādes ikgadējie maksājumi nav skaidri un ex ante piesaistīti maksājumiem France Télécom pensionētajiem darbiniekiem, izmantojot īpašo pensiju kontu. Ņemot vērā 3. tabulā norādīto summu, kuru nesedz ikgadējās iemaksas, ārkārtas iemaksas piesaiste vienīgi attiecīgo maksājumu finansējumam kopš 1997. gada, ja to piemērotu tās sistēmas vietā, saskaņā ar kuru maksājums ik gadu tiek palielināts par 10 %, kā to paredz 1997. gada finanšu likums, nozīmētu, ka valsts iestāde beigtu pastāvēt jau 2008. gadā, nevis 2011. gadā, kā bija paredzēts. Saskaņā ar jebkuru pieņēmumu abos gadījumos ārkārtas iemaksas summa būtu iztērēta līdz 2011. gada 31. decembrim.

2.2.   Telekomunikāciju tirgu pakāpeniska un pēc tam pilnīga atvēršana

| (46) | France Télécom ierēdņa statusa darbinieku pensiju finansēšanas reforma notika līdz ar to pakalpojumu tirgu pilnīgu atvēršanu konkurencei, kuros darbojās France Télécom. Kopš 1988. gada telekomunikāciju nozare tika pakāpeniski liberalizēta saskaņā ar Komisijas 1988. gada 16. maija Direktīvu 88/301/EEK par konkurenci telekomunikāciju termināliekārtu tirgos (26) un Komisijas 1990. gada 28. jūnija Direktīvu 90/388/EEK par konkurenci telekomunikāciju tirgos (27). Direktīvā 90/388/EEK bija paredzēti liberalizēšanas pasākumi, kas līdz 1990. gada 31. decembrim jāīsteno saistībā ar datu sakariem un balss un datu telefoniju uzņēmumu tīkliem un slēgtām lietotāju grupām. Komisijas 1996. gada 13. marta Direktīvā 96/19/EK par grozījumiem Direktīvā 90/388/EEK attiecībā uz pilnīgas konkurences ieviešanu telekomunikāciju tirgū (28) bija paredzēta pilnīga telekomunikāciju nozares liberalizēšana no 1998. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(46)

France Télécom ierēdņa statusa darbinieku pensiju finansēšanas reforma notika līdz ar to pakalpojumu tirgu pilnīgu atvēršanu konkurencei, kuros darbojās France Télécom. Kopš 1988. gada telekomunikāciju nozare tika pakāpeniski liberalizēta saskaņā ar Komisijas 1988. gada 16. maija Direktīvu 88/301/EEK par konkurenci telekomunikāciju termināliekārtu tirgos (26) un Komisijas 1990. gada 28. jūnija Direktīvu 90/388/EEK par konkurenci telekomunikāciju tirgos (27). Direktīvā 90/388/EEK bija paredzēti liberalizēšanas pasākumi, kas līdz 1990. gada 31. decembrim jāīsteno saistībā ar datu sakariem un balss un datu telefoniju uzņēmumu tīkliem un slēgtām lietotāju grupām. Komisijas 1996. gada 13. marta Direktīvā 96/19/EK par grozījumiem Direktīvā 90/388/EEK attiecībā uz pilnīgas konkurences ieviešanu telekomunikāciju tirgū (28) bija paredzēta pilnīga telekomunikāciju nozares liberalizēšana no 1998. gada 1. janvāra.

| (47) | Jāatzīmē, ka 1996. gada 26. jūlija Likumā Nr. 96-659 par telekomunikāciju tiesisko regulējumu bija paredzēti noteikumi, kas ļāva veikt pilnīgu nozares liberalizēšanu, izbeidzot France Télécom monopolu fiksētās telefonijas un datu pārraides jomā un nosakot tarifus un starpsavienojumus konkurences apstākļos. Arī citās nozarēs, kas nebija pakļautas ekskluzīvām tiesībām un tādēļ kopš 1987. gada bija atvērtas konkurencei, piemēram, mobilās telefonijas jomā, France Télécom bija pārliecinoši priekšgalā ar tirgus daļu, kas laikā no 1997. līdz 2002. gadam samazinājās no 53,3 % līdz 49,8 % (29). Saskaņā ar Likumu Nr. 96-659 France Télécom tika uzticēti arī vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes uzdevumi un paredzēta ar tiem saistīto saistību finansēšanas fonda izveide, ko finansē konkurenti. |
| --- | --- |

(47)

Jāatzīmē, ka 1996. gada 26. jūlija Likumā Nr. 96-659 par telekomunikāciju tiesisko regulējumu bija paredzēti noteikumi, kas ļāva veikt pilnīgu nozares liberalizēšanu, izbeidzot France Télécom monopolu fiksētās telefonijas un datu pārraides jomā un nosakot tarifus un starpsavienojumus konkurences apstākļos. Arī citās nozarēs, kas nebija pakļautas ekskluzīvām tiesībām un tādēļ kopš 1987. gada bija atvērtas konkurencei, piemēram, mobilās telefonijas jomā, France Télécom bija pārliecinoši priekšgalā ar tirgus daļu, kas laikā no 1997. līdz 2002. gadam samazinājās no 53,3 % līdz 49,8 % (29). Saskaņā ar Likumu Nr. 96-659 France Télécom tika uzticēti arī vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes uzdevumi un paredzēta ar tiem saistīto saistību finansēšanas fonda izveide, ko finansē konkurenti.

| (48) | Piemērojot noteikumus, kas minēti 46. un 47. apsvērumā, kopš 1988. gada France Télécom pieredzēja konkurentu parādīšanos – daži daļēji bija starptautisku koncernu īpašumā – preču un pakalpojumu tirgos, kuros tas darbojās Francijā, un vairākiem no tiem, piemēram, mobilās telefonijas un starptautisko sakaru tirgiem, ir pārrobežu raksturs. Sākot no 1998. gada, šī tendence liberalizētajos tirgos kļuva izteiktāka. France Télécom veidoja alianses ar ārvalstu operatoriem, piemēram, Deutsche Telekom un Sprint 1996. gadā (Global One), no 1997. gada turklāt paplašinot partnerību skaitu un kļūstot par kapitāla daļu turētāju Itālijā (Wind) un Nīderlandē (Casema) vai iegādājoties mobilā operatora licences Dānijā un Portugālē (30). |
| --- | --- |

(48)

Piemērojot noteikumus, kas minēti 46. un 47. apsvērumā, kopš 1988. gada France Télécom pieredzēja konkurentu parādīšanos – daži daļēji bija starptautisku koncernu īpašumā – preču un pakalpojumu tirgos, kuros tas darbojās Francijā, un vairākiem no tiem, piemēram, mobilās telefonijas un starptautisko sakaru tirgiem, ir pārrobežu raksturs. Sākot no 1998. gada, šī tendence liberalizētajos tirgos kļuva izteiktāka. France Télécom veidoja alianses ar ārvalstu operatoriem, piemēram, Deutsche Telekom un Sprint 1996. gadā (Global One), no 1997. gada turklāt paplašinot partnerību skaitu un kļūstot par kapitāla daļu turētāju Itālijā (Wind) un Nīderlandē (Casema) vai iegādājoties mobilā operatora licences Dānijā un Portugālē (30).

| (49) | Tādējādi France Télécom pensiju finansēšanas reforma notika laikā, kad Eiropas Savienības līmenī tika liberalizēts tirgus. Tādēļ tai bija zināma ietekme uz tirgu, kas bija pilnībā atvērts konkurencei un kurā France Télécom turklāt veidoja alianses un kurā uzņēmumam piederēja būtiskas kapitāla daļas citās dalībvalstīs. Vēlme veicināt France Télécom izvēršanos citos Eiropas tirgos ārpus Francijas veido fonu 1996. gada likumam un uzņēmuma atvēršanai privātajam kapitālam, kā tas izriet no paziņojumiem projekta apspriešanas laikā, kur tika minētas “ambīcijas, kuras Francijas valdība loloja saistībā ar savu valsts čempionu France Télécom” (31). |
| --- | --- |

(49)

Tādējādi France Télécom pensiju finansēšanas reforma notika laikā, kad Eiropas Savienības līmenī tika liberalizēts tirgus. Tādēļ tai bija zināma ietekme uz tirgu, kas bija pilnībā atvērts konkurencei un kurā France Télécom turklāt veidoja alianses un kurā uzņēmumam piederēja būtiskas kapitāla daļas citās dalībvalstīs. Vēlme veicināt France Télécom izvēršanos citos Eiropas tirgos ārpus Francijas veido fonu 1996. gada likumam un uzņēmuma atvēršanai privātajam kapitālam, kā tas izriet no paziņojumiem projekta apspriešanas laikā, kur tika minētas “ambīcijas, kuras Francijas valdība loloja saistībā ar savu valsts čempionu France Télécom” (31).

| (50) | Šobrīd France Télécom sevi pozicionē kā lielāko ātrgaitas interneta nodrošinātāju un trešo mobilo sakaru operatoru Eiropā, un vienu no pasaules līderiem telekomunikāciju nodrošināšanā daudznacionāliem uzņēmumiem. Ārpus Francijas France Télécom aktīvi darbojas ar savu filiāļu starpniecību, atrodoties vadošajās pozīcijās Spānijā, Apvienotajā Karalistē, Polijā, Slovākijā, Beļģijā un Austrijā (32). |
| --- | --- |

(50)

Šobrīd France Télécom sevi pozicionē kā lielāko ātrgaitas interneta nodrošinātāju un trešo mobilo sakaru operatoru Eiropā, un vienu no pasaules līderiem telekomunikāciju nodrošināšanā daudznacionāliem uzņēmumiem. Ārpus Francijas France Télécom aktīvi darbojas ar savu filiāļu starpniecību, atrodoties vadošajās pozīcijās Spānijā, Apvienotajā Karalistē, Polijā, Slovākijā, Beļģijā un Austrijā (32).

3.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLI

| (51) | Komisija savā lēmumā par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu izklāstīja savu sākotnējo vērtējumu par pasākumiem, kas ieviesti saskaņā ar 1996. gada likumu, salīdzinot tos ar France Télécom obligātajām sociālajām un nodokļu iemaksām, kas noteiktas ar 1990. gada likumu. Tā uzskatīja, ka šie pasākumi, izmantojot valsts resursus, šķiet piešķiram selektīvas priekšrocības France Télécom, kas varētu kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un ko varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(51)

Komisija savā lēmumā par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu izklāstīja savu sākotnējo vērtējumu par pasākumiem, kas ieviesti saskaņā ar 1996. gada likumu, salīdzinot tos ar France Télécom obligātajām sociālajām un nodokļu iemaksām, kas noteiktas ar 1990. gada likumu. Tā uzskatīja, ka šie pasākumi, izmantojot valsts resursus, šķiet piešķiram selektīvas priekšrocības France Télécom, kas varētu kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un ko varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (52) | Turklāt Komisija norādīja, ka, ciktāl šie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu, Komisijai par to netika paziņots pirms tā īstenošanas, lai gan saskaņā ar judikatūru tas bija uzskatāms par jaunu atbalstu. Tātad Francijas Republika neesot izpildījusi savu Līgumā noteikto paziņošanas pienākumu, un attiecīgi pasākums uzskatāms par nelikumīgu. |
| --- | --- |

(52)

Turklāt Komisija norādīja, ka, ciktāl šie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu, Komisijai par to netika paziņots pirms tā īstenošanas, lai gan saskaņā ar judikatūru tas bija uzskatāms par jaunu atbalstu. Tātad Francijas Republika neesot izpildījusi savu Līgumā noteikto paziņošanas pienākumu, un attiecīgi pasākums uzskatāms par nelikumīgu.

| (53) | Komisija secināja, ka tā var izvērtēt šā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Komisija arī atzīmēja, ka saskaņā ar to pašu noteikumu tā bija secinājusi, ka uzņēmumam La Poste piešķirtais atbalsts, veicot tā ierēdņu pensiju finansēšanas veida reformu, ir saderīgs ar iekšējo tirgu (33), un, ņemot vērā to, ka abi gadījumi ir līdzīgi, šķiet lietderīgi šajā gadījumā veikt līdzīgu analīzi. |
| --- | --- |

(53)

Komisija secināja, ka tā var izvērtēt šā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Komisija arī atzīmēja, ka saskaņā ar to pašu noteikumu tā bija secinājusi, ka uzņēmumam La Poste piešķirtais atbalsts, veicot tā ierēdņu pensiju finansēšanas veida reformu, ir saderīgs ar iekšējo tirgu (33), un, ņemot vērā to, ka abi gadījumi ir līdzīgi, šķiet lietderīgi šajā gadījumā veikt līdzīgu analīzi.

| (54) | Savā sākotnējā pārbaudē par atbalsta saderību ar iekšējo tirgu un, neņemot vērā līdzību ar La Poste pensiju finansēšanas veida reformu, Komisija Francijas Republikai izteica šādas šaubas:






  a) | pirmkārt, norādot uz to, ka tās rīcībā nav detalizētas informācijas, kas pierādītu, ka France Télécom veikto iemaksu likme ir vienāda ar likmi, kādu maksā privātie vispārējo tiesību uzņēmumi, kuri Francijā darbojas telekomunikāciju nozarē, Komisija atzīmēja, ka no saistībām atbrīvojošās iemaksas likme, kas France Télécom tika piemērota kopš 1997. gada, neļauj nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus (“level playing field”) attiecībā pret uzņēmuma konkurentiem. Tas izriet no tā, ka France Télécom piemērotajā likmē bija iekļautas vienīgi iemaksas, kas attiecas uz vispārējo tiesību darbinieku un valsts ierēdņu kopējiem riskiem, tādējādi tajā nebija iekļautas iemaksas par riskiem, kuri nav kopīgi, piemēram, par bezdarbu un algu nemaksāšanu uzņēmuma sanācijas vai likvidācijas gadījumā; |
| --- | --- | --- |

(54)

Savā sākotnējā pārbaudē par atbalsta saderību ar iekšējo tirgu un, neņemot vērā līdzību ar La Poste pensiju finansēšanas veida reformu, Komisija Francijas Republikai izteica šādas šaubas:

a)

pirmkārt, norādot uz to, ka tās rīcībā nav detalizētas informācijas, kas pierādītu, ka France Télécom veikto iemaksu likme ir vienāda ar likmi, kādu maksā privātie vispārējo tiesību uzņēmumi, kuri Francijā darbojas telekomunikāciju nozarē, Komisija atzīmēja, ka no saistībām atbrīvojošās iemaksas likme, kas France Télécom tika piemērota kopš 1997. gada, neļauj nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus (“level playing field”) attiecībā pret uzņēmuma konkurentiem. Tas izriet no tā, ka France Télécom piemērotajā likmē bija iekļautas vienīgi iemaksas, kas attiecas uz vispārējo tiesību darbinieku un valsts ierēdņu kopējiem riskiem, tādējādi tajā nebija iekļautas iemaksas par riskiem, kuri nav kopīgi, piemēram, par bezdarbu un algu nemaksāšanu uzņēmuma sanācijas vai likvidācijas gadījumā;

| b) | otrkārt, Komisijas rīcībā nav pietiekamas informācijas par to, kā pensiju izmaksu samazināšana ietekmē konkurenci, lai novērtētu, vai iespējamā pozitīvā ietekme ir lielāka nekā negatīvā ietekme. Šajā nolūkā Komisijai bija jāņem vērā arī fakts, ka France Télécom vēl nebija pilnībā atmaksājis nelikumīgo un nesaderīgo atbalstu saskaņā ar Komisijas 2004. gada 2. augusta lēmumu par valsts atbalstu, ko Francija sniegusi France Télécom (turpmāk tekstā – “lēmums par profesionālās darbības nodokļa piemērošanu France Télécom”) (34), un kuru, kā to konstatēja Eiropas Savienības Tiesa, Francija noteiktajā termiņā nebija izpildījusi (35). |
| --- | --- |

b)

otrkārt, Komisijas rīcībā nav pietiekamas informācijas par to, kā pensiju izmaksu samazināšana ietekmē konkurenci, lai novērtētu, vai iespējamā pozitīvā ietekme ir lielāka nekā negatīvā ietekme. Šajā nolūkā Komisijai bija jāņem vērā arī fakts, ka France Télécom vēl nebija pilnībā atmaksājis nelikumīgo un nesaderīgo atbalstu saskaņā ar Komisijas 2004. gada 2. augusta lēmumu par valsts atbalstu, ko Francija sniegusi France Télécom (turpmāk tekstā – “lēmums par profesionālās darbības nodokļa piemērošanu France Télécom”) (34), un kuru, kā to konstatēja Eiropas Savienības Tiesa, Francija noteiktajā termiņā nebija izpildījusi (35).

4.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (55) | Ieinteresēto personu iesniegtie apsvērumi ir apkopoti 4.1.–4.3. iedaļā. |
| --- | --- |

(55)

Ieinteresēto personu iesniegtie apsvērumi ir apkopoti 4.1.–4.3. iedaļā.

4.1.   France Télécom

| (56) | Savos apsvērumos, kurus tas uzskata par papildinājumu Francijas Republikas iesniegtajiem apsvērumiem, France Télécom ir norādījis, ka tā problēma ir hroniski pārāk lielais darbinieku skaits, kas saistīts ar tā bijušo pārvaldības statusu, un ka attiecībā uz šiem darbiniekiem tam nav tādu manevrēšanas iespēju kā konkurentiem. Tā, piemēram, France Télécom ir jāsedz ļoti ievērojamas mācību izmaksas EUR 180 miljonu apmērā, kas atbilst 4,5 % no kopējām algu izmaksām, salīdzinot ar vidēji 2,9 % citos Francijas uzņēmumos. France Télécom arī apgalvo, ka tam ir aptuveni par [..] % lielāki izdevumi algām, neskaitot piemaksas un prēmijas. Turklāt, tā kā France Télécom nevar īstenot sociālos plānus, tas finansēja ierēdņu aiziešanas atbalsta pasākumus, piemēram, pirmspensijas atvaļinājumu, kam izlietotā summa laikā no 1996. līdz 2006. gadam pārsniedza EUR 8 miljardus. |
| --- | --- |

(56)

Savos apsvērumos, kurus tas uzskata par papildinājumu Francijas Republikas iesniegtajiem apsvērumiem, France Télécom ir norādījis, ka tā problēma ir hroniski pārāk lielais darbinieku skaits, kas saistīts ar tā bijušo pārvaldības statusu, un ka attiecībā uz šiem darbiniekiem tam nav tādu manevrēšanas iespēju kā konkurentiem. Tā, piemēram, France Télécom ir jāsedz ļoti ievērojamas mācību izmaksas EUR 180 miljonu apmērā, kas atbilst 4,5 % no kopējām algu izmaksām, salīdzinot ar vidēji 2,9 % citos Francijas uzņēmumos. France Télécom arī apgalvo, ka tam ir aptuveni par [..] % lielāki izdevumi algām, neskaitot piemaksas un prēmijas. Turklāt, tā kā France Télécom nevar īstenot sociālos plānus, tas finansēja ierēdņu aiziešanas atbalsta pasākumus, piemēram, pirmspensijas atvaļinājumu, kam izlietotā summa laikā no 1996. līdz 2006. gadam pārsniedza EUR 8 miljardus.

| (57) | Otrkārt, France Télécom uzskata, ka pensiju izmaksas laikā no 1990. līdz 1996. gadam bija pārmērīgas un uzņēmums nonāca strukturāli neizdevīgākā situācijā nekā tā privātie konkurenti sprieduma Combus
   (36) izpratnē, un kā pamatprincipu kopums, lai varētu novērtēt, vai minētās izmaksas bija normālas vai pārmērīgas, ir vispārējo tiesību shēma, ko piemēroja konkurentiem. Spriedumā Combus noteiktos principus Vispārējā tiesa vēlāk apliecināja savā spriedumā Hotel Cipriani
   (37). France Télécom apgalvo, ka viena operatora, šajā gadījumā paša France Télécom, situācija pirms un pēc reformas, kas ieviesta ar 1996. gada likumu, ir atbilstošs pamats salīdzinājumam, lai vērtētu ekonomiskas priekšrocības esību judikatūras izpratnē. Jebkurā gadījumā, ja pamatprincipu kopumu attiecinātu uz France Télécom pirms un pēc 1996. gada reformas, pasākumu nevarētu kvalificēt kā selektīvu, jo tas tiktu piemērots viendabīgi minētā modeļa ietvaros. |
| --- | --- |

(57)

Otrkārt, France Télécom uzskata, ka pensiju izmaksas laikā no 1990. līdz 1996. gadam bija pārmērīgas un uzņēmums nonāca strukturāli neizdevīgākā situācijā nekā tā privātie konkurenti sprieduma Combus
   (36) izpratnē, un kā pamatprincipu kopums, lai varētu novērtēt, vai minētās izmaksas bija normālas vai pārmērīgas, ir vispārējo tiesību shēma, ko piemēroja konkurentiem. Spriedumā Combus noteiktos principus Vispārējā tiesa vēlāk apliecināja savā spriedumā Hotel Cipriani
   (37). France Télécom apgalvo, ka viena operatora, šajā gadījumā paša France Télécom, situācija pirms un pēc reformas, kas ieviesta ar 1996. gada likumu, ir atbilstošs pamats salīdzinājumam, lai vērtētu ekonomiskas priekšrocības esību judikatūras izpratnē. Jebkurā gadījumā, ja pamatprincipu kopumu attiecinātu uz France Télécom pirms un pēc 1996. gada reformas, pasākumu nevarētu kvalificēt kā selektīvu, jo tas tiktu piemērots viendabīgi minētā modeļa ietvaros.

| (58) | No tā izriet, ka attiecīgie pasākumi vai nu nav valsts atbalsts Līguma izpratnē, ciktāl tas France Télécom atbrīvo no būtiskas strukturāli neizdevīgas situācijas, vai arī to nevar kvalificēt kā selektīvu priekšrocību, kas būtu uzskatāma par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(58)

No tā izriet, ka attiecīgie pasākumi vai nu nav valsts atbalsts Līguma izpratnē, ciktāl tas France Télécom atbrīvo no būtiskas strukturāli neizdevīgas situācijas, vai arī to nevar kvalificēt kā selektīvu priekšrocību, kas būtu uzskatāma par valsts atbalstu.

| (59) | Pakārtoti France Télécom uzskata, ka, ja tomēr tiktu konstatēta valsts atbalsta klātbūtne, tas būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar kritērijiem, kurus Komisija noteica savā lēmumā par La Poste pensiju shēmu (turpmāk tekstā – “lēmums La Poste”) (38). Šajā kontekstā shēmas īpašais raksturs tādā ziņā, ka France Télécom maksā iemaksu, kas aprēķināta, pamatojoties tikai uz kopējiem riskiem, nenozīmē, ka uzņēmums kopš 1996. gada atradās labvēlīgākā situācijā nekā tā konkurenti. Līdz ar strukturāli neizdevīgo situāciju, ko radīja tā nodarbināto ierēdņu statuss, France Télécom saistībā ar 1996. gada reformu bija jāsedz ievērojamas izmaksas, kuru saderība ar iekšējo tirgu ir jāanalizē un kuru summa EUR 5,7 miljardu apmērā ievērojami pārsniedza summu, kas France Télécom būtu jāmaksā, ja iemaksa būtu atkarīga no riskiem, kuri nav kopīgi. |
| --- | --- |

(59)

Pakārtoti France Télécom uzskata, ka, ja tomēr tiktu konstatēta valsts atbalsta klātbūtne, tas būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar kritērijiem, kurus Komisija noteica savā lēmumā par La Poste pensiju shēmu (turpmāk tekstā – “lēmums La Poste”) (38). Šajā kontekstā shēmas īpašais raksturs tādā ziņā, ka France Télécom maksā iemaksu, kas aprēķināta, pamatojoties tikai uz kopējiem riskiem, nenozīmē, ka uzņēmums kopš 1996. gada atradās labvēlīgākā situācijā nekā tā konkurenti. Līdz ar strukturāli neizdevīgo situāciju, ko radīja tā nodarbināto ierēdņu statuss, France Télécom saistībā ar 1996. gada reformu bija jāsedz ievērojamas izmaksas, kuru saderība ar iekšējo tirgu ir jāanalizē un kuru summa EUR 5,7 miljardu apmērā ievērojami pārsniedza summu, kas France Télécom būtu jāmaksā, ja iemaksa būtu atkarīga no riskiem, kuri nav kopīgi.

| (60) | France Télécom atzīmē, ka lēmumā La Poste
   (39) Komisija atļāva, ka ar vienreizēju ārkārtas iemaksas summu (EUR 2 miljardi), kas samaksāta saskaņā ar reformu, kura stājās spēkā pēc paziņojuma, bet pirms Komisijas lēmuma, kompensē iemaksas par riskiem, kuri nav kopīgi, līdz ir izlietota vienreizējās iemaksas summa. France Télécom uzskata, ka nav nekāda pamata, lai Komisija atkāptos no šā principa, jo politiskie paziņojumi laikā, kad tika apspriests 1996. gada likumprojekts, nelika domāt, ka France Télécom vienreizējās iemaksas summu likumdevējs noteica tādēļ, lai saglabātu desmit gadu status quo. |
| --- | --- |

(60)

France Télécom atzīmē, ka lēmumā La Poste
   (39) Komisija atļāva, ka ar vienreizēju ārkārtas iemaksas summu (EUR 2 miljardi), kas samaksāta saskaņā ar reformu, kura stājās spēkā pēc paziņojuma, bet pirms Komisijas lēmuma, kompensē iemaksas par riskiem, kuri nav kopīgi, līdz ir izlietota vienreizējās iemaksas summa. France Télécom uzskata, ka nav nekāda pamata, lai Komisija atkāptos no šā principa, jo politiskie paziņojumi laikā, kad tika apspriests 1996. gada likumprojekts, nelika domāt, ka France Télécom vienreizējās iemaksas summu likumdevējs noteica tādēļ, lai saglabātu desmit gadu status quo.

| (61) | Turklāt 1996. gadā pieejamie skaitļi bija pretrunā pieņēmumam, ka summa EUR 5,7 miljardu apmērā tolaik tika uzskatīta par tādu, kas precīzi atbilstu valsts papildu izmaksām desmit gadu garumā, piemērojot 1996. gada likumu, gadu pēc gada kompensējot ikgadējos maksājumus, kuri uzņēmumam ir mazāki, pat ņemot vērā kompensācijas maksājumus starp pensiju shēmām, no kuriem France Télécom tika atbrīvots 1996. gadā (40). Ārkārtas iemaksas summa bija paredzēta, lai nodrošinātu Francijas valstij vispārēju kompensāciju saistībā ar reformu. Tas noteikti ir jāņem vērā, analizējot konkurences apstākļu vienlīdzību kopš reformas spēkā stāšanās 1997. gadā. |
| --- | --- |

(61)

Turklāt 1996. gadā pieejamie skaitļi bija pretrunā pieņēmumam, ka summa EUR 5,7 miljardu apmērā tolaik tika uzskatīta par tādu, kas precīzi atbilstu valsts papildu izmaksām desmit gadu garumā, piemērojot 1996. gada likumu, gadu pēc gada kompensējot ikgadējos maksājumus, kuri uzņēmumam ir mazāki, pat ņemot vērā kompensācijas maksājumus starp pensiju shēmām, no kuriem France Télécom tika atbrīvots 1996. gadā (40). Ārkārtas iemaksas summa bija paredzēta, lai nodrošinātu Francijas valstij vispārēju kompensāciju saistībā ar reformu. Tas noteikti ir jāņem vērā, analizējot konkurences apstākļu vienlīdzību kopš reformas spēkā stāšanās 1997. gadā.

| (62) | Visbeidzot, France Télécom uzskata, ka, tā kā gadījumā, ja nebūtu 1996. gada reformas, tā konkurētspēja tirgū, kura liberalizēšana bija Savienības mērķis, būtu ievērojami iedragāta un tā kā Francijas valsts tagad ir pilnībā izpildījusi lēmumu par profesionālās darbības nodokļa piemērošanu France Télécom
   (41), pasākumam nav negatīvas ietekmes uz konkurenci. |
| --- | --- |

(62)

Visbeidzot, France Télécom uzskata, ka, tā kā gadījumā, ja nebūtu 1996. gada reformas, tā konkurētspēja tirgū, kura liberalizēšana bija Savienības mērķis, būtu ievērojami iedragāta un tā kā Francijas valsts tagad ir pilnībā izpildījusi lēmumu par profesionālās darbības nodokļa piemērošanu France Télécom
   (41), pasākumam nav negatīvas ietekmes uz konkurenci.

4.2.   Sūdzības iesniedzēji

| (63) | Sūdzības iesniedzēji piekrīt Komisijas vērtējumam lēmumā par procedūras uzsākšanu attiecībā uz to, ka pensiju maksājumu, kas saskaņā ar 1996. gada likumu jāmaksā France Télécom, samazināšana ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma izpratnē. Saskaņā ar minētajā lēmumā izklāstīto pamatojumu, kurā sūdzības iesniedzēji būtu vēlējušies redzēt vairāk skaitlisku datu, atbalsta summa esot EUR 12,3 miljardi, bet jebkurā gadījumā ne mazāka par 9,9 miljardiem (42). Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka tieši pasākuma ietekme, proti, sociālo maksājumu, kuri parasti ir jāmaksā no uzņēmuma budžeta, samazināšana, nevis tā mērķis, proti, it kā neizdevīgas situācijas kompensēšana, nosaka, ka tas ir uzskatāms par valsts atbalstu. Neizdevīga situācija tādēļ, ka France Télécom nodarbina ierēdņus, nemaz nepastāvot, jo uzņēmums maksāja bezdarba iemaksas un algas izmaksas, kas ir par 13 % zemākas nekā konkurentiem, un tam ir stabils un elastīgs personāls tādā ziņā, ka izdevumus algām var samazināt, ja darbinieki priekšlaicīgi pensionējas vai pāriet strādāt civildienestā. |
| --- | --- |

(63)

Sūdzības iesniedzēji piekrīt Komisijas vērtējumam lēmumā par procedūras uzsākšanu attiecībā uz to, ka pensiju maksājumu, kas saskaņā ar 1996. gada likumu jāmaksā France Télécom, samazināšana ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma izpratnē. Saskaņā ar minētajā lēmumā izklāstīto pamatojumu, kurā sūdzības iesniedzēji būtu vēlējušies redzēt vairāk skaitlisku datu, atbalsta summa esot EUR 12,3 miljardi, bet jebkurā gadījumā ne mazāka par 9,9 miljardiem (42). Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka tieši pasākuma ietekme, proti, sociālo maksājumu, kuri parasti ir jāmaksā no uzņēmuma budžeta, samazināšana, nevis tā mērķis, proti, it kā neizdevīgas situācijas kompensēšana, nosaka, ka tas ir uzskatāms par valsts atbalstu. Neizdevīga situācija tādēļ, ka France Télécom nodarbina ierēdņus, nemaz nepastāvot, jo uzņēmums maksāja bezdarba iemaksas un algas izmaksas, kas ir par 13 % zemākas nekā konkurentiem, un tam ir stabils un elastīgs personāls tādā ziņā, ka izdevumus algām var samazināt, ja darbinieki priekšlaicīgi pensionējas vai pāriet strādāt civildienestā.

| (64) | Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka šāda veida valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Uzņēmumam France Télécom piešķirto konkurences priekšrocību negatīvā ietekme ir vēl jo lielāka tāpēc, ka izmaksu samazināšana, lai novērstu kaitējumu tā finanšu struktūrai, nebija vajadzīga: 1996. gadā atbrīvojies no pensiju parāda vismaz EUR 9,9 miljardu apmērā neto diskontētā vērtībā un vairs neatspoguļojot šīs izmaksas savā bilancē vai tās pielikumā, France Télécom iestiga vēl lielākos parādos, ar neto finanšu parādu vidēji EUR 44 miljardu apmērā laikā no 1997. līdz 2007. gadam. Turklāt atbalsts France Télécom, atbrīvojot to no pensiju izmaksām, kas mantotas no monopola, ļāva tam finansēt uzņēmuma izvēršanos starptautiskā līmenī, līdztekus nostiprinot savu pozīciju Francijā, kur tam bija būtiskas monopola priekšrocības, tādēļ izmaksas bija taisnīga kompensācija par tām. |
| --- | --- |

(64)

Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka šāda veida valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Uzņēmumam France Télécom piešķirto konkurences priekšrocību negatīvā ietekme ir vēl jo lielāka tāpēc, ka izmaksu samazināšana, lai novērstu kaitējumu tā finanšu struktūrai, nebija vajadzīga: 1996. gadā atbrīvojies no pensiju parāda vismaz EUR 9,9 miljardu apmērā neto diskontētā vērtībā un vairs neatspoguļojot šīs izmaksas savā bilancē vai tās pielikumā, France Télécom iestiga vēl lielākos parādos, ar neto finanšu parādu vidēji EUR 44 miljardu apmērā laikā no 1997. līdz 2007. gadam. Turklāt atbalsts France Télécom, atbrīvojot to no pensiju izmaksām, kas mantotas no monopola, ļāva tam finansēt uzņēmuma izvēršanos starptautiskā līmenī, līdztekus nostiprinot savu pozīciju Francijā, kur tam bija būtiskas monopola priekšrocības, tādēļ izmaksas bija taisnīga kompensācija par tām.

| (65) | Turklāt nelikumīgie un nesaderīgie iepriekšējie atbalsti, kas nav atmaksāti, neļautu šo darbības atbalstu pasludināt par saderīgu, ņemot vērā to kopējo ietekmi. Visbeidzot, tādēļ, ka 1996. gada reforma nenodrošināja vienlīdzīgu konkurenci, jo netika maksātas iemaksas, kas atbilst tādiem riskiem kā bezdarbs un algas nemaksāšana uzņēmuma sanācijas gadījumā, reforma nav atbilstīga Līguma noteikumiem. France Télécom pensiju parāds būtu jāaprēķina neatkarīgam ekspertam un Francijai ir jāapņemas ievērot finanšu neitralitāti attiecībā uz shēmu, it īpaši paredzot darba devēja iemaksas un EUR 5,7 miljardu kompensācijas precizēšanas mehānismu izmaksu mainīguma gadījumā. |
| --- | --- |

(65)

Turklāt nelikumīgie un nesaderīgie iepriekšējie atbalsti, kas nav atmaksāti, neļautu šo darbības atbalstu pasludināt par saderīgu, ņemot vērā to kopējo ietekmi. Visbeidzot, tādēļ, ka 1996. gada reforma nenodrošināja vienlīdzīgu konkurenci, jo netika maksātas iemaksas, kas atbilst tādiem riskiem kā bezdarbs un algas nemaksāšana uzņēmuma sanācijas gadījumā, reforma nav atbilstīga Līguma noteikumiem. France Télécom pensiju parāds būtu jāaprēķina neatkarīgam ekspertam un Francijai ir jāapņemas ievērot finanšu neitralitāti attiecībā uz shēmu, it īpaši paredzot darba devēja iemaksas un EUR 5,7 miljardu kompensācijas precizēšanas mehānismu izmaksu mainīguma gadījumā.

4.3.   Telekomunikāciju operators

| (66) | Telekomunikāciju operators piekrīt sākotnējai analīzei, kas izklāstīta Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu, saskaņā ar kuru grozījumi, kas ieviesti saskaņā ar 1996. gada likumu, valsts faktiski veiktos pensiju maksājumus, no kuriem atņemtas iemaksas, kuras veic strādājošie darbinieki ar ierēdņa statusu, aizstājot ar France Télécom ikgadējām no saistībām atbrīvojošām iemaksām, ir kvalificēti kā jauns un nelikumīgs valsts atbalsts. Šis operators uzskata, ka tāds pats secinājums izdarāms attiecībā uz sociālajām iemaksām par riskiem, kas nav kopīgi ar privāto tiesību darbiniekiem, un kuras maksā France Télécom konkurenti, bet kurus tas par saviem ierēdņa statusa darbiniekiem un par saviem vispārējo tiesību darbiniekiem nemaksā vismaz kopš 1996. gada. Turklāt pretēji gadījumam, kurš ir aplūkots lēmumā La Poste
   (43), France Télécom darba devēja iemaksas aprēķinā minētās iemaksas nebija un joprojām nav iekļautas, kas neļauj šo atbalstu atzīt par saderīgu. |
| --- | --- |

(66)

Telekomunikāciju operators piekrīt sākotnējai analīzei, kas izklāstīta Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu, saskaņā ar kuru grozījumi, kas ieviesti saskaņā ar 1996. gada likumu, valsts faktiski veiktos pensiju maksājumus, no kuriem atņemtas iemaksas, kuras veic strādājošie darbinieki ar ierēdņa statusu, aizstājot ar France Télécom ikgadējām no saistībām atbrīvojošām iemaksām, ir kvalificēti kā jauns un nelikumīgs valsts atbalsts. Šis operators uzskata, ka tāds pats secinājums izdarāms attiecībā uz sociālajām iemaksām par riskiem, kas nav kopīgi ar privāto tiesību darbiniekiem, un kuras maksā France Télécom konkurenti, bet kurus tas par saviem ierēdņa statusa darbiniekiem un par saviem vispārējo tiesību darbiniekiem nemaksā vismaz kopš 1996. gada. Turklāt pretēji gadījumam, kurš ir aplūkots lēmumā La Poste
   (43), France Télécom darba devēja iemaksas aprēķinā minētās iemaksas nebija un joprojām nav iekļautas, kas neļauj šo atbalstu atzīt par saderīgu.

| (67) | Attiecībā uz atbalstu, kas izriet no tā, ka valstij vairs netiek atmaksātas izmaksātās pensijas, operators uzskata, ka konkurences stāvokļa analīzei, kuru Komisija veica lēmumā La Poste, vajadzējis to gluži pretēji novest pie lēmuma par atbalsta nesaderību. Šī analīze esot jāpamato ar faktiem, kas konstatēti kopš 1996. gada, nevis, kā tas ir lēmumā La Poste, pieņēmuma veidā attiecībā uz nākotni. |
| --- | --- |

(67)

Attiecībā uz atbalstu, kas izriet no tā, ka valstij vairs netiek atmaksātas izmaksātās pensijas, operators uzskata, ka konkurences stāvokļa analīzei, kuru Komisija veica lēmumā La Poste, vajadzējis to gluži pretēji novest pie lēmuma par atbalsta nesaderību. Šī analīze esot jāpamato ar faktiem, kas konstatēti kopš 1996. gada, nevis, kā tas ir lēmumā La Poste, pieņēmuma veidā attiecībā uz nākotni.

| (68) | Šis operators uzskata, ka lielā daļā tirgu, kur tas darbojas, France Télécom ir tirgus varas pozīcijā, kas pielīdzināma dominējošam stāvoklim. Tādēļ tam ir piemērojamas ex ante regulējuma saistības liela ātruma un ļoti liela ātruma datu pārraides pakalpojumu, fiksēto līniju savienojuma uzsākšanas un pabeigšanas vairumtirgos. Savā 2003. gada 16. jūlija lēmumā par EK līguma 82. panta piemērošanas procedūru lietā COMP-38.233 Komisija turklāt konstatēja pārkāpumu un piemēroja sodu France Télécom par LESD 102. panta pārkāpumu ar tā meitasuzņēmuma Wanadoo starpniecību (44). Tā kā uzņēmuma finanšu stāvoklis ir labs, saņemtais atbalsts ļāva tam finansēt savu izvēršanos starptautiskā līmenī, it īpaši iegādājoties Orange, Retevisión un AMENA. |
| --- | --- |

(68)

Šis operators uzskata, ka lielā daļā tirgu, kur tas darbojas, France Télécom ir tirgus varas pozīcijā, kas pielīdzināma dominējošam stāvoklim. Tādēļ tam ir piemērojamas ex ante regulējuma saistības liela ātruma un ļoti liela ātruma datu pārraides pakalpojumu, fiksēto līniju savienojuma uzsākšanas un pabeigšanas vairumtirgos. Savā 2003. gada 16. jūlija lēmumā par EK līguma 82. panta piemērošanas procedūru lietā COMP-38.233 Komisija turklāt konstatēja pārkāpumu un piemēroja sodu France Télécom par LESD 102. panta pārkāpumu ar tā meitasuzņēmuma Wanadoo starpniecību (44). Tā kā uzņēmuma finanšu stāvoklis ir labs, saņemtais atbalsts ļāva tam finansēt savu izvēršanos starptautiskā līmenī, it īpaši iegādājoties Orange, Retevisión un AMENA.

| (69) | Visbeidzot, operators lūdz Komisijai precīzi aprēķināt attiecīgā atbalsta summas un, piemērojot judikatūru lietā Deggendorf
   (45), atteikties atzīt aplūkoto pasākumu saderību ar iekšējo tirgu, kamēr nav atmaksāts iepriekš konstatētais nelikumīgais atbalsts. |
| --- | --- |

(69)

Visbeidzot, operators lūdz Komisijai precīzi aprēķināt attiecīgā atbalsta summas un, piemērojot judikatūru lietā Deggendorf
   (45), atteikties atzīt aplūkoto pasākumu saderību ar iekšējo tirgu, kamēr nav atmaksāts iepriekš konstatētais nelikumīgais atbalsts.

5.   FRANCIJAS REPUBLIKAS PIEZĪMES

| (70) | Francijas Republika uzskata, ka izmaiņas, kas 1996. gadā ieviestas France Télécom piesaistīto Francijas valsts ierēdņu pensiju finansēšanas veidā, nekādā aspektā nav uzskatāmas par valsts atbalstu. Jebkurā gadījumā 1996. gada reforma ir saderīga ar iekšējo tirgu, it īpaši, šajā gadījumā piemērojot Komisijas argumentāciju, kas izmantota lēmumā La Poste
   (46). |
| --- | --- |

(70)

Francijas Republika uzskata, ka izmaiņas, kas 1996. gadā ieviestas France Télécom piesaistīto Francijas valsts ierēdņu pensiju finansēšanas veidā, nekādā aspektā nav uzskatāmas par valsts atbalstu. Jebkurā gadījumā 1996. gada reforma ir saderīga ar iekšējo tirgu, it īpaši, šajā gadījumā piemērojot Komisijas argumentāciju, kas izmantota lēmumā La Poste
   (46).

5.1.   Par valsts atbalsta esību

| (71) | Francijas Republika uzskata, ka saskaņā ar 1990. gada likumu France Télécom nonāca neparastā situācijā, kas atkāpās no vispārējām tiesībām, kuras paredz, ka uzņēmumi maksā darba devēja iemaksu, kurai ir no saistībām atbrīvojošs raksturs, proporcionāli izdevumiem algām, nevis saistībā ar izmaksāto pensiju līmeni. Tādā veidā izmaksas, kas rastos France Télécom, būtu pārmērīgas, jo attiecīgajiem darbiniekiem piemērojamās shēmas finanšu deficīts bija neizbēgams un kļūtu nepanesams, ņemot vērā, ka strādājošo ierēdņu skaits nenovēršami samazinājās un aizvien pieauga pensionēto darbinieku skaits. |
| --- | --- |

(71)

Francijas Republika uzskata, ka saskaņā ar 1990. gada likumu France Télécom nonāca neparastā situācijā, kas atkāpās no vispārējām tiesībām, kuras paredz, ka uzņēmumi maksā darba devēja iemaksu, kurai ir no saistībām atbrīvojošs raksturs, proporcionāli izdevumiem algām, nevis saistībā ar izmaksāto pensiju līmeni. Tādā veidā izmaksas, kas rastos France Télécom, būtu pārmērīgas, jo attiecīgajiem darbiniekiem piemērojamās shēmas finanšu deficīts bija neizbēgams un kļūtu nepanesams, ņemot vērā, ka strādājošo ierēdņu skaits nenovēršami samazinājās un aizvien pieauga pensionēto darbinieku skaits.

| (72) | 1996. gada reforma pensiju finansējumu esot pielīdzinājusi vispārējām tiesībām, neradot uzņēmumam labvēlīgāku konkurences situāciju, jo France Télécom iemaksa ik gadus tiek aprēķināta tā, lai obligāto sociālo un nodokļu izmaksu līmeni izlīdzinātu ar to līmeni, kāds ir konkurentiem telekomunikāciju nozarē. Savukārt to, ka, aprēķinot iemaksu, saskaņā ar “vienlīdzīgas konkurences likmi” netika ņemtas vērā iemaksas par riskiem, kuri nav kopīgi privāto tiesību darbiniekiem un ierēdņiem, attaisno ierēdņu statuss, kas izslēdz, piemēram, bezdarba riskus, izņemot ārkārtas atlaišanas vai atsaukšanas gadījumus. |
| --- | --- |

(72)

1996. gada reforma pensiju finansējumu esot pielīdzinājusi vispārējām tiesībām, neradot uzņēmumam labvēlīgāku konkurences situāciju, jo France Télécom iemaksa ik gadus tiek aprēķināta tā, lai obligāto sociālo un nodokļu izmaksu līmeni izlīdzinātu ar to līmeni, kāds ir konkurentiem telekomunikāciju nozarē. Savukārt to, ka, aprēķinot iemaksu, saskaņā ar “vienlīdzīgas konkurences likmi” netika ņemtas vērā iemaksas par riskiem, kuri nav kopīgi privāto tiesību darbiniekiem un ierēdņiem, attaisno ierēdņu statuss, kas izslēdz, piemēram, bezdarba riskus, izņemot ārkārtas atlaišanas vai atsaukšanas gadījumus.

| (73) | Francijas Republika uzskata, ka par pamatu France Télécom radušos izmaksu normālā vai pārmērīgā rakstura noteikšanai ir jābūt uzņēmuma konkurentu situācijai Francijā. Šajā gadījumā, ņemot vērā to, ka saskaņā ar 1990. gada likumu France Télécom noteiktās izmaksas bija pārmērīgas, atkāpās no vispārējām tiesībām, bija netaisnīgas un neilgtspējīgas, to atcelšana un pielīdzināšana konkurentu situācijai atbilstoši 1996. gada reformai vienkārši atjaunoja normālus konkurences apstākļus. France Télécom turklāt nesaņēma kompensāciju par šīs shēmas radīto nelabvēlīgo situāciju, lai gan, kā tas ir norādīts tā apsvērumos, uzņēmums joprojām atrodas strukturāli neizdevīgā situācijā, tam ir papildu izdevumi un ierobežojumi saistībā ar tā nodarbinātajiem ierēdņiem piemērojamo statusu attiecībā uz finansiālā atbalsta pasākumiem, aizejot no valsts pārvaldes vai atgriežoties tajā, jāsedz profesionālās izglītības pasākumi un lielākas algu izmaksas. Tādējādi esošā shēma, kas ieviesta saskaņā ar reformu, France Télécom nepiešķir nekādas priekšrocības un tādēļ tā nekādā aspektā nav uzskatāma par atbalstu Līguma izpratnē. |
| --- | --- |

(73)

Francijas Republika uzskata, ka par pamatu France Télécom radušos izmaksu normālā vai pārmērīgā rakstura noteikšanai ir jābūt uzņēmuma konkurentu situācijai Francijā. Šajā gadījumā, ņemot vērā to, ka saskaņā ar 1990. gada likumu France Télécom noteiktās izmaksas bija pārmērīgas, atkāpās no vispārējām tiesībām, bija netaisnīgas un neilgtspējīgas, to atcelšana un pielīdzināšana konkurentu situācijai atbilstoši 1996. gada reformai vienkārši atjaunoja normālus konkurences apstākļus. France Télécom turklāt nesaņēma kompensāciju par šīs shēmas radīto nelabvēlīgo situāciju, lai gan, kā tas ir norādīts tā apsvērumos, uzņēmums joprojām atrodas strukturāli neizdevīgā situācijā, tam ir papildu izdevumi un ierobežojumi saistībā ar tā nodarbinātajiem ierēdņiem piemērojamo statusu attiecībā uz finansiālā atbalsta pasākumiem, aizejot no valsts pārvaldes vai atgriežoties tajā, jāsedz profesionālās izglītības pasākumi un lielākas algu izmaksas. Tādējādi esošā shēma, kas ieviesta saskaņā ar reformu, France Télécom nepiešķir nekādas priekšrocības un tādēļ tā nekādā aspektā nav uzskatāma par atbalstu Līguma izpratnē.

| (74) | Šī interpretācija izriet no vispārējiem Savienības judikatūrā noteiktiem principiem, saskaņā ar kuriem, tā kā par valsts atbalstu var uzskatīt vienīgi pasākumus, kuri samazina izmaksas, kuras parasti ir jāsedz no uzņēmuma budžeta, likums, kurš novērš to, ka uzņēmuma budžetam jāsedz papildu izmaksas, kuras parastā situācijā nepastāvētu, nav uzskatāms par valsts atbalstu (47). Tas pats attiecoties uz pasākumiem, kuri konkurējošu valsts uzņēmumu atbrīvo no strukturāli neizdevīgas situācijas, salīdzinot ar tā privātajiem konkurentiem (48). Šī interpretācija atbilstot arī Komisijas praksei (49). |
| --- | --- |

(74)

Šī interpretācija izriet no vispārējiem Savienības judikatūrā noteiktiem principiem, saskaņā ar kuriem, tā kā par valsts atbalstu var uzskatīt vienīgi pasākumus, kuri samazina izmaksas, kuras parasti ir jāsedz no uzņēmuma budžeta, likums, kurš novērš to, ka uzņēmuma budžetam jāsedz papildu izmaksas, kuras parastā situācijā nepastāvētu, nav uzskatāms par valsts atbalstu (47). Tas pats attiecoties uz pasākumiem, kuri konkurējošu valsts uzņēmumu atbrīvo no strukturāli neizdevīgas situācijas, salīdzinot ar tā privātajiem konkurentiem (48). Šī interpretācija atbilstot arī Komisijas praksei (49).

| (75) | Kopumā Francijas Republika neuzskata, ka būtu pamatoti šajā procedūrā iekļaut kompensācijas un papildu kompensācijas mehānismus, saskaņā ar kuriem France Télécom veica maksājumus laikā no 1991. līdz 1996. gadam (sk. 1. tabulu), lai noteiktu, vai pastāv atbalsts, vai arī datumu, kurā radās priekšrocība, kas izriet no reformas, kura ieviesta saskaņā ar 1996. gada likumu, kurā attiecībā uz šo nav nekādu noteikumu. Šie maksājumi turklāt izrietēja no shēmas, ar ko atkāpās no vispārējām tiesībām un saskaņā ar kuru France Télécom piemērojamā pensiju shēma tika uzskatīta par autonomu shēmu, kas kopš 1997. gada vairs nepastāv. |
| --- | --- |

(75)

Kopumā Francijas Republika neuzskata, ka būtu pamatoti šajā procedūrā iekļaut kompensācijas un papildu kompensācijas mehānismus, saskaņā ar kuriem France Télécom veica maksājumus laikā no 1991. līdz 1996. gadam (sk. 1. tabulu), lai noteiktu, vai pastāv atbalsts, vai arī datumu, kurā radās priekšrocība, kas izriet no reformas, kura ieviesta saskaņā ar 1996. gada likumu, kurā attiecībā uz šo nav nekādu noteikumu. Šie maksājumi turklāt izrietēja no shēmas, ar ko atkāpās no vispārējām tiesībām un saskaņā ar kuru France Télécom piemērojamā pensiju shēma tika uzskatīta par autonomu shēmu, kas kopš 1997. gada vairs nepastāv.

| (76) | Ņemot to vērā, Francijas Republika precizēja France Télécom sniegto un 61. apsvērumā norādīto maksājumu aplēses, kurus uzņēmums vairs nemaksāja, sākot no 1997. gada. Pamatojoties uz reālo datu atjauninājumu 2008.–2010. gadam, veicot retropolāciju ar pārejas koeficientu, Francijas Republika uzskata, ka France Télécom iespējamās attiecīgās izmaksas ir par EUR 165 miljoniem mazākas, nekā aprēķināja uzņēmums. |
| --- | --- |

(76)

Ņemot to vērā, Francijas Republika precizēja France Télécom sniegto un 61. apsvērumā norādīto maksājumu aplēses, kurus uzņēmums vairs nemaksāja, sākot no 1997. gada. Pamatojoties uz reālo datu atjauninājumu 2008.–2010. gadam, veicot retropolāciju ar pārejas koeficientu, Francijas Republika uzskata, ka France Télécom iespējamās attiecīgās izmaksas ir par EUR 165 miljoniem mazākas, nekā aprēķināja uzņēmums.

5.2.   Par iespējamā valsts atbalsta saderību ar iekšējo tirgu

| (77) | Jebkurā gadījumā Francijas Republika uzskata, ka, ja 1996. gada reforma attiecībā uz France Télécom būtu uzskatāma par valsts atbalstu, tā jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar analīzi, kuru Komisija ir veikusi lēmumā La Poste
   (50). 1996. gada reforma atbrīvoja France Télécom no strukturālām izmaksām, kuras ietekmēja tā konkurētspēju liberalizējamā tirgū, un kopš tā laika uzņēmuma iemaksas attiecībā uz kopējiem riskiem tiek aprēķinātas, pamatojoties uz vienlīdzīgas konkurences likmi. |
| --- | --- |

(77)

Jebkurā gadījumā Francijas Republika uzskata, ka, ja 1996. gada reforma attiecībā uz France Télécom būtu uzskatāma par valsts atbalstu, tā jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar analīzi, kuru Komisija ir veikusi lēmumā La Poste
   (50). 1996. gada reforma atbrīvoja France Télécom no strukturālām izmaksām, kuras ietekmēja tā konkurētspēju liberalizējamā tirgū, un kopš tā laika uzņēmuma iemaksas attiecībā uz kopējiem riskiem tiek aprēķinātas, pamatojoties uz vienlīdzīgas konkurences likmi.

| (78) | Tas, ka kopš 1997. gada France Télécom maksātajā iemaksā nav iekļauti riski, kas nav kopīgi ar privāto tiesību darbiniekiem, nav šķērslis atbalsta saderībai ar iekšējo tirgu. Francijas Republikas sniegtās informācijas apkopojumā 4. tabulā ir attēlota atšķirība starp iemaksu, ko maksā France Télécom un to, ko tas maksātu, ja tās aprēķinā būtu iekļauti riski, kas nav kopīgi, atskaitot France Télécom pašapdrošinātos maksājumus un citas papildu izmaksas, salīdzinot ar konkurentiem.
  4.   tabula



  France Télécom darba devēja iemaksas laikā no 1997. līdz 2010. gadam, kas aprēķinātas, izmantojot piemēroto vienlīdzīgas konkurences likmi (TEC) un grozīto vienlīdzīgas konkurences likmi (TEC*), iekļaujot riskus, kas nav kopīgi











  Gads | TEC | Miljoni EUR | TEC* | Miljoni EUR | TEC-TEC* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 36,2 % | 1 088,9 | 48,1 % | 1 446,9 | – 358,0 |
| 1998 | 35,4 % | 1 069,6 | 47,1 % | 1 423,1 | – 353,5 |
| 1999 | 36,7 % | 1 108,5 | 48,4 % | 1 460,3 | – 351,8 |
| 2000 | 36,4 % | 1 085,0 | 48,0 % | 1 429,3 | – 344,3 |
| 2001 | 37,0 % | 1 088,6 | 47,9 % | 1 407,9 | – 319,3 |
| 2002 | 37,7 % | 1 100,1 | 43,5 % | 1 267,9 | – 167,8 |
| 2003 | 37,6 % | 1 085,0 | 45,0 % | 1 298,5 | – 213,5 |
| 2004 | [..] % | 1 048,6 | [..] % | [..] | [..] |
| 2005 | [..] % | 984,6 | [..] % | [..] | [..] |
| 2006 | [..] % | 957,6 | [..] % | [..] | [..] |
| 2007 | [..] % | 917,6 | [..] % | [..] | [..] |
| 2008 | [..] % | 859,2 | [..] % | [..] | [..] |
| 2009 | [..] % | 805,4 | [..] % | [..] | [..] |
| 2010 | [..] % | 744,5 | [..] % | [..] | [..] |

(78)

Tas, ka kopš 1997. gada France Télécom maksātajā iemaksā nav iekļauti riski, kas nav kopīgi ar privāto tiesību darbiniekiem, nav šķērslis atbalsta saderībai ar iekšējo tirgu. Francijas Republikas sniegtās informācijas apkopojumā 4. tabulā ir attēlota atšķirība starp iemaksu, ko maksā France Télécom un to, ko tas maksātu, ja tās aprēķinā būtu iekļauti riski, kas nav kopīgi, atskaitot France Télécom pašapdrošinātos maksājumus un citas papildu izmaksas, salīdzinot ar konkurentiem.

4.   tabula

France Télécom darba devēja iemaksas laikā no 1997. līdz 2010. gadam, kas aprēķinātas, izmantojot piemēroto vienlīdzīgas konkurences likmi (TEC) un grozīto vienlīdzīgas konkurences likmi (TEC*), iekļaujot riskus, kas nav kopīgi

Gads

TEC

Miljoni EUR

TEC*

Miljoni EUR

TEC-TEC*

1997

36,2 %

1 088,9

48,1 %

1 446,9

– 358,0

1998

35,4 %

1 069,6

47,1 %

1 423,1

– 353,5

1999

36,7 %

1 108,5

48,4 %

1 460,3

– 351,8

2000

36,4 %

1 085,0

48,0 %

1 429,3

– 344,3

2001

37,0 %

1 088,6

47,9 %

1 407,9

– 319,3

2002

37,7 %

1 100,1

43,5 %

1 267,9

– 167,8

2003

37,6 %

1 085,0

45,0 %

1 298,5

– 213,5

2004

[..] %

1 048,6

[..] %

[..]

[..]

2005

[..] %

984,6

[..] %

[..]

[..]

2006

[..] %

957,6

[..] %

[..]

[..]

2007

[..] %

917,6

[..] %

[..]

[..]

2008

[..] %

859,2

[..] %

[..]

[..]

2009

[..] %

805,4

[..] %

[..]

[..]

2010

[..] %

744,5

[..] %

[..]

[..]

| (79) | Francijas Republika uzskata, ka no 1997. gada līdz 2043. gadam France Télécom faktiski samaksāto un maksājamo iemaksu diskontētā vērtība ir EUR 13,5 miljardi. Grozīta vienlīdzīgas konkurences likme, aprēķinā ņemot vērā riskus, kas nav kopīgi, bet atņemot iemaksas, ko sedz France Télécom, taču ne tā konkurenti, novestu pie lielākas ikgadējās iemaksas par to pašu periodu, proti, EUR 16,7 miljardiem. Kaut arī Francijas iestādes uzskata, ka minētos riskus iekļaut nav pamata, tās aprēķināja, ka starpību (EUR 3,2 miljardus) vairāk nekā kompensē vienreizējā ārkārtas iemaksa EUR 5,7 miljardu apmērā, kuru France Télécom veica 1997. gadā. |
| --- | --- |

(79)

Francijas Republika uzskata, ka no 1997. gada līdz 2043. gadam France Télécom faktiski samaksāto un maksājamo iemaksu diskontētā vērtība ir EUR 13,5 miljardi. Grozīta vienlīdzīgas konkurences likme, aprēķinā ņemot vērā riskus, kas nav kopīgi, bet atņemot iemaksas, ko sedz France Télécom, taču ne tā konkurenti, novestu pie lielākas ikgadējās iemaksas par to pašu periodu, proti, EUR 16,7 miljardiem. Kaut arī Francijas iestādes uzskata, ka minētos riskus iekļaut nav pamata, tās aprēķināja, ka starpību (EUR 3,2 miljardus) vairāk nekā kompensē vienreizējā ārkārtas iemaksa EUR 5,7 miljardu apmērā, kuru France Télécom veica 1997. gadā.

| (80) | Francijas Republika norāda, ka, tāpat kā lēmumā La Poste
   (51), var uzskatīt, ka šo vienreizējo iemaksu var pielīdzināt korekcijai, ar ko kompensē iemaksas saistībā ar grozīto likmi, kurā ir iekļautas iemaksas par riskiem, kas nav kopīgi. Šādā gadījumā šīs kompensācijas summa pašreiz pārsniedz summu, kas izriet no starpības starp likmi, kas noteikta saskaņā ar 1996. gada reformu, un grozīto likmi, kas norādīta 4. tabulā, un ka starpība starp likmēm nekad nenovedīs pie kompensācijas pilnīga izlietojuma. Ņemot vērā šos apstākļus, Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu izteiktās šaubas par patiesi taisnīgas konkurences trūkumu starp France Télécom un tā konkurentiem tiktu kliedētas. |
| --- | --- |

(80)

Francijas Republika norāda, ka, tāpat kā lēmumā La Poste
   (51), var uzskatīt, ka šo vienreizējo iemaksu var pielīdzināt korekcijai, ar ko kompensē iemaksas saistībā ar grozīto likmi, kurā ir iekļautas iemaksas par riskiem, kas nav kopīgi. Šādā gadījumā šīs kompensācijas summa pašreiz pārsniedz summu, kas izriet no starpības starp likmi, kas noteikta saskaņā ar 1996. gada reformu, un grozīto likmi, kas norādīta 4. tabulā, un ka starpība starp likmēm nekad nenovedīs pie kompensācijas pilnīga izlietojuma. Ņemot vērā šos apstākļus, Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu izteiktās šaubas par patiesi taisnīgas konkurences trūkumu starp France Télécom un tā konkurentiem tiktu kliedētas.

| (81) | Francijas Republika uzskata, ka La Poste piesaistīto ierēdņu pensiju finansēšanas veida reforma, kas ieviesta 2006. gadā un guva ierosmi no France Télécom 1996. gada reformas, noteikti galvenajos aspektos ir salīdzināma ar pēdējo minēto. Ņemot vērā šo līdzību, Komisijai nav nekāda pamata atkāpties no La Poste precedenta. It īpaši Komisijai esot jāatzīst, ka vienreizējā ārkārtas iemaksa, kas noteikta France Télécom, jāņem vērā analīzē par reformas taisnīgumu no konkurences viedokļa, de facto uzskatot to par avansu iemaksām par riskiem, kuri nav kopīgi. |
| --- | --- |

(81)

Francijas Republika uzskata, ka La Poste piesaistīto ierēdņu pensiju finansēšanas veida reforma, kas ieviesta 2006. gadā un guva ierosmi no France Télécom 1996. gada reformas, noteikti galvenajos aspektos ir salīdzināma ar pēdējo minēto. Ņemot vērā šo līdzību, Komisijai nav nekāda pamata atkāpties no La Poste precedenta. It īpaši Komisijai esot jāatzīst, ka vienreizējā ārkārtas iemaksa, kas noteikta France Télécom, jāņem vērā analīzē par reformas taisnīgumu no konkurences viedokļa, de facto uzskatot to par avansu iemaksām par riskiem, kuri nav kopīgi.

| (82) | Savukārt tā laika debates Nacionālajā asamblejā un Senātā, minot desmit gadu laikposmu reformas finanšu segumam, izrietēja no konkrētiem paziņojumiem. Šāds pamatojums neesot atrodams ne likumprojekta paskaidrojuma rakstos, ne attiecīgajos likumos, ne to īstenošanai pieņemtajos dokumentos. Likumdevēja nolūks 1996. gadā bijis France Télécom pensiju iemaksas noteikt tādā pašā līmenī kā konkurentiem, nevis novērst reformas ietekmi uz desmit gadiem, kā izrietētu no pamatojuma, kuru Komisija varētu pieņemt, vadoties pēc ārpus konteksta izrautiem paziņojumiem. |
| --- | --- |

(82)

Savukārt tā laika debates Nacionālajā asamblejā un Senātā, minot desmit gadu laikposmu reformas finanšu segumam, izrietēja no konkrētiem paziņojumiem. Šāds pamatojums neesot atrodams ne likumprojekta paskaidrojuma rakstos, ne attiecīgajos likumos, ne to īstenošanai pieņemtajos dokumentos. Likumdevēja nolūks 1996. gadā bijis France Télécom pensiju iemaksas noteikt tādā pašā līmenī kā konkurentiem, nevis novērst reformas ietekmi uz desmit gadiem, kā izrietētu no pamatojuma, kuru Komisija varētu pieņemt, vadoties pēc ārpus konteksta izrautiem paziņojumiem.

| (83) | Parlamenta rīcība esot skaidri norādījusi, ka vienreizējās iemaksas summa tika noteikta, nesaistot to ar izmaksām, kādas valstij faktiski nāksies uzņemties. Līdzīgi savā 1996. gada 30. decembra Lēmumā Nr. 96-385 DC Konstitucionālā padome norādīja, ka vienreizējā iemaksa FRF 37,5 miljardu apmērā bija attaisnojama ar to, ka valsts uzņēmās izmaksāt ierēdņu pensijas, un nav uzskatāma par kompensāciju, un, no otras puses, iemaksas valsts budžetā netiktu piesaistītas konkrētiem izdevumiem, bet gan veicinātu vispārējos nosacījumus šā budžeta līdzsvara nodrošināšanai saskaņā ar 1959. gada 2. janvāra konstitutīvā rīkojuma par finanšu likumiem 18. pantu. |
| --- | --- |

(83)

Parlamenta rīcība esot skaidri norādījusi, ka vienreizējās iemaksas summa tika noteikta, nesaistot to ar izmaksām, kādas valstij faktiski nāksies uzņemties. Līdzīgi savā 1996. gada 30. decembra Lēmumā Nr. 96-385 DC Konstitucionālā padome norādīja, ka vienreizējā iemaksa FRF 37,5 miljardu apmērā bija attaisnojama ar to, ka valsts uzņēmās izmaksāt ierēdņu pensijas, un nav uzskatāma par kompensāciju, un, no otras puses, iemaksas valsts budžetā netiktu piesaistītas konkrētiem izdevumiem, bet gan veicinātu vispārējos nosacījumus šā budžeta līdzsvara nodrošināšanai saskaņā ar 1959. gada 2. janvāra konstitutīvā rīkojuma par finanšu likumiem 18. pantu.

| (84) | Kā uzskata Francijas Republika, ārkārtas iemaksas konkrētā summa saskaņā ar 1997. gada finanšu likumu tika noteikta, ņemot vērā nevis desmit gadu laikposmu, kura laikā šī iemaksa nodrošinātu “atlīdzību” valstij, bet, gluži pretēji, atkarībā no ietekmes uz France Télécom bilances struktūru, kurai bija jāpaliek nepārslogotai. Šīs summas lielums tika noteikts, nevis domājot par valstij radušos izmaksu kompensēšanu, bet gan ņemot vērā uzņēmuma maksātspēju. |
| --- | --- |

(84)

Kā uzskata Francijas Republika, ārkārtas iemaksas konkrētā summa saskaņā ar 1997. gada finanšu likumu tika noteikta, ņemot vērā nevis desmit gadu laikposmu, kura laikā šī iemaksa nodrošinātu “atlīdzību” valstij, bet, gluži pretēji, atkarībā no ietekmes uz France Télécom bilances struktūru, kurai bija jāpaliek nepārslogotai. Šīs summas lielums tika noteikts, nevis domājot par valstij radušos izmaksu kompensēšanu, bet gan ņemot vērā uzņēmuma maksātspēju.

| (85) | Tas, ka šī iemaksa tika pārvaldīta nošķirti no pensiju maksājumiem, kuri reāli tika izmaksāti kopš 1997. gada, apliecinot tās vienreizēja maksājuma būtību. No Francijas Republikas iesniegtajiem skaitļiem izriet, ka laikā no 1997. līdz 2006. gadam France Télécom ierēdņiem izmaksātās pensijas, izmantojot īpašo pensiju kontu, sasniedza EUR [..] miljardus, kamēr France Télécom ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestāde šajā kontā iemaksāja EUR 3,4 miljardus. Tajā pašā laikposmā saldo, kuru nesedza veiktās iemaksas, bija EUR 1,2 miljardi. Turklāt 1997. gadā tika uzskatīts, ka šis fonds darbosies 17–25 gadus, nevis desmit gadu ilgu laikposmu, uz kuru Komisija balsta savu pamatojumu, kuru tā, šķiet, vēlas pieņemt. |
| --- | --- |

(85)

Tas, ka šī iemaksa tika pārvaldīta nošķirti no pensiju maksājumiem, kuri reāli tika izmaksāti kopš 1997. gada, apliecinot tās vienreizēja maksājuma būtību. No Francijas Republikas iesniegtajiem skaitļiem izriet, ka laikā no 1997. līdz 2006. gadam France Télécom ierēdņiem izmaksātās pensijas, izmantojot īpašo pensiju kontu, sasniedza EUR [..] miljardus, kamēr France Télécom ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestāde šajā kontā iemaksāja EUR 3,4 miljardus. Tajā pašā laikposmā saldo, kuru nesedza veiktās iemaksas, bija EUR 1,2 miljardi. Turklāt 1997. gadā tika uzskatīts, ka šis fonds darbosies 17–25 gadus, nevis desmit gadu ilgu laikposmu, uz kuru Komisija balsta savu pamatojumu, kuru tā, šķiet, vēlas pieņemt.

| (86) | Francijas Republika uzskata, ka, neveicot reformu, France Télécom tiktu izstumts no tirgus, jo tā iemaksu likme 2010. gadā sasniegtu 77 % no kategoriju skalai atbilstīgās bruto algas un tam būtu jānodrošina pensiju saistību uzkrājumi ierēdņiem, kuri tam ir piesaistīti. Tādēļ reforma bija nozīmīgs solis, pielāgojoties tirgus liberalizēšanai, kas ir Savienības mērķis, tā bija atbilstīga šim mērķim un ierobežota līdz nepieciešamajam minimumam. Bez šīs reformas France Télécom zaudētu tirgus pozīcijas un nespētu veikt nepieciešamās investīcijas, it īpaši, lai nodrošinātu piekļuvi vietējiem sakaru tīkliem, neizslēdzot arī maksātnespējas risku, tādējādi reformai neesot bijis negatīvas ietekmes uz konkurenci. |
| --- | --- |

(86)

Francijas Republika uzskata, ka, neveicot reformu, France Télécom tiktu izstumts no tirgus, jo tā iemaksu likme 2010. gadā sasniegtu 77 % no kategoriju skalai atbilstīgās bruto algas un tam būtu jānodrošina pensiju saistību uzkrājumi ierēdņiem, kuri tam ir piesaistīti. Tādēļ reforma bija nozīmīgs solis, pielāgojoties tirgus liberalizēšanai, kas ir Savienības mērķis, tā bija atbilstīga šim mērķim un ierobežota līdz nepieciešamajam minimumam. Bez šīs reformas France Télécom zaudētu tirgus pozīcijas un nespētu veikt nepieciešamās investīcijas, it īpaši, lai nodrošinātu piekļuvi vietējiem sakaru tīkliem, neizslēdzot arī maksātnespējas risku, tādējādi reformai neesot bijis negatīvas ietekmes uz konkurenci.

| (87) | Turklāt Francijas Republika uzskata, ka France Télécom pensiju finansēšanas veida reforma un it īpaši ārkārtas iemaksas noteikšana laikā no 1997. līdz 2006. gadam neesot radījusi valstij izmaksas, bet gan, pēc Francijas iestāžu aplēsēm, faktiski nodrošināja Francijas valstij neto ieņēmumus vairāk nekā EUR 9,1 miljarda apmērā (52). Ja būtu jāveic ārkārtas iemaksas ienesīguma aprēķins, Francijas Republika uzskata, ka būtu jāizmanto diskonta likme 7 % apmērā. Ārkārtas iemaksas princips tika noteikts jau 1996. gadā. Tā piemērošanas laikam bija jābūt ilgam, jo paredzamā starpība starp maksājamajiem pabalstiem un gaidāmajām iemaksām EUR 500 miljonu robežu pārsniedza tikai 2005. gadā, tātad 9 gadus vēlāk, un 1 miljarda robežu – tikai pēc 12 gadiem. Vidēji 1996. gadā valsts 15 gadu obligāciju (turpmāk tekstā – “OAT”) likme bija 6,9 %. Savukārt France Télécom laikā no 1991. gada novembra līdz 1997. gada novembrim veica obligāciju emisiju ar vidējo procentu likmi, kas tuva 7 %. |
| --- | --- |

(87)

Turklāt Francijas Republika uzskata, ka France Télécom pensiju finansēšanas veida reforma un it īpaši ārkārtas iemaksas noteikšana laikā no 1997. līdz 2006. gadam neesot radījusi valstij izmaksas, bet gan, pēc Francijas iestāžu aplēsēm, faktiski nodrošināja Francijas valstij neto ieņēmumus vairāk nekā EUR 9,1 miljarda apmērā (52). Ja būtu jāveic ārkārtas iemaksas ienesīguma aprēķins, Francijas Republika uzskata, ka būtu jāizmanto diskonta likme 7 % apmērā. Ārkārtas iemaksas princips tika noteikts jau 1996. gadā. Tā piemērošanas laikam bija jābūt ilgam, jo paredzamā starpība starp maksājamajiem pabalstiem un gaidāmajām iemaksām EUR 500 miljonu robežu pārsniedza tikai 2005. gadā, tātad 9 gadus vēlāk, un 1 miljarda robežu – tikai pēc 12 gadiem. Vidēji 1996. gadā valsts 15 gadu obligāciju (turpmāk tekstā – “OAT”) likme bija 6,9 %. Savukārt France Télécom laikā no 1991. gada novembra līdz 1997. gada novembrim veica obligāciju emisiju ar vidējo procentu likmi, kas tuva 7 %.

| (88) | Visbeidzot, sakarā ar Komisijas pieprasīto summu sekvestru saskaņā ar lēmumu par profesionālās darbības nodokļa piemērošanu France Télécom
   (53) un vēlāk šo summu nomaksu, Komisijai būtu jāuzskata, ka minētais lēmums ir izpildīts atbilstoši tās 2007. gada paziņojumam šajā jautājumā (54). Tādēļ šo atbalstu kopīgā ietekme nav jāvērtē. |
| --- | --- |

(88)

Visbeidzot, sakarā ar Komisijas pieprasīto summu sekvestru saskaņā ar lēmumu par profesionālās darbības nodokļa piemērošanu France Télécom
   (53) un vēlāk šo summu nomaksu, Komisijai būtu jāuzskata, ka minētais lēmums ir izpildīts atbilstoši tās 2007. gada paziņojumam šajā jautājumā (54). Tādēļ šo atbalstu kopīgā ietekme nav jāvērtē.

6.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Atbalsta esība LESD 107. panta 1. punkta izpratnē

| (89) | LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka: “Ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(89)

LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka: “Ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (90) | Šā panta noteikumu kopuma piemērošana šajā gadījumā ir vērtēta 6.1.1.–6.1.5. iedaļā. |
| --- | --- |

(90)

Šā panta noteikumu kopuma piemērošana šajā gadījumā ir vērtēta 6.1.1.–6.1.5. iedaļā.

6.1.1.   Valsts atbalsts, kas piešķirts, izmantojot valsts līdzekļus

| (91) | 1990. gada likumu un 1996. gada likumu pieņēma Francijas valsts. Tajos ir paredzēts pasākums, saskaņā ar kuru France Télécom iemaksā Valsts Kasē kompensāciju par to, ka valsts veic France Télécom ierēdņiem piešķirto pensiju norēķinu un izmaksu. Tā kā, piemērojot 1996. gada likumu, kompensācija, kuru France Télécom iemaksā Valsts Kasē, ir mazāka par to, kāda sākotnēji noteikta 1990. gada likumā, France Télécom ir piešķirts atbalsts, izmantojot valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(91)

1990. gada likumu un 1996. gada likumu pieņēma Francijas valsts. Tajos ir paredzēts pasākums, saskaņā ar kuru France Télécom iemaksā Valsts Kasē kompensāciju par to, ka valsts veic France Télécom ierēdņiem piešķirto pensiju norēķinu un izmaksu. Tā kā, piemērojot 1996. gada likumu, kompensācija, kuru France Télécom iemaksā Valsts Kasē, ir mazāka par to, kāda sākotnēji noteikta 1990. gada likumā, France Télécom ir piešķirts atbalsts, izmantojot valsts līdzekļus.

6.1.2.   Priekšroka konkrētiem uzņēmumiem

| (92) | 1990. gada likuma noteikumi paredz shēmu, kas piemērojama France Télécom – publiskajam operatoram, kam ir juridiskas personas statuss. 1996. gada likums par valsts uzņēmumu France Télécom groza minēto shēmu, ieviešot noteikumus, kas piemērojami France Télécom saskaņā ar kārtību, kas noteikta vienīgi šim uzņēmumam. |
| --- | --- |

(92)

1990. gada likuma noteikumi paredz shēmu, kas piemērojama France Télécom – publiskajam operatoram, kam ir juridiskas personas statuss. 1996. gada likums par valsts uzņēmumu France Télécom groza minēto shēmu, ieviešot noteikumus, kas piemērojami France Télécom saskaņā ar kārtību, kas noteikta vienīgi šim uzņēmumam.

| (93) | Ar 1990. gada likumu ieviestās shēmas mērķis bija noteikt īpašu kompensāciju attiecībā uz darba devēja pensiju iemaksu principiem un summām, kuras France Télécom maksā valstij. Gan kompensācija, kas France Télécom bija jāmaksā saskaņā ar 1990. gada likumu tā sākotnējā redakcijā, ko piemēroja laikā no 1991. līdz 1996. gadam, gan atšķirīgā kompensācija, kuru noteica 1996. gada likums, kas piemērots kopš 1997. gada, ir īpaši pasākumi, kas attiecas vienīgi uz France Télécom, izpildot nosacījumu par selektivitāti pretēji tam, ko apgalvo France Télécom. |
| --- | --- |

(93)

Ar 1990. gada likumu ieviestās shēmas mērķis bija noteikt īpašu kompensāciju attiecībā uz darba devēja pensiju iemaksu principiem un summām, kuras France Télécom maksā valstij. Gan kompensācija, kas France Télécom bija jāmaksā saskaņā ar 1990. gada likumu tā sākotnējā redakcijā, ko piemēroja laikā no 1991. līdz 1996. gadam, gan atšķirīgā kompensācija, kuru noteica 1996. gada likums, kas piemērots kopš 1997. gada, ir īpaši pasākumi, kas attiecas vienīgi uz France Télécom, izpildot nosacījumu par selektivitāti pretēji tam, ko apgalvo France Télécom.

6.1.3.   Ekonomiska priekšrocība, kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus

| (94) | Ir jānosaka, vai pasākumi, ar ko noteica attiecīgo kompensācijas summu, dod priekšroku France Télécom. Jautājums par to, vai grozījumi, kuri ar 1996. gada likumu izdarīti 1990. gada likuma 30. pantā, ir uzskatāmi par atbalstu, radot France Télécom ekonomisku priekšrocību, ir jāvērtē, ņemot vērā attiecīgās pensiju sistēmas būtību un ekonomisko struktūru un tās ietekmi uz France Télécom, nevis ņemot vērā šo grozījumu iemeslus vai mērķus. Pretēji tam, ko apgalvo Francijas Republika, principā, vērtējot 1990. gada likuma grozījumu ietekmi, to mērķis nav būtisks. |
| --- | --- |

(94)

Ir jānosaka, vai pasākumi, ar ko noteica attiecīgo kompensācijas summu, dod priekšroku France Télécom. Jautājums par to, vai grozījumi, kuri ar 1996. gada likumu izdarīti 1990. gada likuma 30. pantā, ir uzskatāmi par atbalstu, radot France Télécom ekonomisku priekšrocību, ir jāvērtē, ņemot vērā attiecīgās pensiju sistēmas būtību un ekonomisko struktūru un tās ietekmi uz France Télécom, nevis ņemot vērā šo grozījumu iemeslus vai mērķus. Pretēji tam, ko apgalvo Francijas Republika, principā, vērtējot 1990. gada likuma grozījumu ietekmi, to mērķis nav būtisks.

| (95) | Tas, ka valsts uzņēmās France Télécom ierēdņiem piešķirto pensiju norēķinu un izmaksu, izriet no civilo un militāro vecuma pensiju kodeksa piemērošanas, kas ir vienīgais kodekss, kas piemērojams attiecīgajiem bijušajiem ierēdņiem. Ne 1990. gada likums, ne 1996. gada likums nemainīja ne šo ierēdņu statusu, ne principu, ka valsts apņemas maksāt viņu pensijas. Šī apņemšanās acīmredzot izriet no principa, saskaņā ar kuru ierēdņi, kuriem ir šāds statuss, neatkarīgi kalpo sabiedrības vispārējās interesēs. Tā tas nav gadījumā, ja šie ierēdņi strādā uzņēmumā, kurš sniedz pakalpojumus par maksu, kalpojot šā uzņēmuma interesēm un tam par labu, konkurējot ar citiem uzņēmumiem, kas sniedz tādus pašus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(95)

Tas, ka valsts uzņēmās France Télécom ierēdņiem piešķirto pensiju norēķinu un izmaksu, izriet no civilo un militāro vecuma pensiju kodeksa piemērošanas, kas ir vienīgais kodekss, kas piemērojams attiecīgajiem bijušajiem ierēdņiem. Ne 1990. gada likums, ne 1996. gada likums nemainīja ne šo ierēdņu statusu, ne principu, ka valsts apņemas maksāt viņu pensijas. Šī apņemšanās acīmredzot izriet no principa, saskaņā ar kuru ierēdņi, kuriem ir šāds statuss, neatkarīgi kalpo sabiedrības vispārējās interesēs. Tā tas nav gadījumā, ja šie ierēdņi strādā uzņēmumā, kurš sniedz pakalpojumus par maksu, kalpojot šā uzņēmuma interesēm un tam par labu, konkurējot ar citiem uzņēmumiem, kas sniedz tādus pašus pakalpojumus.

| (96) | Šādā skatījumā kompensācijas maksājums valstij, kas paredzēts saskaņā ar 1990. gada likumu tā sākotnējā redakcijā, kā arī pēc grozījumiem, kuri ieviesti ar 1996. gada likumu, ir uzskatāms par izņēmumu principam, ka Francijas valsts uzņemas izmaksas. Šo izņēmumu attaisno France Télécom nodarbināto ierēdņu pensijām piemērojamās sistēmas būtība un ekonomiskā struktūra. Francijas valstij, piemērojot civilo un militāro pensiju kodeksu, ir jāveic piešķirto pensiju norēķins un izmaksa France Télécom ierēdņiem, uz kuriem attiecas vispārējais Francijas valsts ierēdņu statuss, nevis sociālā nodrošinājuma maksājumu vispārējās tiesības. |
| --- | --- |

(96)

Šādā skatījumā kompensācijas maksājums valstij, kas paredzēts saskaņā ar 1990. gada likumu tā sākotnējā redakcijā, kā arī pēc grozījumiem, kuri ieviesti ar 1996. gada likumu, ir uzskatāms par izņēmumu principam, ka Francijas valsts uzņemas izmaksas. Šo izņēmumu attaisno France Télécom nodarbināto ierēdņu pensijām piemērojamās sistēmas būtība un ekonomiskā struktūra. Francijas valstij, piemērojot civilo un militāro pensiju kodeksu, ir jāveic piešķirto pensiju norēķins un izmaksa France Télécom ierēdņiem, uz kuriem attiecas vispārējais Francijas valsts ierēdņu statuss, nevis sociālā nodrošinājuma maksājumu vispārējās tiesības.

| (97) | Arī tad, ja nebūtu France Télécom iemaksātās kompensācijas, Francijas valstij tik un tā būtu jāpilda savas saistības attiecībā uz darbiniekiem, kuriem ir attiecīgais statuss, viņu mūža garumā, izņemot, ja tā vienpusēji grozītu minētās saistības. Savukārt valsts izglītotu ierēdņu nodošana France Télécom rīcībā bez jebkādas kompensācijas attiecībā uz izmaksātajām vai izmaksājamajām pensijām, uzņēmumam radītu nepārprotamas priekšrocības. |
| --- | --- |

(97)

Arī tad, ja nebūtu France Télécom iemaksātās kompensācijas, Francijas valstij tik un tā būtu jāpilda savas saistības attiecībā uz darbiniekiem, kuriem ir attiecīgais statuss, viņu mūža garumā, izņemot, ja tā vienpusēji grozītu minētās saistības. Savukārt valsts izglītotu ierēdņu nodošana France Télécom rīcībā bez jebkādas kompensācijas attiecībā uz izmaksātajām vai izmaksājamajām pensijām, uzņēmumam radītu nepārprotamas priekšrocības.

| (98) | Tā kā France Télécom konkurējošie uzņēmumi nenodarbina ierēdņa statusa darbiniekus, pret kuriem Francijas valstij būtu jāpilda līdzīgas finanšu saistības, France Télécom ar likumu noteiktās pensiju finansēšanas un kompensāciju maksāšanas sistēmas loģiskais pamatojums uz tiem nav attiecināms. To apliecina fakts, ka, tā kā konkurentu nodarbinātā personāla statuss ir citāds attiecībā uz algas nemaksāšanas riskiem, kas ietverti sociālā nodrošinājuma maksājumu vispārējās tiesībās, Francijas iestādes, šķiet, uzskata, ka viņu gadījumā ir pamatoti veikt sociālās iemaksas šā riska segšanai. Tomēr tieši šā statusa dēļ Francijas Republika apgalvo, ka, aprēķinot kompensāciju, kuru, piemērojot 1996. gada likumu, France Télécom maksāja valstij, nav pamatoti iekļaut riskus, kas nav kopīgi ierēdņiem un privāto tiesību darbiniekiem. |
| --- | --- |

(98)

Tā kā France Télécom konkurējošie uzņēmumi nenodarbina ierēdņa statusa darbiniekus, pret kuriem Francijas valstij būtu jāpilda līdzīgas finanšu saistības, France Télécom ar likumu noteiktās pensiju finansēšanas un kompensāciju maksāšanas sistēmas loģiskais pamatojums uz tiem nav attiecināms. To apliecina fakts, ka, tā kā konkurentu nodarbinātā personāla statuss ir citāds attiecībā uz algas nemaksāšanas riskiem, kas ietverti sociālā nodrošinājuma maksājumu vispārējās tiesībās, Francijas iestādes, šķiet, uzskata, ka viņu gadījumā ir pamatoti veikt sociālās iemaksas šā riska segšanai. Tomēr tieši šā statusa dēļ Francijas Republika apgalvo, ka, aprēķinot kompensāciju, kuru, piemērojot 1996. gada likumu, France Télécom maksāja valstij, nav pamatoti iekļaut riskus, kas nav kopīgi ierēdņiem un privāto tiesību darbiniekiem.

| (99) | No tā izriet, ka attiecībā uz maksājumiem, kas veikti par šo uzņēmumu privāto tiesību darbinieku nodarbināšanu, tie ne juridiski, ne faktiski neatrodas situācijā, kas būtu salīdzināma ar France Télécom situāciju tā darbinieku ierēdņu gadījumā, pretēji tam, ko savos apsvērumos apgalvo Francijas Republika un France Télécom. |
| --- | --- |

(99)

No tā izriet, ka attiecībā uz maksājumiem, kas veikti par šo uzņēmumu privāto tiesību darbinieku nodarbināšanu, tie ne juridiski, ne faktiski neatrodas situācijā, kas būtu salīdzināma ar France Télécom situāciju tā darbinieku ierēdņu gadījumā, pretēji tam, ko savos apsvērumos apgalvo Francijas Republika un France Télécom.

| (100) | Tāpat nav pamata France Télécom piemēroto kompensācijas shēmu salīdzināt ar shēmu, kas noteikta citām valsts struktūrām, kuras nodarbina ierēdņus, piemēram, Monnaie de Paris vai Office National des Forêts, un kuras atsevišķu darbību ziņā var kvalificēt kā uzņēmumus LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, vai valsts rūpniecības vai tirdzniecības uzņēmumiem, piemēram, agrāk EDF vai GDF. EDF un GDF bija īpašas pensiju sistēmas, kas nebija pielīdzināmas civildienesta shēmām. EDF un GDF shēmas kopš tā laika ir pielāgotas vispārējam režīmam, lai gan ir jāatzīmē, ka Komisija secināja, ka atbalsts nepastāv vienīgi ar nosacījumu, ka šī pielāgošana attiecībā pret valsti ir finansiāli neitrāla (55), kas 1996. gada reformas gadījumā tā nav. |
| --- | --- |

(100)

Tāpat nav pamata France Télécom piemēroto kompensācijas shēmu salīdzināt ar shēmu, kas noteikta citām valsts struktūrām, kuras nodarbina ierēdņus, piemēram, Monnaie de Paris vai Office National des Forêts, un kuras atsevišķu darbību ziņā var kvalificēt kā uzņēmumus LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, vai valsts rūpniecības vai tirdzniecības uzņēmumiem, piemēram, agrāk EDF vai GDF. EDF un GDF bija īpašas pensiju sistēmas, kas nebija pielīdzināmas civildienesta shēmām. EDF un GDF shēmas kopš tā laika ir pielāgotas vispārējam režīmam, lai gan ir jāatzīmē, ka Komisija secināja, ka atbalsts nepastāv vienīgi ar nosacījumu, ka šī pielāgošana attiecībā pret valsti ir finansiāli neitrāla (55), kas 1996. gada reformas gadījumā tā nav.

| (101) | Savukārt kompensācijas shēma par labu valstij par pensiju maksājumiem La Poste piesaistītajiem ierēdņiem pirms grozījumiem, kurus Komisija aprakstīja un ar nosacījumiem apstiprināja lēmumā La Poste, arī attiecās uz valsts uzņēmumu, kas pielīdzināms valsts rūpniecības vai tirdzniecības struktūrai, un saskaņā ar 1990. gada likumu tā sākotnējā redakcijā joprojām bija līdzīga France Télécom shēmai, ciktāl tā paredzēja ikgadēju pensionētajiem ierēdņiem izmaksāto pensiju atlīdzināšanu valstij un sociālās apdrošināšanas kodeksa L-134. pantā paredzēto izmaksu segšanu. |
| --- | --- |

(101)

Savukārt kompensācijas shēma par labu valstij par pensiju maksājumiem La Poste piesaistītajiem ierēdņiem pirms grozījumiem, kurus Komisija aprakstīja un ar nosacījumiem apstiprināja lēmumā La Poste, arī attiecās uz valsts uzņēmumu, kas pielīdzināms valsts rūpniecības vai tirdzniecības struktūrai, un saskaņā ar 1990. gada likumu tā sākotnējā redakcijā joprojām bija līdzīga France Télécom shēmai, ciktāl tā paredzēja ikgadēju pensionētajiem ierēdņiem izmaksāto pensiju atlīdzināšanu valstij un sociālās apdrošināšanas kodeksa L-134. pantā paredzēto izmaksu segšanu.

| (102) | Pat tad, ja šķiet, ka La Poste nekonkurē ar France Télécom, un pēdējam minētajam piešķirtās priekšrocības nerada vai nedraud radīt konkurences izkropļojumus, tomēr jāatzīst, ka France Télécom ierēdņu pensiju shēmas loģiskais pamatojums un noteikumi pirms 1996. gada reformas bija tādi paši kā līdzīgai shēmai, kura tajā pašā laikā tika piemērota La Poste. Turklāt Komisija lēmumā La Poste uzskatīja, ka La Poste piemērojamās shēmas reforma ir uzskatāma par valsts atbalstu, pretēji tam, ko Francijas Republika apgalvo attiecībā uz France Télécom. Kopumā, lai novērtētu France Télécom situāciju, par atsauci ir jāizmanto tāda valsts vai privāta uzņēmuma situācija, kurš nodarbina ierēdņus, kuri saglabā savu statusu. Šādi uzņēmumi atrodas tādā pašā situācijā, kādā ir France Télécom. Tieši salīdzinājumā ar šādu atsauces sistēmu ir iespējams novērtēt, vai valsts ir piešķīrusi atbalstu France Télécom. |
| --- | --- |

(102)

Pat tad, ja šķiet, ka La Poste nekonkurē ar France Télécom, un pēdējam minētajam piešķirtās priekšrocības nerada vai nedraud radīt konkurences izkropļojumus, tomēr jāatzīst, ka France Télécom ierēdņu pensiju shēmas loģiskais pamatojums un noteikumi pirms 1996. gada reformas bija tādi paši kā līdzīgai shēmai, kura tajā pašā laikā tika piemērota La Poste. Turklāt Komisija lēmumā La Poste uzskatīja, ka La Poste piemērojamās shēmas reforma ir uzskatāma par valsts atbalstu, pretēji tam, ko Francijas Republika apgalvo attiecībā uz France Télécom. Kopumā, lai novērtētu France Télécom situāciju, par atsauci ir jāizmanto tāda valsts vai privāta uzņēmuma situācija, kurš nodarbina ierēdņus, kuri saglabā savu statusu. Šādi uzņēmumi atrodas tādā pašā situācijā, kādā ir France Télécom. Tieši salīdzinājumā ar šādu atsauces sistēmu ir iespējams novērtēt, vai valsts ir piešķīrusi atbalstu France Télécom.

| (103) | Nevar piekrist arī tam, ka pasākums nepiešķir priekšrocību uzņēmumam, šajā gadījumā France Télécom, tādēļ vien, ka tas kompensē neizdevīgu situāciju, kāda šim uzņēmumam ir radusies pagātnē, pretēji tam, ko apgalvo Francijas Republika un France Télécom. Komisija vēl nesen noraidīja vēsturiska telekomunikāciju operatora, France Télécom konkurenta, argumentu, saskaņā ar kuru pensiju īpašās sociālās tiesības, kas pielīdzināmas no pagātnes mantotām civildienesta pensijām un daļai darbinieku atšķiras no vispārējo tiesību pensijām, attaisno tādu sociālo iemaksu samazināšanas pasākumus, kas saistībā ar šīs kategorijas pensijām rodas operatoram (56). Šajā ziņā, kā Francijas iestādes uzsvēra projekta apspriešanas laikā, 1996. gada likums Francijas valstij noteica jaunas un būtiskas izmaksas, lai varētu veikt France Télécom ierēdņiem piešķirto pensiju norēķinu un izmaksu. Vienlaicīgi 1996. gada likuma ietekmē samazinājās kompensācija, kuru France Télécom vienmēr bija maksājis. |
| --- | --- |

(103)

Nevar piekrist arī tam, ka pasākums nepiešķir priekšrocību uzņēmumam, šajā gadījumā France Télécom, tādēļ vien, ka tas kompensē neizdevīgu situāciju, kāda šim uzņēmumam ir radusies pagātnē, pretēji tam, ko apgalvo Francijas Republika un France Télécom. Komisija vēl nesen noraidīja vēsturiska telekomunikāciju operatora, France Télécom konkurenta, argumentu, saskaņā ar kuru pensiju īpašās sociālās tiesības, kas pielīdzināmas no pagātnes mantotām civildienesta pensijām un daļai darbinieku atšķiras no vispārējo tiesību pensijām, attaisno tādu sociālo iemaksu samazināšanas pasākumus, kas saistībā ar šīs kategorijas pensijām rodas operatoram (56). Šajā ziņā, kā Francijas iestādes uzsvēra projekta apspriešanas laikā, 1996. gada likums Francijas valstij noteica jaunas un būtiskas izmaksas, lai varētu veikt France Télécom ierēdņiem piešķirto pensiju norēķinu un izmaksu. Vienlaicīgi 1996. gada likuma ietekmē samazinājās kompensācija, kuru France Télécom vienmēr bija maksājis.

| (104) | Saskaņā ar likumā paredzētajiem darba devēja iemaksas likmes aprēķināšanas nosacījumiem, sākot no 1996. gada 31. decembra, France Télécom maksā valstij kompensāciju, kas ir mazāka par to, kādu tas maksātu, ja likums nebūtu pieņemts. Turklāt, tā kā saskaņā ar šo likumu noteiktajai darba devēja iemaksai ir no saistībām atbrīvojošs raksturs, France Télécom1996. gada 31. decembrī nekavējoties atguva uzkrājumu, kas tā kontos bija iegrāmatots nākotnes saistību maksājumiem. Tādējādi izmaksas, no kurām France Télécom tika atbrīvots, nebija ne jaunas, jo 1990. gada likums pārņēma iepriekšējo budžeta praksi, ne neparedzamas, jo uzņēmums šim nolūkam veidoja uzkrājumu, ne arī atkāpās no vispārējām sociālā nodrošinājuma tiesībām, jo tās nav piemērojamas kompensācijai, kuru maksā France Télécom. |
| --- | --- |

(104)

Saskaņā ar likumā paredzētajiem darba devēja iemaksas likmes aprēķināšanas nosacījumiem, sākot no 1996. gada 31. decembra, France Télécom maksā valstij kompensāciju, kas ir mazāka par to, kādu tas maksātu, ja likums nebūtu pieņemts. Turklāt, tā kā saskaņā ar šo likumu noteiktajai darba devēja iemaksai ir no saistībām atbrīvojošs raksturs, France Télécom1996. gada 31. decembrī nekavējoties atguva uzkrājumu, kas tā kontos bija iegrāmatots nākotnes saistību maksājumiem. Tādējādi izmaksas, no kurām France Télécom tika atbrīvots, nebija ne jaunas, jo 1990. gada likums pārņēma iepriekšējo budžeta praksi, ne neparedzamas, jo uzņēmums šim nolūkam veidoja uzkrājumu, ne arī atkāpās no vispārējām sociālā nodrošinājuma tiesībām, jo tās nav piemērojamas kompensācijai, kuru maksā France Télécom.

| (105) | Ar 1996. gada likumu Francijas valstij kopš tā stāšanās spēkā tika nodots pienākums veikt ikgadēju maksājumu, kas in fine pilnībā segtu attiecīgā personāla pensiju finansēšanas izmaksas. Tādējādi saskaņā ar 1996. gada likumu piešķirtā atbalsta summu kopš likuma stāšanās spēkā var aprēķināt kā ikgadēju starpību starp kompensāciju, kuru veido darba devēja no saistībām atbrīvojošā iemaksa, ko France Télécom maksā valstij, un maksājumiem, kas norādīti 1. tabulā un kurus tas būtu veicis saskaņā ar 1990. gada likumu, ja tas nebūtu grozīts, atskaitot 1997. gadā veikto vienreizējo iemaksu. |
| --- | --- |

(105)

Ar 1996. gada likumu Francijas valstij kopš tā stāšanās spēkā tika nodots pienākums veikt ikgadēju maksājumu, kas in fine pilnībā segtu attiecīgā personāla pensiju finansēšanas izmaksas. Tādējādi saskaņā ar 1996. gada likumu piešķirtā atbalsta summu kopš likuma stāšanās spēkā var aprēķināt kā ikgadēju starpību starp kompensāciju, kuru veido darba devēja no saistībām atbrīvojošā iemaksa, ko France Télécom maksā valstij, un maksājumiem, kas norādīti 1. tabulā un kurus tas būtu veicis saskaņā ar 1990. gada likumu, ja tas nebūtu grozīts, atskaitot 1997. gadā veikto vienreizējo iemaksu.

| (106) | No Francijas Republikas sniegtajām un 40. apsvērumā izklāstītajām aplēsēm izriet, ka reformas brīdī 1996. gadā un līdz brīdim, kad beigtos finanšu saistības, kas izriet no izmaksām, kuras uzņēmās Francijas valsts, Francijas iestādes šo jauno neto izmaksu kopējo summu līdz 2043. gadam, datumam, kad beigtos valsts finanšu saistības attiecībā uz pensionētajiem ierēdņiem un uz to tiesību pārņēmējiem, lēsa EUR [..] miljardu apmērā. Neto izmaksu diskontētā vērtība 1996. gadā bija EUR [..] miljardi pēc France Télécom ikgadējās iemaksas (EUR 15,2 miljardi), darbinieku iemaksas (EUR [..] miljardi) un vienreizējās ārkārtas iemaksas EUR 5,7 miljardu apmērā atskaitīšanas. |
| --- | --- |

(106)

No Francijas Republikas sniegtajām un 40. apsvērumā izklāstītajām aplēsēm izriet, ka reformas brīdī 1996. gadā un līdz brīdim, kad beigtos finanšu saistības, kas izriet no izmaksām, kuras uzņēmās Francijas valsts, Francijas iestādes šo jauno neto izmaksu kopējo summu līdz 2043. gadam, datumam, kad beigtos valsts finanšu saistības attiecībā uz pensionētajiem ierēdņiem un uz to tiesību pārņēmējiem, lēsa EUR [..] miljardu apmērā. Neto izmaksu diskontētā vērtība 1996. gadā bija EUR [..] miljardi pēc France Télécom ikgadējās iemaksas (EUR 15,2 miljardi), darbinieku iemaksas (EUR [..] miljardi) un vienreizējās ārkārtas iemaksas EUR 5,7 miljardu apmērā atskaitīšanas.

| (107) | Tomēr ir jāatzīmē, ka 1996. gada reformas laikā aprēķinātās summas bija reālās summas aproksimācija (57). Ne kompensācijas summām, kuras France Télécom bija jāmaksā ikgadēju iemaksu veidā, ne arī kompensācijai EUR 5,7 miljardu apmērā, kas samaksāta 1997. gadā, ne mērķis, ne sekas nebija Francijas valstij nodrošināt budžeta neitralitāti. Ja tā būtu, ar noteikumu, ka aktuāra aprēķinu pieņēmumi ir atbilstīgi, izmaksas un ieņēmumi tajā laikposmā būtu vienādi un attiecīgi France Télécom nebūtu guvis ekonomiskas priekšrocības. |
| --- | --- |

(107)

Tomēr ir jāatzīmē, ka 1996. gada reformas laikā aprēķinātās summas bija reālās summas aproksimācija (57). Ne kompensācijas summām, kuras France Télécom bija jāmaksā ikgadēju iemaksu veidā, ne arī kompensācijai EUR 5,7 miljardu apmērā, kas samaksāta 1997. gadā, ne mērķis, ne sekas nebija Francijas valstij nodrošināt budžeta neitralitāti. Ja tā būtu, ar noteikumu, ka aktuāra aprēķinu pieņēmumi ir atbilstīgi, izmaksas un ieņēmumi tajā laikposmā būtu vienādi un attiecīgi France Télécom nebūtu guvis ekonomiskas priekšrocības.

| (108) | Francijas iestādes apzinājās, ka “France Télécom ierēdņa statusa darbinieku pensiju izmaksu pārcelšana uz valsts vispārējo budžetu” radīja “valstij jaunas un būtiskas izmaksas”, kuras vienreizējā ārkārtas iemaksa vai ieņēmumi no valsts īpašumā esošo uzņēmuma akciju daļas pārdošanas segtu tikai daļēji. Tādējādi 31. apsvērumā minētās debates parāda, ka Francijas valsts 1996. gadā necentās pilnībā kompensēt savas jaunās nākotnes izmaksas, bet gan, gluži pretēji, vēlējās uzņemties jaunas izmaksas, lai “šajā lietā vispirms tiktu ņemtas vērā uzņēmuma intereses”. |
| --- | --- |

(108)

Francijas iestādes apzinājās, ka “France Télécom ierēdņa statusa darbinieku pensiju izmaksu pārcelšana uz valsts vispārējo budžetu” radīja “valstij jaunas un būtiskas izmaksas”, kuras vienreizējā ārkārtas iemaksa vai ieņēmumi no valsts īpašumā esošo uzņēmuma akciju daļas pārdošanas segtu tikai daļēji. Tādējādi 31. apsvērumā minētās debates parāda, ka Francijas valsts 1996. gadā necentās pilnībā kompensēt savas jaunās nākotnes izmaksas, bet gan, gluži pretēji, vēlējās uzņemties jaunas izmaksas, lai “šajā lietā vispirms tiktu ņemtas vērā uzņēmuma intereses”.

| (109) | Ir skaidrs, ka pat tad, ja aktuāra pieņēmumi atšķirtos no Francijas valsts izmantotajām aplēsēm jauno izmaksu aprēķinā, un, neraugoties uz vienreizējo ārkārtas iemaksu, kas samaksāta 1997. gadā, reforma radīja vērā ņemamu ekonomisko priekšrocību, kas izpaudās kā mazākas darba devēja pensiju iemaksas. Tā kā vienreizējā iemaksa jeb kompensācija pilnībā nesedza valstij nodotās izmaksas, bet labākajā gadījumā tās samazināja un, ņemot vērā attiecīgo summu apmērus, nav pamata apstiprināt tajā laikā izmantotā aktuāra aprēķina un no tā izrietošo aplēšu atbilstību laikposmam līdz 2043. gadam. |
| --- | --- |

(109)

Ir skaidrs, ka pat tad, ja aktuāra pieņēmumi atšķirtos no Francijas valsts izmantotajām aplēsēm jauno izmaksu aprēķinā, un, neraugoties uz vienreizējo ārkārtas iemaksu, kas samaksāta 1997. gadā, reforma radīja vērā ņemamu ekonomisko priekšrocību, kas izpaudās kā mazākas darba devēja pensiju iemaksas. Tā kā vienreizējā iemaksa jeb kompensācija pilnībā nesedza valstij nodotās izmaksas, bet labākajā gadījumā tās samazināja un, ņemot vērā attiecīgo summu apmērus, nav pamata apstiprināt tajā laikā izmantotā aktuāra aprēķina un no tā izrietošo aplēšu atbilstību laikposmam līdz 2043. gadam.

| (110) | Turklāt nav pamata salīdzināt finanšu priekšrocības, kas izriet no mazākām France Télécom iemaksām, ar varbūtēji neizdevīgu situāciju, kas saistīta ar to, ka tiek nodarbināti ierēdņi, kā to apgalvo France Télécom, kuru atbalsta Francijas Republika. 1996. gada likums jebkurā gadījumā šo varbūtēji neizdevīgo situāciju nepastiprināja, jo tā dēļ darbā netika pieņemti jauni ierēdņi. Turklāt, atbrīvojot France Télécom no daļas tā finanšu saistību, 1996. gada likuma mērķis nebija kompensēt varbūtēji neizdevīgo situāciju saistībā ar algām vai, kā to norāda France Télécom, mazākām manevrēšanas iespējām attiecībā uz ierēdņa statusa darbiniekiem. |
| --- | --- |

(110)

Turklāt nav pamata salīdzināt finanšu priekšrocības, kas izriet no mazākām France Télécom iemaksām, ar varbūtēji neizdevīgu situāciju, kas saistīta ar to, ka tiek nodarbināti ierēdņi, kā to apgalvo France Télécom, kuru atbalsta Francijas Republika. 1996. gada likums jebkurā gadījumā šo varbūtēji neizdevīgo situāciju nepastiprināja, jo tā dēļ darbā netika pieņemti jauni ierēdņi. Turklāt, atbrīvojot France Télécom no daļas tā finanšu saistību, 1996. gada likuma mērķis nebija kompensēt varbūtēji neizdevīgo situāciju saistībā ar algām vai, kā to norāda France Télécom, mazākām manevrēšanas iespējām attiecībā uz ierēdņa statusa darbiniekiem.

| (111) | Tādēļ tikai pilnīguma labad ir skatītas atbildes uz argumentiem par it kā neizdevīgo situāciju saistībā ar ierēdņu nodarbināšanu, uz ko norādīja Francijas Republika un France Télécom.






  — | Pirmkārt, France Télécom rīcībā īsi pirms Francijas tirgus pilnīgas atvēršanas konkurencei bija izglītots un kompetents darbaspēks, bez kura, ja tas būtu pilnībā jāaizstāj, tas nespētu saglabāt savu stāvokli tirgū, ko France Télécom savos rakstveida apsvērumos nav pieminējis. |
| --- | --- | --- |

(111)

Tādēļ tikai pilnīguma labad ir skatītas atbildes uz argumentiem par it kā neizdevīgo situāciju saistībā ar ierēdņu nodarbināšanu, uz ko norādīja Francijas Republika un France Télécom.

—

Pirmkārt, France Télécom rīcībā īsi pirms Francijas tirgus pilnīgas atvēršanas konkurencei bija izglītots un kompetents darbaspēks, bez kura, ja tas būtu pilnībā jāaizstāj, tas nespētu saglabāt savu stāvokli tirgū, ko France Télécom savos rakstveida apsvērumos nav pieminējis.

| — | Turklāt summa, kas paredzēta personāla algām un ieguldījumiem izglītībā, ko France Télécom vērtē kā neizdevīgu situāciju, ir uzskatāma par parastām izmaksām uzņēmuma budžetā, un nav konstatēts, ka tās neuzlabotu personāla pieņemšanu darbā un ražīgumu, salīdzinot ar konkurentiem. |
| --- | --- |

—

Turklāt summa, kas paredzēta personāla algām un ieguldījumiem izglītībā, ko France Télécom vērtē kā neizdevīgu situāciju, ir uzskatāma par parastām izmaksām uzņēmuma budžetā, un nav konstatēts, ka tās neuzlabotu personāla pieņemšanu darbā un ražīgumu, salīdzinot ar konkurentiem.

| — | Kaut arī ir tiesa, ka France Télécom nebija iespējas regulēt algu izmaksas, attiecībā uz konkrētajiem darbiniekiem īstenojot darbinieku skaita samazināšanas sociālo plānu, diez vai šāds plāns, kas attiektos vienīgi uz civildienesta ierēdņiem to statusa dēļ, varētu tikt īstenots, savukārt tas, ka 1997. gadā uzņēmums pārstāja pieņemt darbā ierēdņus un sāka pieņemt vispārējo tiesību darbiniekus, sniedza tam zināmu elastību algu izmaksu regulēšanā. |
| --- | --- |

—

Kaut arī ir tiesa, ka France Télécom nebija iespējas regulēt algu izmaksas, attiecībā uz konkrētajiem darbiniekiem īstenojot darbinieku skaita samazināšanas sociālo plānu, diez vai šāds plāns, kas attiektos vienīgi uz civildienesta ierēdņiem to statusa dēļ, varētu tikt īstenots, savukārt tas, ka 1997. gadā uzņēmums pārstāja pieņemt darbā ierēdņus un sāka pieņemt vispārējo tiesību darbiniekus, sniedza tam zināmu elastību algu izmaksu regulēšanā.

| — | Visbeidzot, lai arī uzņēmums velta būtisku budžeta daļu, lai veicinātu attiecīgā personāla aiziešanu priekšlaicīgā pensijā, uzņēmuma motivācija un interese īstenot šādu pasākumu būtu mazāka, ja saskaņā ar 1996. gada likumu France Télécom finanšu saistības nebūtu nodotas valstij. Šis pasākums veicina priekšlaicīgu pensionēšanos, un tādēļ valstij ātrāk ir jāuzņemas izmaksas par attiecīgajiem darbiniekiem. Ja nebūtu 1996. gada likuma, šīs izmaksas būtu jāuzņemas France Télécom. |
| --- | --- |

—

Visbeidzot, lai arī uzņēmums velta būtisku budžeta daļu, lai veicinātu attiecīgā personāla aiziešanu priekšlaicīgā pensijā, uzņēmuma motivācija un interese īstenot šādu pasākumu būtu mazāka, ja saskaņā ar 1996. gada likumu France Télécom finanšu saistības nebūtu nodotas valstij. Šis pasākums veicina priekšlaicīgu pensionēšanos, un tādēļ valstij ātrāk ir jāuzņemas izmaksas par attiecīgajiem darbiniekiem. Ja nebūtu 1996. gada likuma, šīs izmaksas būtu jāuzņemas France Télécom.

| (112) | Tā kā nav saiknes ar jautājumu par to, pastāv vai nepastāv ekonomiska priekšrocība, kas izriet no attiecīgajiem pasākumiem, nav pamatojuma arī tam, lai ņemtu vērā konkurences priekšrocības saistībā ar France Télécom bijušo monopolstāvokli, uz ko norādīja sūdzības iesniedzēji. Iespējamās priekšrocības un trūkumi faktiski nav saistītas ar jautājumu par konkurences apstākļu izlīdzināšanu telekomunikāciju tirgos attiecībā uz sociālajām izmaksām. |
| --- | --- |

(112)

Tā kā nav saiknes ar jautājumu par to, pastāv vai nepastāv ekonomiska priekšrocība, kas izriet no attiecīgajiem pasākumiem, nav pamatojuma arī tam, lai ņemtu vērā konkurences priekšrocības saistībā ar France Télécom bijušo monopolstāvokli, uz ko norādīja sūdzības iesniedzēji. Iespējamās priekšrocības un trūkumi faktiski nav saistītas ar jautājumu par konkurences apstākļu izlīdzināšanu telekomunikāciju tirgos attiecībā uz sociālajām izmaksām.

| (113) | Vienīgi vienreizējā ārkārtas iemaksa, kas paredzēta saskaņā ar 1996. gada likumu, nekavējoties radīja France Télécom izmaksu slogu, salīdzinot ar jau apzināto atsauces situāciju. Vienreizējās iemaksas maksājums samazināja tā atbalsta summu, no kura labumu guva un gūs France Télécom līdz brīdim, kad beigsies finanšu izmaksas, kuras, piemērojot 1996. gada likumu, France Télécom vietā uzņēmās Francijas valsts. Neapšaubot Francijas valdības tajā laikā izmantoto aktuāru metožu pareizību, ja nebūtu šīs vienreizējās iemaksas, tad izmaksu slogs, no kura atbrīvojās France Télécom, būtu bijis EUR 18,9 miljardi 1996. gada neto vērtībā, nevis EUR [..] miljardi. |
| --- | --- |

(113)

Vienīgi vienreizējā ārkārtas iemaksa, kas paredzēta saskaņā ar 1996. gada likumu, nekavējoties radīja France Télécom izmaksu slogu, salīdzinot ar jau apzināto atsauces situāciju. Vienreizējās iemaksas maksājums samazināja tā atbalsta summu, no kura labumu guva un gūs France Télécom līdz brīdim, kad beigsies finanšu izmaksas, kuras, piemērojot 1996. gada likumu, France Télécom vietā uzņēmās Francijas valsts. Neapšaubot Francijas valdības tajā laikā izmantoto aktuāru metožu pareizību, ja nebūtu šīs vienreizējās iemaksas, tad izmaksu slogs, no kura atbrīvojās France Télécom, būtu bijis EUR 18,9 miljardi 1996. gada neto vērtībā, nevis EUR [..] miljardi.

| (114) | Saskaņā ar 1996. gada likumu uzņēmumam France Télécom bija un joprojām ir iespēja izmantot lielākus finanšu līdzekļus tirgos, kuros tas darbojas. Pateicoties 1996. gada likumam, šie līdzekļi bija lielāki nekā tie, kas France Télécom rīcībā bija saskaņā ar 1990. gada likumu tā sākotnējā redakcijā. Telekomunikāciju pakalpojumu tirgi, kuros France Télécom darbojās un darbojas visā Francijā un citās dalībvalstīs, tika pakāpeniski atvērti konkurencei, kopš 1988. gada pamazām izzūdot ekskluzīvām vai speciālām tiesībām, un vēlāk, izņemot īpašas atkāpes, no 1998. gada tie tika atvērti pilnībā. Tirgus pilnīga atvēršana konkurencei Francijā notika 2002. gadā. Izzūdot juridiskiem šķēršļiem, ienāca citi operatori, ar kuriem France Télécom konkurēja un joprojām konkurē, arī pirms 1990. un 1996. gada likumdošanas pasākumiem, par kuriem ir šis lēmums. |
| --- | --- |

(114)

Saskaņā ar 1996. gada likumu uzņēmumam France Télécom bija un joprojām ir iespēja izmantot lielākus finanšu līdzekļus tirgos, kuros tas darbojas. Pateicoties 1996. gada likumam, šie līdzekļi bija lielāki nekā tie, kas France Télécom rīcībā bija saskaņā ar 1990. gada likumu tā sākotnējā redakcijā. Telekomunikāciju pakalpojumu tirgi, kuros France Télécom darbojās un darbojas visā Francijā un citās dalībvalstīs, tika pakāpeniski atvērti konkurencei, kopš 1988. gada pamazām izzūdot ekskluzīvām vai speciālām tiesībām, un vēlāk, izņemot īpašas atkāpes, no 1998. gada tie tika atvērti pilnībā. Tirgus pilnīga atvēršana konkurencei Francijā notika 2002. gadā. Izzūdot juridiskiem šķēršļiem, ienāca citi operatori, ar kuriem France Télécom konkurēja un joprojām konkurē, arī pirms 1990. un 1996. gada likumdošanas pasākumiem, par kuriem ir šis lēmums.

| (115) | Atbrīvojoties no saistībām veidot uzkrājumus nākotnes pensiju izmaksām saviem ierēdņa statusa darbiniekiem un maksājot zemākas ikgadējās iemaksas, France Télécom bilancē atspoguļotie saistību un izmaksu rādītāji uzlabojās, kas palielināja uzņēmuma iespējas piesaistīt kapitālu, un tas savukārt tam radīja labvēlīgāku situāciju nekā pirms 1996. gada reformas. Atbrīvojies no izmaksām, kas tam radās vēsturiskajā Francijas tirgū, France Télécom varēja veiksmīgi attīstīties citu dalībvalstu tirgos, kas bija atvērti konkurencei, ko tas arī darīja, kā ir norādīts 48.–50. apsvērumā. |
| --- | --- |

(115)

Atbrīvojoties no saistībām veidot uzkrājumus nākotnes pensiju izmaksām saviem ierēdņa statusa darbiniekiem un maksājot zemākas ikgadējās iemaksas, France Télécom bilancē atspoguļotie saistību un izmaksu rādītāji uzlabojās, kas palielināja uzņēmuma iespējas piesaistīt kapitālu, un tas savukārt tam radīja labvēlīgāku situāciju nekā pirms 1996. gada reformas. Atbrīvojies no izmaksām, kas tam radās vēsturiskajā Francijas tirgū, France Télécom varēja veiksmīgi attīstīties citu dalībvalstu tirgos, kas bija atvērti konkurencei, ko tas arī darīja, kā ir norādīts 48.–50. apsvērumā.

| (116) | No tā izriet, ka France Télécom izmaksu samazināšanās, kas saistīta ar to, kā tika aprēķināta kompensācija, kas jāmaksā valstij par to, ka tā uzņemas ierēdņa statusa darbinieku pensiju izmaksas, rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus starp France Télécom un tā jaunajiem konkurentiem Francijā un citās dalībvalstīs, kur darbojas France Télécom. |
| --- | --- |

(116)

No tā izriet, ka France Télécom izmaksu samazināšanās, kas saistīta ar to, kā tika aprēķināta kompensācija, kas jāmaksā valstij par to, ka tā uzņemas ierēdņa statusa darbinieku pensiju izmaksas, rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus starp France Télécom un tā jaunajiem konkurentiem Francijā un citās dalībvalstīs, kur darbojas France Télécom.

6.1.4.   Ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (117) | Tirgi, kuros France Télécom darbojas Francijā, kopš 1988. gada tika pakāpeniski atvērti konkurencei un tādēļ tie ir lielā mērā atvērti tirdzniecībai starp dalībvalstīm. Direktīvā 96/19/EK bija paredzēta pilnīga telekomunikāciju nozares liberalizācija, sākot no 1998. gada 1. janvāra. Tajā sāka darboties operatori, kuru kapitāls daļēji pieder citu dalībvalstu, nevis Francijas, uzņēmumiem. Daži no šiem tirgiem attiecas uz pārrobežu sakariem starp dalībvalstīm. Ar meitasuzņēmumu starpniecību France Télécom sniedz elektronisko sakaru pakalpojumus arī citās dalībvalstīs, it īpaši Spānijā, Beļģijā un Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

(117)

Tirgi, kuros France Télécom darbojas Francijā, kopš 1988. gada tika pakāpeniski atvērti konkurencei un tādēļ tie ir lielā mērā atvērti tirdzniecībai starp dalībvalstīm. Direktīvā 96/19/EK bija paredzēta pilnīga telekomunikāciju nozares liberalizācija, sākot no 1998. gada 1. janvāra. Tajā sāka darboties operatori, kuru kapitāls daļēji pieder citu dalībvalstu, nevis Francijas, uzņēmumiem. Daži no šiem tirgiem attiecas uz pārrobežu sakariem starp dalībvalstīm. Ar meitasuzņēmumu starpniecību France Télécom sniedz elektronisko sakaru pakalpojumus arī citās dalībvalstīs, it īpaši Spānijā, Beļģijā un Apvienotajā Karalistē.

| (118) | Šādos apstākļos pasākums, kas atvieglo France Télécom kopējās darbības izmaksas un tādā veidā atbrīvo līdzekļus, kurus šis uzņēmums var izmantot, lai veiktu ieguldījumus vai uzlabotu savus komercpiedāvājumus Francijā, vai arī, lai uzsāktu darbību citās dalībvalstīs, ir uzskatāms par tādu, kas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(118)

Šādos apstākļos pasākums, kas atvieglo France Télécom kopējās darbības izmaksas un tādā veidā atbrīvo līdzekļus, kurus šis uzņēmums var izmantot, lai veiktu ieguldījumus vai uzlabotu savus komercpiedāvājumus Francijā, vai arī, lai uzsāktu darbību citās dalībvalstīs, ir uzskatāms par tādu, kas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.5.   Secinājums par atbalsta esamību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē

| (119) | No iepriekš minētā izriet, ka, samazinot kompensāciju, kuru veido saskaņā ar 1990. gada likumu tā sākotnējā redakcijā noteiktā darba devēja iemaksa, kas jāsamaksā valstij par pensiju izmaksām, un aizstājot to ar kompensāciju, kura paredzēta 1996. gada likumā, un tā kā pēdējā minētā ir mazāka par iepriekš piemēroto kompensāciju, Francijas Republika, izmantojot savus līdzekļus, piešķīra France Télécom atbalstu, kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, un tas notika, nododot izmaksas saskaņā ar 1996. gada likumu. |
| --- | --- |

(119)

No iepriekš minētā izriet, ka, samazinot kompensāciju, kuru veido saskaņā ar 1990. gada likumu tā sākotnējā redakcijā noteiktā darba devēja iemaksa, kas jāsamaksā valstij par pensiju izmaksām, un aizstājot to ar kompensāciju, kura paredzēta 1996. gada likumā, un tā kā pēdējā minētā ir mazāka par iepriekš piemēroto kompensāciju, Francijas Republika, izmantojot savus līdzekļus, piešķīra France Télécom atbalstu, kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, un tas notika, nododot izmaksas saskaņā ar 1996. gada likumu.

| (120) | Tādēļ ir jāvērtē, vai šo atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(120)

Tādēļ ir jāvērtē, vai šo atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

6.2.   Atbalsta saderības iespējamie juridiskie pamati

| (121) | Komisija atzīmē, ka Francija nav norādījusi LESD 106. panta 2. punktu kā pamatu attiecīgo pasākumu saderībai. |
| --- | --- |

(121)

Komisija atzīmē, ka Francija nav norādījusi LESD 106. panta 2. punktu kā pamatu attiecīgo pasākumu saderībai.

| (122) | Ir skaidrs, ka atkāpes, kas paredzētas 107. panta 2. punktā par sociāla rakstura atbalstu, ko piešķir individuāliem patērētājiem, par atbalstu, ko sniedz, lai novērstu dabas katastrofu vai citu ārkārtas notikumu nodarīto kaitējumu, vai atbalstu, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, nekādā veidā neattiecas uz šo gadījumu. |
| --- | --- |

(122)

Ir skaidrs, ka atkāpes, kas paredzētas 107. panta 2. punktā par sociāla rakstura atbalstu, ko piešķir individuāliem patērētājiem, par atbalstu, ko sniedz, lai novērstu dabas katastrofu vai citu ārkārtas notikumu nodarīto kaitējumu, vai atbalstu, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, nekādā veidā neattiecas uz šo gadījumu.

| (123) | Attiecībā uz atkāpēm, kas paredzētas LESD 107. panta 3. punktā, Komisija secina, ka attiecīgais atbalsts nav paredzēts, lai veicinātu ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, tas nav prioritārs Eiropas projekts un nav paredzēts, lai novērstu nopietnus traucējumus Francijas tautsaimniecībā. Tas noteikti nav paredzēts, lai veicinātu kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu. |
| --- | --- |

(123)

Attiecībā uz atkāpēm, kas paredzētas LESD 107. panta 3. punktā, Komisija secina, ka attiecīgais atbalsts nav paredzēts, lai veicinātu ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, tas nav prioritārs Eiropas projekts un nav paredzēts, lai novērstu nopietnus traucējumus Francijas tautsaimniecībā. Tas noteikti nav paredzēts, lai veicinātu kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu.

| (124) | Tātad, lai novērtētu šā pasākuma saderību, ir piemērojams vienīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(124)

Tātad, lai novērtētu šā pasākuma saderību, ir piemērojams vienīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts.

6.3.   Atbalsta saderība, ņemot vērā LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (125) | Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu: “Turpmāk norādīto var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu: [...] atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm [...]”. |
| --- | --- |

(125)

Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu: “Turpmāk norādīto var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu: [...] atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm [...]”.

| (126) | Lai atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu tādēļ, ka tas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, tam ir jāuzlabo veids, kādā tiek veikta saimnieciskā darbība. Atbalsts ir saderīgs saskaņā ar 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu vienīgi tad, ja tas nepasliktina tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tas būtu pretrunā kopīgām interesēm. Savā vērtējumā Komisija īpašu nozīmi piešķir nepieciešamības un samērīguma kritērijiem (58). |
| --- | --- |

(126)

Lai atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu tādēļ, ka tas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, tam ir jāuzlabo veids, kādā tiek veikta saimnieciskā darbība. Atbalsts ir saderīgs saskaņā ar 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu vienīgi tad, ja tas nepasliktina tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tas būtu pretrunā kopīgām interesēm. Savā vērtējumā Komisija īpašu nozīmi piešķir nepieciešamības un samērīguma kritērijiem (58).

| (127) | Pirmkārt, un, ņemot vērā šaubas, kuras Komisija izteica savā lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir jāatzīmē, ka Francijas Republika ir iekasējusi no France Télécom pietiekamu summu, lai atgūtu atbalstu, kuru saskaņā ar lēmumu par profesionālās darbības nodokļa piemērošanu Komisija pieprasīja France Télécom
   (59). Ievērojot, ka Eiropas Savienības Tiesa ir atstājusi spēkā Vispārējās tiesas spriedumu, ar kuru noraidīta prasība par šā lēmuma atcelšanu (60), Komisija uzskata, ka Francijas Republika ir īstenojusi nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu no šā lēmuma izrietošās saistības. Tā kā sniegtā atbalsta atgūšana saistībā ar profesionālās darbības nodokļa piemērošanu ir novērsusi priekšrocību, kas France Télécom attiecīgi radusies, vairs nav pamata vērtēt iepriekšējā un šajā procedūrā aplūkotā atbalsta kumulatīvās sekas. |
| --- | --- |

(127)

Pirmkārt, un, ņemot vērā šaubas, kuras Komisija izteica savā lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir jāatzīmē, ka Francijas Republika ir iekasējusi no France Télécom pietiekamu summu, lai atgūtu atbalstu, kuru saskaņā ar lēmumu par profesionālās darbības nodokļa piemērošanu Komisija pieprasīja France Télécom
   (59). Ievērojot, ka Eiropas Savienības Tiesa ir atstājusi spēkā Vispārējās tiesas spriedumu, ar kuru noraidīta prasība par šā lēmuma atcelšanu (60), Komisija uzskata, ka Francijas Republika ir īstenojusi nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu no šā lēmuma izrietošās saistības. Tā kā sniegtā atbalsta atgūšana saistībā ar profesionālās darbības nodokļa piemērošanu ir novērsusi priekšrocību, kas France Télécom attiecīgi radusies, vairs nav pamata vērtēt iepriekšējā un šajā procedūrā aplūkotā atbalsta kumulatīvās sekas.

| (128) | Attiecībā uz pārējo tomēr ir jānorāda, ka, pretēji ieguldījumu izmaksām, uzņēmuma sociālās izmaksas ir periodiskas darbības izmaksas, un tādēļ atbalsts, kas tās samazina, ir uzskatāms par atbalstu uzņēmuma darbībai, kura saderība ar iekšējo tirgu saskaņā ar Tiesas judikatūru Komisijai ir jāvērtē ļoti ierobežoti. |
| --- | --- |

(128)

Attiecībā uz pārējo tomēr ir jānorāda, ka, pretēji ieguldījumu izmaksām, uzņēmuma sociālās izmaksas ir periodiskas darbības izmaksas, un tādēļ atbalsts, kas tās samazina, ir uzskatāms par atbalstu uzņēmuma darbībai, kura saderība ar iekšējo tirgu saskaņā ar Tiesas judikatūru Komisijai ir jāvērtē ļoti ierobežoti.

6.3.1.   Atbalsta pasākuma atbilstība kopīgo interešu mērķim

| (129) | Šajā gadījumā kopš 1997. gada īstenoto atbalstu var uzskatīt par tādu, kura mērķis bija veicināt elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanas saimnieciskās darbības attīstību šo tirgu pilnīgas liberalizācijas kontekstā. Faktiski 1996. gada likums tika pieņemts kopā ar 1996. gada 26. jūlija Likumu Nr. 96-659 par telekomunikāciju regulējumu, kurā bija transponētas saistības, kas Francijai radās saskaņā ar Savienības tiesībām un it īpaši ar Direktīvu 96/19/EK. |
| --- | --- |

(129)

Šajā gadījumā kopš 1997. gada īstenoto atbalstu var uzskatīt par tādu, kura mērķis bija veicināt elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanas saimnieciskās darbības attīstību šo tirgu pilnīgas liberalizācijas kontekstā. Faktiski 1996. gada likums tika pieņemts kopā ar 1996. gada 26. jūlija Likumu Nr. 96-659 par telekomunikāciju regulējumu, kurā bija transponētas saistības, kas Francijai radās saskaņā ar Savienības tiesībām un it īpaši ar Direktīvu 96/19/EK.

| (130) | Šajā ziņā 1996. gada likuma vispārējais mērķis attiecībā uz finanšu kompensāciju, kas jāmaksā Francijas valstij, bija tuvināt algām piemērojamo obligāto sociālo un nodokļu izmaksu līmeni starp France Télécom un citiem telekomunikāciju nozares uzņēmumiem, uz kuriem attiecas sociālo maksājumu vispārējās tiesības. Izmantotais līdzeklis, proti, atbalsta pasākums, kas vērsts tieši un ekskluzīvi uz to, kādā veidā tiek noteiktas France Télécom darba devēja iemaksas, šķiet atbilstīgs, lai panāktu noteikto mērķi. |
| --- | --- |

(130)

Šajā ziņā 1996. gada likuma vispārējais mērķis attiecībā uz finanšu kompensāciju, kas jāmaksā Francijas valstij, bija tuvināt algām piemērojamo obligāto sociālo un nodokļu izmaksu līmeni starp France Télécom un citiem telekomunikāciju nozares uzņēmumiem, uz kuriem attiecas sociālo maksājumu vispārējās tiesības. Izmantotais līdzeklis, proti, atbalsta pasākums, kas vērsts tieši un ekskluzīvi uz to, kādā veidā tiek noteiktas France Télécom darba devēja iemaksas, šķiet atbilstīgs, lai panāktu noteikto mērķi.

| (131) | Atbalsta pasākums, kura mērķis ir samazināt France Télécom kārtējās sociālās izmaksas, kuras tas uzņēmās laikā, kad, lielākajā daļā savu darbības jomu sniedzot pakalpojumus monopola apstākļos, tam nebija nepieciešamības īstenot ekonomiski efektīvu darbību, atšķirīgā konkurences kontekstā var uzlabot veidu, kādā tiek sniegti iepriekš monopola apstākļos sniegtie pakalpojumi, ciktāl konkurējošo uzņēmumu finanšu resursu izmantošana to attiecīgajām sociālajām izmaksām nerada atkāpi no patiesas konkurences. Jāatzīst, ka turpmāk ir izteiktas šaubas par to, cik piemēroti ir daži likuma noteikumi, lai īstenotu tajā noteikto mērķi. Tomēr nav apšaubāma ne tā likumība, ne atbilstība kopīgu interešu mērķim attīstīt elektronisko sakaru pakalpojumu tirgu, kurā pastāv efektīva konkurence, tādējādi veicinot tehnoloģiju progresu un šīs darbības ekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

(131)

Atbalsta pasākums, kura mērķis ir samazināt France Télécom kārtējās sociālās izmaksas, kuras tas uzņēmās laikā, kad, lielākajā daļā savu darbības jomu sniedzot pakalpojumus monopola apstākļos, tam nebija nepieciešamības īstenot ekonomiski efektīvu darbību, atšķirīgā konkurences kontekstā var uzlabot veidu, kādā tiek sniegti iepriekš monopola apstākļos sniegtie pakalpojumi, ciktāl konkurējošo uzņēmumu finanšu resursu izmantošana to attiecīgajām sociālajām izmaksām nerada atkāpi no patiesas konkurences. Jāatzīst, ka turpmāk ir izteiktas šaubas par to, cik piemēroti ir daži likuma noteikumi, lai īstenotu tajā noteikto mērķi. Tomēr nav apšaubāma ne tā likumība, ne atbilstība kopīgu interešu mērķim attīstīt elektronisko sakaru pakalpojumu tirgu, kurā pastāv efektīva konkurence, tādējādi veicinot tehnoloģiju progresu un šīs darbības ekonomisko attīstību.

6.3.2.   Atbalsta pasākuma nepieciešamība

| (132) | France Télécom noteiktais piesaistīto ierēdņa statusa darbinieku skaita ierobežojums, saskaņā ar 1996. gada likumu ieviešot aizliegumu pēc 2002. gada 1. janvāra pieņemt darbā ierēdņus, neapšaubāmi France Télécom radīja būtisku pensiju izmaksu slogu proporcionāli strādājošo ierēdņu skaitam. Tā kā tam vairs nebija iespējas pieņemt darbā valsts ierēdņus, kas ir saprotami, ņemot vērā to, ka tagad pakalpojumi bija jāsniedz konkurences apstākļos, France Télécom nācās saskarties ar pārmērīgām pensiju izmaksām attiecīgajiem darbiniekiem, salīdzinot ar to, kādas šīs izmaksas bija un ir tā konkurentiem. Tāpat ir jānorāda, ka saistības maksāt kompensāciju Francijas valstij, kas noteiktas saskaņā ar 1990. gada likuma sākotnējiem noteikumiem, attiecās ne tikai uz tiem ierēdņa statusa darbiniekiem, kuri 1990. gadā un vēlāk strādāja konkurencei atvērtajos tirgos, bet arī uz Pasta un telekomunikāciju ministrijas ģenerāldirektorāta ierēdņiem, kuri 1990. gadā bija pensijā. |
| --- | --- |

(132)

France Télécom noteiktais piesaistīto ierēdņa statusa darbinieku skaita ierobežojums, saskaņā ar 1996. gada likumu ieviešot aizliegumu pēc 2002. gada 1. janvāra pieņemt darbā ierēdņus, neapšaubāmi France Télécom radīja būtisku pensiju izmaksu slogu proporcionāli strādājošo ierēdņu skaitam. Tā kā tam vairs nebija iespējas pieņemt darbā valsts ierēdņus, kas ir saprotami, ņemot vērā to, ka tagad pakalpojumi bija jāsniedz konkurences apstākļos, France Télécom nācās saskarties ar pārmērīgām pensiju izmaksām attiecīgajiem darbiniekiem, salīdzinot ar to, kādas šīs izmaksas bija un ir tā konkurentiem. Tāpat ir jānorāda, ka saistības maksāt kompensāciju Francijas valstij, kas noteiktas saskaņā ar 1990. gada likuma sākotnējiem noteikumiem, attiecās ne tikai uz tiem ierēdņa statusa darbiniekiem, kuri 1990. gadā un vēlāk strādāja konkurencei atvērtajos tirgos, bet arī uz Pasta un telekomunikāciju ministrijas ģenerāldirektorāta ierēdņiem, kuri 1990. gadā bija pensijā.

| (133) | Priekšstatam, kā norāda Francijas Republika, iemaksas likme, kas France Télécom būtu jāmaksā, piemērojot 1990. gada likumu, 2010. gadā sasniegtu 77 % no strādājošo ierēdņa statusa darbinieku kategoriju skalai atbilstīgajām bruto algām. Šī likme ir jāsalīdzina ar [..] % likmi, kas nodrošinātu pilnīgu konkurences taisnīgumu starp France Télécom un tā konkurentiem attiecībā uz kopīgajiem riskiem un riskiem, kuri nav kopīgi. Absolūtos skaitļos starpība būtu aptuveni EUR [...] miljoni ikgadēju papildu izmaksu, salīdzinot ar iemaksas likmi, kas nodrošina vienlīdzīgu konkurenci. Turklāt, ja likumā nebūtu paredzēts, ka darba devēja iemaksas atbrīvo no saistībām, France Télécom nāktos veidot būtisku uzkrājumu, kas būtu vēl lielāks, salīdzinot ar EUR 3,6 miljardu uzkrājumu, kas jau bija izveidots 1996. gadā. |
| --- | --- |

(133)

Priekšstatam, kā norāda Francijas Republika, iemaksas likme, kas France Télécom būtu jāmaksā, piemērojot 1990. gada likumu, 2010. gadā sasniegtu 77 % no strādājošo ierēdņa statusa darbinieku kategoriju skalai atbilstīgajām bruto algām. Šī likme ir jāsalīdzina ar [..] % likmi, kas nodrošinātu pilnīgu konkurences taisnīgumu starp France Télécom un tā konkurentiem attiecībā uz kopīgajiem riskiem un riskiem, kuri nav kopīgi. Absolūtos skaitļos starpība būtu aptuveni EUR [...] miljoni ikgadēju papildu izmaksu, salīdzinot ar iemaksas likmi, kas nodrošina vienlīdzīgu konkurenci. Turklāt, ja likumā nebūtu paredzēts, ka darba devēja iemaksas atbrīvo no saistībām, France Télécom nāktos veidot būtisku uzkrājumu, kas būtu vēl lielāks, salīdzinot ar EUR 3,6 miljardu uzkrājumu, kas jau bija izveidots 1996. gadā.

| (134) | Šajā ziņā sūdzības iesniedzēju apsvērumi par to, ka France Télécom varēja kopš 1996. gada uzņemties finanšu parādu, kas būtu daudzkārt lielāks par izmaksām, no kurām Francijas valsts to atbrīvoja, nav vietā, jo tie neattiecas uz izskatāmo jautājumu. Pat ja finanšu parāda, kuru kopš 1996. gada uzņēmās France Télécom, pieaugums un attiecīgās summas ir tādas, ka šobrīd, šķiet, var izslēgt Francijas Republikas minēto uzņēmuma maksātnespējas risku, ja aizvien tiktu piemērota 1990. gada likumā paredzētā shēma, atbalsta pasākums šķiet nepieciešams no nākotnes viedokļa, lai France Télécom spētu darboties attiecīgajos tirgos patiesas konkurences apstākļos un to nekavētu mantotais sociālo izmaksu slogs, kāda nav tā konkurentiem. |
| --- | --- |

(134)

Šajā ziņā sūdzības iesniedzēju apsvērumi par to, ka France Télécom varēja kopš 1996. gada uzņemties finanšu parādu, kas būtu daudzkārt lielāks par izmaksām, no kurām Francijas valsts to atbrīvoja, nav vietā, jo tie neattiecas uz izskatāmo jautājumu. Pat ja finanšu parāda, kuru kopš 1996. gada uzņēmās France Télécom, pieaugums un attiecīgās summas ir tādas, ka šobrīd, šķiet, var izslēgt Francijas Republikas minēto uzņēmuma maksātnespējas risku, ja aizvien tiktu piemērota 1990. gada likumā paredzētā shēma, atbalsta pasākums šķiet nepieciešams no nākotnes viedokļa, lai France Télécom spētu darboties attiecīgajos tirgos patiesas konkurences apstākļos un to nekavētu mantotais sociālo izmaksu slogs, kāda nav tā konkurentiem.

| (135) | Sūdzības iesniedzēju un telekomunikāciju operatora apsvērumi par to, ka vajadzīgs vispusīgs pārskats, lai spriestu par atbalsta nepieciešamību, ņemot vērā citas priekšrocības, kas saistītas ar France Télécom bijušo monopolstāvokli, šajā gadījumā nav pamatoti. Taisnība, ka kopš 1996. gada France Télécom stāvoklis daudzos pakalpojumu tirgos, kuros tas darbojas Francijā, joprojām ir dominējošs, it īpaši komunikāciju tirgiem raksturīgo tīklu dēļ. France Télécom turklāt ir paplašinājis savu darbību arī citu dalībvalstu tirgos, iegūstot tur būtiskas pozīcijas, it īpaši Polijā un Spānijā. Tomēr, kā to savos apsvērumos netieši norāda telekomunikāciju operators, France Télécom sava dominējošā stāvokļa dēļ LESD 102. panta izpratnē vai tā būtiskās ietekmes dēļ tirgū Savienības elektroniskajiem sakariem piemērojamā regulējuma izpratnē (61) ir pakļauts īpašām asimetriskām saistībām, kuras neattiecas uz konkurējošajiem uzņēmumiem, kuru ietekme tirgū ir mazāka. |
| --- | --- |

(135)

Sūdzības iesniedzēju un telekomunikāciju operatora apsvērumi par to, ka vajadzīgs vispusīgs pārskats, lai spriestu par atbalsta nepieciešamību, ņemot vērā citas priekšrocības, kas saistītas ar France Télécom bijušo monopolstāvokli, šajā gadījumā nav pamatoti. Taisnība, ka kopš 1996. gada France Télécom stāvoklis daudzos pakalpojumu tirgos, kuros tas darbojas Francijā, joprojām ir dominējošs, it īpaši komunikāciju tirgiem raksturīgo tīklu dēļ. France Télécom turklāt ir paplašinājis savu darbību arī citu dalībvalstu tirgos, iegūstot tur būtiskas pozīcijas, it īpaši Polijā un Spānijā. Tomēr, kā to savos apsvērumos netieši norāda telekomunikāciju operators, France Télécom sava dominējošā stāvokļa dēļ LESD 102. panta izpratnē vai tā būtiskās ietekmes dēļ tirgū Savienības elektroniskajiem sakariem piemērojamā regulējuma izpratnē (61) ir pakļauts īpašām asimetriskām saistībām, kuras neattiecas uz konkurējošajiem uzņēmumiem, kuru ietekme tirgū ir mazāka.

| (136) | Mērķis šīm saistībām, piemēram, attiecībā uz piekļuvi tā tīklam, tarifu orientēšanu uz izmaksām vai atturēšanos no komerciālas rīcības, kas ir atļauta uzņēmumam, kuram nav dominējoša stāvokļa, tieši ir nodrošināt, lai stāvoklis, kuru France Télécom ir mantojis pēc bijušā monopola, nekaitētu konkurencei. Šie ad hoc regulējošie instrumenti, kurus valstu regulatori un konkurences iestādes un Komisija ir paredzējuši un regulāri izmanto (62), ir daudz mērķtiecīgāki un efektīvāki, lai novērstu paliekošo ietekmi, ko rada France Télécom priekšrocības bijušā monopola dēļ, ko pieminēja sūdzības iesniedzēji. |
| --- | --- |

(136)

Mērķis šīm saistībām, piemēram, attiecībā uz piekļuvi tā tīklam, tarifu orientēšanu uz izmaksām vai atturēšanos no komerciālas rīcības, kas ir atļauta uzņēmumam, kuram nav dominējoša stāvokļa, tieši ir nodrošināt, lai stāvoklis, kuru France Télécom ir mantojis pēc bijušā monopola, nekaitētu konkurencei. Šie ad hoc regulējošie instrumenti, kurus valstu regulatori un konkurences iestādes un Komisija ir paredzējuši un regulāri izmanto (62), ir daudz mērķtiecīgāki un efektīvāki, lai novērstu paliekošo ietekmi, ko rada France Télécom priekšrocības bijušā monopola dēļ, ko pieminēja sūdzības iesniedzēji.

| (137) | Tādējādi valsts atbalsts, kas aplūkots šajā procedūrā, pēc būtības šķiet tāds, kas ir nepieciešams, lai īstenotu kopīgu interešu mērķi, uzlabojot konkurences apstākļus, kas saistīti ar pensiju izmaksām un līdz ar to elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(137)

Tādējādi valsts atbalsts, kas aplūkots šajā procedūrā, pēc būtības šķiet tāds, kas ir nepieciešams, lai īstenotu kopīgu interešu mērķi, uzlabojot konkurences apstākļus, kas saistīti ar pensiju izmaksām un līdz ar to elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu.

6.3.3.   Atbalsta pasākuma samērīgums

| (138) | Ir jāsecina, ka finanšu kompensācija par labu valstij, kas saskaņā ar 1990. gada likumu bija noteikta pensiju norēķinam un izmaksai, ir specifiska France Télécom un sui generis. Pilnīgas atlīdzināšanas principu, kas paredzēts sākotnējā 1990. gada likumā, aizstāja cita shēma, saskaņā ar kuru tika noteikta kompensācijas summa, kas jāmaksā valstij, sākot no 1996. gada. Teorētiski bija iespējamas vairākas izvēles, kā noteikt darba devēja iemaksas summu, kas jāmaksā France Télécom, līdz pat tam, ka valsts uzņemtos visas izmaksas, bez jebkādas atlīdzības. Sākot no 1997. gada, šī kompensācija tiek aprēķināta, ņemot vērā noteiktas izmaksas, kas rodas konkurējošiem uzņēmumiem šajā nozarē. Lai noteiktu, vai atbalsts ir samērīgs noteiktā mērķa sasniegšanai, ir jāvērtē, cik objektīva un pamatota bija atsauce saskaņā ar 1996. gada likumu paredzētās kompensācijas summas noteikšanai. |
| --- | --- |

(138)

Ir jāsecina, ka finanšu kompensācija par labu valstij, kas saskaņā ar 1990. gada likumu bija noteikta pensiju norēķinam un izmaksai, ir specifiska France Télécom un sui generis. Pilnīgas atlīdzināšanas principu, kas paredzēts sākotnējā 1990. gada likumā, aizstāja cita shēma, saskaņā ar kuru tika noteikta kompensācijas summa, kas jāmaksā valstij, sākot no 1996. gada. Teorētiski bija iespējamas vairākas izvēles, kā noteikt darba devēja iemaksas summu, kas jāmaksā France Télécom, līdz pat tam, ka valsts uzņemtos visas izmaksas, bez jebkādas atlīdzības. Sākot no 1997. gada, šī kompensācija tiek aprēķināta, ņemot vērā noteiktas izmaksas, kas rodas konkurējošiem uzņēmumiem šajā nozarē. Lai noteiktu, vai atbalsts ir samērīgs noteiktā mērķa sasniegšanai, ir jāvērtē, cik objektīva un pamatota bija atsauce saskaņā ar 1996. gada likumu paredzētās kompensācijas summas noteikšanai.

| (139) | Vispirms ir jāatzīmē, ka procedūrās, kas saistītas ar ierēdņa statusa darbinieku pensiju izmaksu samazināšanu agrākajiem telekomunikāciju nozares operatoriem monopolistiem, konkrēti, OTE Grieķijas Republikā un BT Plc Apvienotajā Karalistē, Komisija, lai varētu lemt par attiecīgajiem operatoriem piešķirtā valsts atbalsta saderību vai nesaderību ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, it īpaši pārbaudīja, vai šo uzņēmumu sociālās izmaksas ir līdzvērtīgas konkurentu izmaksām (63). Šajā gadījumā Komisija secina, ka no saistībām atbrīvojošās iemaksas, ko France Télécom maksā ik gadu un kas paredzētas 1996. gada likumā, nenodrošina sociālās izmaksas, kas līdzvērtīgas konkurentu izmaksām. Taisnīgas konkurences likme (turpmāk tekstā – “TEC”) nav sasniegta. |
| --- | --- |

(139)

Vispirms ir jāatzīmē, ka procedūrās, kas saistītas ar ierēdņa statusa darbinieku pensiju izmaksu samazināšanu agrākajiem telekomunikāciju nozares operatoriem monopolistiem, konkrēti, OTE Grieķijas Republikā un BT Plc Apvienotajā Karalistē, Komisija, lai varētu lemt par attiecīgajiem operatoriem piešķirtā valsts atbalsta saderību vai nesaderību ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, it īpaši pārbaudīja, vai šo uzņēmumu sociālās izmaksas ir līdzvērtīgas konkurentu izmaksām (63). Šajā gadījumā Komisija secina, ka no saistībām atbrīvojošās iemaksas, ko France Télécom maksā ik gadu un kas paredzētas 1996. gada likumā, nenodrošina sociālās izmaksas, kas līdzvērtīgas konkurentu izmaksām. Taisnīgas konkurences likme (turpmāk tekstā – “TEC”) nav sasniegta.

| (140) | Tomēr Francijas Republika un France Télécom norāda uz vienreizējo ārkārtas iemaksu EUR 5,7 miljardu apmērā, kuru 1997. gadā France Télécom iemaksāja saskaņā ar 1996. gada likumu. Šīs vienreizējās iemaksas summa 1996. gadā tika noteikta tā, lai 1996. gada likuma piemērošanas desmit gadu laikposmā kompensētu tolaik valstij paredzētās papildu izmaksas, turklāt ņemot vērā uzkrājumus, kurus bija izveidojis France Télécom un kurus uzņēmums varēja atgūt 1996.–1997. finanšu gadā. Vienreizējā ārkārtas iemaksa iedalās divās daļās:






  — | pirmkārt, EUR 3,6 miljardi, kas atbilst France Télécom izveidotajam uzkrājumam līdz 1996. gadam, lai varētu segt paredzētās ierēdņu nākotnes pensiju izmaksas, |
| --- | --- | --- |

(140)

Tomēr Francijas Republika un France Télécom norāda uz vienreizējo ārkārtas iemaksu EUR 5,7 miljardu apmērā, kuru 1997. gadā France Télécom iemaksāja saskaņā ar 1996. gada likumu. Šīs vienreizējās iemaksas summa 1996. gadā tika noteikta tā, lai 1996. gada likuma piemērošanas desmit gadu laikposmā kompensētu tolaik valstij paredzētās papildu izmaksas, turklāt ņemot vērā uzkrājumus, kurus bija izveidojis France Télécom un kurus uzņēmums varēja atgūt 1996.–1997. finanšu gadā. Vienreizējā ārkārtas iemaksa iedalās divās daļās:

—

pirmkārt, EUR 3,6 miljardi, kas atbilst France Télécom izveidotajam uzkrājumam līdz 1996. gadam, lai varētu segt paredzētās ierēdņu nākotnes pensiju izmaksas,

| — | otrkārt, EUR 2,1 miljards (turpmāk tekstā – “papildsumma”), kas gan valsts iestāžu prognozēs, gan faktiski atbilst pensiju norēķina neto sociālajām izmaksām, kas valstij rastos desmit gadu laikposmā no 1997. līdz 2006. gadam sakarā ar to, ka tai tika nodotas telekomunikāciju ierēdņu pensiju izmaksas. |
| --- | --- |

—

otrkārt, EUR 2,1 miljards (turpmāk tekstā – “papildsumma”), kas gan valsts iestāžu prognozēs, gan faktiski atbilst pensiju norēķina neto sociālajām izmaksām, kas valstij rastos desmit gadu laikposmā no 1997. līdz 2006. gadam sakarā ar to, ka tai tika nodotas telekomunikāciju ierēdņu pensiju izmaksas.

| (141) | Tā kā vienreizējā maksājuma summa EUR 5,7 miljardu apmērā nekad nav bijusi paredzēta, lai kompensētu to, ka nepastāv taisnīgas konkurences likme starp France Télécom un tā konkurentiem, nebūtu pamatoti šo summu salīdzināt ar ikgadējām no saistībām atbrīvojošajām iemaksām, kuras France Télécom nav maksājis, lai gan tās būtu bijušas vajadzīgas, lai panāktu reālu taisnīgas konkurences likmi. |
| --- | --- |

(141)

Tā kā vienreizējā maksājuma summa EUR 5,7 miljardu apmērā nekad nav bijusi paredzēta, lai kompensētu to, ka nepastāv taisnīgas konkurences likme starp France Télécom un tā konkurentiem, nebūtu pamatoti šo summu salīdzināt ar ikgadējām no saistībām atbrīvojošajām iemaksām, kuras France Télécom nav maksājis, lai gan tās būtu bijušas vajadzīgas, lai panāktu reālu taisnīgas konkurences likmi.

| (142) | Savukārt no parlamentāro debašu analīzes izriet, ka papildsumma EUR 2,1 miljarda apmērā bija paredzēta, lai segtu izmaksu nodošanu laikā no 1997. līdz 2006. gadam, faktiski, lai novērstu atbalsta ietekmi desmit gadu laikposmā. Tādējādi France Télécom neto finanšu ieguldījums, kas atbilst šai papildsummai, bija paredzēts, lai desmit gadu laikposmā finansētu papildu izmaksas, kuras Francijas valstij radīja reforma. |
| --- | --- |

(142)

Savukārt no parlamentāro debašu analīzes izriet, ka papildsumma EUR 2,1 miljarda apmērā bija paredzēta, lai segtu izmaksu nodošanu laikā no 1997. līdz 2006. gadam, faktiski, lai novērstu atbalsta ietekmi desmit gadu laikposmā. Tādējādi France Télécom neto finanšu ieguldījums, kas atbilst šai papildsummai, bija paredzēts, lai desmit gadu laikposmā finansētu papildu izmaksas, kuras Francijas valstij radīja reforma.

| (143) | Turklāt ārkārtas iemaksā bija iekļauta arī uzkrājuma atgūšana, kas bija veidots līdz 1996. gadam un bija zaudējis savu funkciju. Valsts pārņemto uzkrājumu France Télécom bija veidojis, lai segtu nākotnes pensiju izmaksas, un šī pārņemšana novērsa atbalsta ietekmi laikposmā, kurā izmaksājamas pensijas, kuras paredzēts segt no šā uzkrājuma. |
| --- | --- |

(143)

Turklāt ārkārtas iemaksā bija iekļauta arī uzkrājuma atgūšana, kas bija veidots līdz 1996. gadam un bija zaudējis savu funkciju. Valsts pārņemto uzkrājumu France Télécom bija veidojis, lai segtu nākotnes pensiju izmaksas, un šī pārņemšana novērsa atbalsta ietekmi laikposmā, kurā izmaksājamas pensijas, kuras paredzēts segt no šā uzkrājuma.

| (144) | Tomēr 1996. gada likumā minēta vienreizēja ārkārtas iemaksa, lai gan piemērojamie noteikumi – finanšu likums un turpmākie dekrēti – neizšķir summu, kas izriet no uzkrājuma, kuru vajadzētu atskaitīt no valstij uz šo laikposmu nodotajām izmaksām. 1996. gada likuma 6. pantā ir precizēts, ka vienreizējā ārkārtas iemaksa tiek veikta kā kompensācija par to, ka valsts uzņemas izmaksas, kas saistītas ar valsts ierēdņa statusa darbiniekiem piešķirtajām pensijām. Līdz ar to, analizējot reformu, ir jāņem vērā šīs ārkārtas iemaksas kopējā summa. |
| --- | --- |

(144)

Tomēr 1996. gada likumā minēta vienreizēja ārkārtas iemaksa, lai gan piemērojamie noteikumi – finanšu likums un turpmākie dekrēti – neizšķir summu, kas izriet no uzkrājuma, kuru vajadzētu atskaitīt no valstij uz šo laikposmu nodotajām izmaksām. 1996. gada likuma 6. pantā ir precizēts, ka vienreizējā ārkārtas iemaksa tiek veikta kā kompensācija par to, ka valsts uzņemas izmaksas, kas saistītas ar valsts ierēdņa statusa darbiniekiem piešķirtajām pensijām. Līdz ar to, analizējot reformu, ir jāņem vērā šīs ārkārtas iemaksas kopējā summa.

| (145) | Tā kā France Télécom ar šo vienreizējo ārkārtas iemaksu ir sedzis telekomunikāciju nozares ierēdņu vecuma pensiju izmaksas un kompensācijas izmaksas starp shēmām aptuveni piecpadsmit gadu laikposmam, atbalsta ietekme ir neitralizēta. Tātad France Télécom, veicot šīs ārkārtas iemaksas maksājumu, neitralizēja atbalsta ietekmi šajā laikposmā. Tādēļ ir pamatoti, ka šajā laikposmā France Télécom nav jāpilda nosacījumi par šā atbalsta saderību un nav jāmaksā ikgadējā iemaksa, kas nepieciešama, lai nodrošinātu taisnīgas konkurences likmi, kurā būtu iekļauti riski, kas nav kopīgi ar privāto tiesību darbiniekiem. |
| --- | --- |

(145)

Tā kā France Télécom ar šo vienreizējo ārkārtas iemaksu ir sedzis telekomunikāciju nozares ierēdņu vecuma pensiju izmaksas un kompensācijas izmaksas starp shēmām aptuveni piecpadsmit gadu laikposmam, atbalsta ietekme ir neitralizēta. Tātad France Télécom, veicot šīs ārkārtas iemaksas maksājumu, neitralizēja atbalsta ietekmi šajā laikposmā. Tādēļ ir pamatoti, ka šajā laikposmā France Télécom nav jāpilda nosacījumi par šā atbalsta saderību un nav jāmaksā ikgadējā iemaksa, kas nepieciešama, lai nodrošinātu taisnīgas konkurences likmi, kurā būtu iekļauti riski, kas nav kopīgi ar privāto tiesību darbiniekiem.

| (146) | Ir lietderīgi sīkāk pievērsties šā pamatojuma posmiem. |
| --- | --- |

(146)

Ir lietderīgi sīkāk pievērsties šā pamatojuma posmiem.

| (147) | Ir jāsecina, ka ikgadējās no saistībām atbrīvojošās iemaksas, kuras France Télécom maksā kopš 1996. gada, neļauj sasniegt vienlīdzīgas konkurences likmi, kā tas ir norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu. Tas izriet no tā, ka France Télécom piemērojamajā likmē bija iekļautas vienīgi iemaksas, kas atbilst privāto tiesību darbiniekiem un valsts ierēdņiem kopīgiem riskiem, tādējādi tajā nebija iekļautas iemaksas par riskiem, kuri nav kopīgi, piemēram, bezdarbu un algu nemaksāšanu uzņēmuma sanācijas vai likvidācijas gadījumā. |
| --- | --- |

(147)

Ir jāsecina, ka ikgadējās no saistībām atbrīvojošās iemaksas, kuras France Télécom maksā kopš 1996. gada, neļauj sasniegt vienlīdzīgas konkurences likmi, kā tas ir norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu. Tas izriet no tā, ka France Télécom piemērojamajā likmē bija iekļautas vienīgi iemaksas, kas atbilst privāto tiesību darbiniekiem un valsts ierēdņiem kopīgiem riskiem, tādējādi tajā nebija iekļautas iemaksas par riskiem, kuri nav kopīgi, piemēram, bezdarbu un algu nemaksāšanu uzņēmuma sanācijas vai likvidācijas gadījumā.

| (148) | No 4. tabulas izriet, ka, France Télécom iemaksas aprēķinā neņemot vērā riskus, kas nav kopīgi, rodas būtiska starpība starp kompensāciju, kuru France Télécom maksā valstij, un to, kuru tas maksātu, ja iemaksas likme tiktu aprēķināta tā, lai nodrošinātu pilnīgu konkurences taisnīgumu ar konkurentu izmaksu aprēķinu bāzi. Tātad atbalsta pasākums, kas izriet no likuma, neatbilst samērīguma principam. Lai tas atbilstu šim principam un lai tas izpildītu norādīto likumīgo mērķi uzlabot konkurences apstākļus, vienādojot aprēķinu metodes attiecībā uz izmaksām, kas jāsedz uzņēmumiem, kuri Francijā darbojas attiecīgajos telekomunikāciju tirgos, atbalstam, kas France Télécom piešķirts, piemērojot 1996. gada likumu, bija un reāli nākotnē būtu jāizlīdzina minētās izmaksas, iekļaujot arī tās, kas attiecas uz riskiem, kuri nav kopīgi abu kategoriju darbiniekiem. |
| --- | --- |

(148)

No 4. tabulas izriet, ka, France Télécom iemaksas aprēķinā neņemot vērā riskus, kas nav kopīgi, rodas būtiska starpība starp kompensāciju, kuru France Télécom maksā valstij, un to, kuru tas maksātu, ja iemaksas likme tiktu aprēķināta tā, lai nodrošinātu pilnīgu konkurences taisnīgumu ar konkurentu izmaksu aprēķinu bāzi. Tātad atbalsta pasākums, kas izriet no likuma, neatbilst samērīguma principam. Lai tas atbilstu šim principam un lai tas izpildītu norādīto likumīgo mērķi uzlabot konkurences apstākļus, vienādojot aprēķinu metodes attiecībā uz izmaksām, kas jāsedz uzņēmumiem, kuri Francijā darbojas attiecīgajos telekomunikāciju tirgos, atbalstam, kas France Télécom piešķirts, piemērojot 1996. gada likumu, bija un reāli nākotnē būtu jāizlīdzina minētās izmaksas, iekļaujot arī tās, kas attiecas uz riskiem, kuri nav kopīgi abu kategoriju darbiniekiem.

| (149) | Šajā ziņā Francijas izvirzītais arguments, saskaņā ar kuru valsts ierēdņi nav pakļauti noteiktiem riskiem un tādēļ nav pamatojuma veikt iemaksas par šiem riskiem, nav pieņemams. Pirmkārt, tāpēc vien, ka šādi riski nepastāv, pateicoties valsts pasākumiem, nav pamatojuma tam, ka France Télécom no tā gūst finansiālu labumu. Piemēram, tieši tādēļ, ka Francijas valsts ir uzņēmusies saistības attiecībā uz France Télécom strādājošajiem ierēdņiem, un tādēļ, ka Francijas valsts pati apdrošina savus riskus, nepastāv algu nemaksāšanas risks uzņēmuma sanācijas gadījumā. Tomēr nevar izslēgt iespēju, ka France Télécom, tāpat kā jebkurš konkurents, pasludina maksātnespēju. Abos gadījumos runa ir par priekšrocību, kas sniegta nevis uzņēmumam, bet gan tieši tā darbiniekiem. Algu pārskaitīšanas garantija iestājas pēc tam, kad uzņēmums beidzis pastāvēt. Konkurējošam uzņēmumam ir jāveic iemaksas, lai segtu algu nemaksāšanas risku pēc tā darbības izbeigšanas, pretēji France Télécom. Tādēļ nav pamatoti piešķirt tam priekšrocību mazākas iemaksas veidā vai, kā šajā gadījumā, izslēdzot šo risku no France Télécom iemaksu aprēķināšanas metodes. |
| --- | --- |

(149)

Šajā ziņā Francijas izvirzītais arguments, saskaņā ar kuru valsts ierēdņi nav pakļauti noteiktiem riskiem un tādēļ nav pamatojuma veikt iemaksas par šiem riskiem, nav pieņemams. Pirmkārt, tāpēc vien, ka šādi riski nepastāv, pateicoties valsts pasākumiem, nav pamatojuma tam, ka France Télécom no tā gūst finansiālu labumu. Piemēram, tieši tādēļ, ka Francijas valsts ir uzņēmusies saistības attiecībā uz France Télécom strādājošajiem ierēdņiem, un tādēļ, ka Francijas valsts pati apdrošina savus riskus, nepastāv algu nemaksāšanas risks uzņēmuma sanācijas gadījumā. Tomēr nevar izslēgt iespēju, ka France Télécom, tāpat kā jebkurš konkurents, pasludina maksātnespēju. Abos gadījumos runa ir par priekšrocību, kas sniegta nevis uzņēmumam, bet gan tieši tā darbiniekiem. Algu pārskaitīšanas garantija iestājas pēc tam, kad uzņēmums beidzis pastāvēt. Konkurējošam uzņēmumam ir jāveic iemaksas, lai segtu algu nemaksāšanas risku pēc tā darbības izbeigšanas, pretēji France Télécom. Tādēļ nav pamatoti piešķirt tam priekšrocību mazākas iemaksas veidā vai, kā šajā gadījumā, izslēdzot šo risku no France Télécom iemaksu aprēķināšanas metodes.

| (150) | Turklāt, plašākā skatījumā, 1996. gadā ieviestās reformas mērķis, kurš, šķiet, nav panācis iecerēto, ir izlīdzināt konkurences apstākļus nodokļu un sociālo iemaksu ziņā starp visiem nozares konkurentiem, turklāt neatkarīgi no to darbinieku statusa un France Télécom faktiskā pienākuma pievienoties atbildīgajām pārvaldības iestādēm un veikt attiecīgās iemaksas. Tieši šis loģiskais pamatojums izlīdzināt konkurences apstākļus vērtēto pasākumu darītu saderīgu ar iekšējo tirgu. Šajā loģiskajā pamatojumā tātad nav būtiski, vai France Télécom darbinieki ir vai nav pakļauti šādiem riskiem. |
| --- | --- |

(150)

Turklāt, plašākā skatījumā, 1996. gadā ieviestās reformas mērķis, kurš, šķiet, nav panācis iecerēto, ir izlīdzināt konkurences apstākļus nodokļu un sociālo iemaksu ziņā starp visiem nozares konkurentiem, turklāt neatkarīgi no to darbinieku statusa un France Télécom faktiskā pienākuma pievienoties atbildīgajām pārvaldības iestādēm un veikt attiecīgās iemaksas. Tieši šis loģiskais pamatojums izlīdzināt konkurences apstākļus vērtēto pasākumu darītu saderīgu ar iekšējo tirgu. Šajā loģiskajā pamatojumā tātad nav būtiski, vai France Télécom darbinieki ir vai nav pakļauti šādiem riskiem.

| (151) | Secinājums ir tāds, ka pensiju izmaksu samazināšana, neto izmaksas nododot valstij, samērīguma principam atbilstu vienīgi tad, ja tā ļautu izlīdzināt konkurences apstākļus. Tomēr France Télécom nenonāca pilnīgi vienlīdzīgos apstākļos ar nozares uzņēmumiem attiecībā uz algām piemērojamajām sociālajām iemaksām tādēļ, ka ikgadējās iemaksas aprēķinu bāzē netika iekļautas noteiktas sociālās un nodokļu izmaksas. |
| --- | --- |

(151)

Secinājums ir tāds, ka pensiju izmaksu samazināšana, neto izmaksas nododot valstij, samērīguma principam atbilstu vienīgi tad, ja tā ļautu izlīdzināt konkurences apstākļus. Tomēr France Télécom nenonāca pilnīgi vienlīdzīgos apstākļos ar nozares uzņēmumiem attiecībā uz algām piemērojamajām sociālajām iemaksām tādēļ, ka ikgadējās iemaksas aprēķinu bāzē netika iekļautas noteiktas sociālās un nodokļu izmaksas.

| (152) | Tāpat, pretēji tam, ko apgalvo Francijas Republika un France Télécom, nav pamatoti ņemt vērā vienreizējās ārkārtas iemaksas summu EUR 5,7 miljardu apmērā, ko France Télécom iemaksāja jau 1997. gadā, lai salīdzinātu to ar France Télécom piemērotās no saistībām atbrīvojošās iemaksu likmes nepietiekamību. |
| --- | --- |

(152)

Tāpat, pretēji tam, ko apgalvo Francijas Republika un France Télécom, nav pamatoti ņemt vērā vienreizējās ārkārtas iemaksas summu EUR 5,7 miljardu apmērā, ko France Télécom iemaksāja jau 1997. gadā, lai salīdzinātu to ar France Télécom piemērotās no saistībām atbrīvojošās iemaksu likmes nepietiekamību.

| (153) | Vispirms Komisija vēlas atgādināt, ka tai katrā situācijā ir jānosaka, vai ir izpildīti LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētās atkāpes piemērošanas nosacījumi, neņemot vērā iepriekšējo lēmumu pieņemšanas praksi, kas varētu būt izveidojusies (64). |
| --- | --- |

(153)

Vispirms Komisija vēlas atgādināt, ka tai katrā situācijā ir jānosaka, vai ir izpildīti LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētās atkāpes piemērošanas nosacījumi, neņemot vērā iepriekšējo lēmumu pieņemšanas praksi, kas varētu būt izveidojusies (64).

| (154) | Jebkurā gadījumā šeit izvērtētā reforma vairākos aspektos skaidri atšķiras no reformas, kas aplūkota lēmumā La Poste
   (65), uz kuru atsaucas Francijas iestādes. |
| --- | --- |

(154)

Jebkurā gadījumā šeit izvērtētā reforma vairākos aspektos skaidri atšķiras no reformas, kas aplūkota lēmumā La Poste
   (65), uz kuru atsaucas Francijas iestādes.

| (155) | Pretēji reformai, kas aplūkota lēmumā La Poste, uz kuru atsaucas Francijas Republika un France Télécom, France Télécom ierēdņa statusa darbinieku pensiju finansēšanas veida reforma notika laikā, kad Savienības līmenī tikko tika atvērti tirgi, kuros varēja darboties France Télécom. |
| --- | --- |

(155)

Pretēji reformai, kas aplūkota lēmumā La Poste, uz kuru atsaucas Francijas Republika un France Télécom, France Télécom ierēdņa statusa darbinieku pensiju finansēšanas veida reforma notika laikā, kad Savienības līmenī tikko tika atvērti tirgi, kuros varēja darboties France Télécom.

| (156) | Turklāt France Télécom guva labumu no šīs liberalizācijas, uzsākot darbību citu dalībvalstu tirgos, ne tikai tādēļ, ka tas tika pārveidots par akciju sabiedrību, bet daļēji arī tādēļ, ka tas atbrīvojās no pensiju izmaksu saistībām, un, pateicoties reformai, tam bija mazākas iespējamās nākotnes izmaksas. Šī bilances saistību samazināšanās ļāva France Télécom palielināt savu maksātspēju un kredītspēju. No parādsaistību skaitļiem, kurus sūdzības iesniedzēji ir norādījuši savos apsvērumos un kuros minētās summas Francijas Republika neapstrīd, izriet, ka France Télécom neto finanšu parāds ir palielinājies no EUR 19,2 miljardiem 1997. gadā līdz EUR 83 miljardiem 2002. gadā. |
| --- | --- |

(156)

Turklāt France Télécom guva labumu no šīs liberalizācijas, uzsākot darbību citu dalībvalstu tirgos, ne tikai tādēļ, ka tas tika pārveidots par akciju sabiedrību, bet daļēji arī tādēļ, ka tas atbrīvojās no pensiju izmaksu saistībām, un, pateicoties reformai, tam bija mazākas iespējamās nākotnes izmaksas. Šī bilances saistību samazināšanās ļāva France Télécom palielināt savu maksātspēju un kredītspēju. No parādsaistību skaitļiem, kurus sūdzības iesniedzēji ir norādījuši savos apsvērumos un kuros minētās summas Francijas Republika neapstrīd, izriet, ka France Télécom neto finanšu parāds ir palielinājies no EUR 19,2 miljardiem 1997. gadā līdz EUR 83 miljardiem 2002. gadā.

| (157) | Ir jāatzīst, ka tik būtiska finanšu parāda pieauguma pamatā var būt aktīva investīciju politika, izvēršoties citu dalībvalstu tirgos, kas bija iespējams tirgus liberalizācijas dēļ. Tomēr nevar noliegt, ka nepieciešamā finansējuma piesaiste daļēji bija iespējama tādēļ, ka tika samazinātas neto pensiju izmaksas EUR [..] miljardu apmērā, kas 1996. gadā tika nodotas Francijas valstij. Tādēļ telekomunikāciju operatora apsvērumi, cenšoties pierādīt, ka atbalsts France Télécom ir ļāvis finansēt tā starptautisko izvēršanos (apsvērumi, kas atspoguļoti 68. punktā), lai gan netieši, tomēr nav nepamatoti. |
| --- | --- |

(157)

Ir jāatzīst, ka tik būtiska finanšu parāda pieauguma pamatā var būt aktīva investīciju politika, izvēršoties citu dalībvalstu tirgos, kas bija iespējams tirgus liberalizācijas dēļ. Tomēr nevar noliegt, ka nepieciešamā finansējuma piesaiste daļēji bija iespējama tādēļ, ka tika samazinātas neto pensiju izmaksas EUR [..] miljardu apmērā, kas 1996. gadā tika nodotas Francijas valstij. Tādēļ telekomunikāciju operatora apsvērumi, cenšoties pierādīt, ka atbalsts France Télécom ir ļāvis finansēt tā starptautisko izvēršanos (apsvērumi, kas atspoguļoti 68. punktā), lai gan netieši, tomēr nav nepamatoti.

| (158) | Savukārt pasta tirgu kopums, kurā Francijas La Poste var darboties Savienībā, vēl nav pilnībā atvērts konkurencei – tam būtu jānotiek tikai 2012. gadā, tas ir, sešus gadus pēc La Poste pensiju finansēšanas reformas (66). Tādējādi France Télécom piešķirtā atbalsta konkurenci ierobežojošā iedarbība pilnībā atvērtajos tirgos ir būtiskāka nekā tā ir La Poste atbalstam. Līdz ar to atbalsta saderībai nepieciešamo nosacījumu pilnīga paralelitāte nepastāv, jo ir runa par atšķirīgiem konkurences tirgiem, kuru atvēršanas prioritātes Savienības līmenī un ieguldījums ekonomikas konkurētspējā ir atšķirīgs. No tā izriet, ka arī kopīgu interešu kritērijs, kas norādīts LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā, abos gadījumos nav obligāti jāvērtē identiski. |
| --- | --- |

(158)

Savukārt pasta tirgu kopums, kurā Francijas La Poste var darboties Savienībā, vēl nav pilnībā atvērts konkurencei – tam būtu jānotiek tikai 2012. gadā, tas ir, sešus gadus pēc La Poste pensiju finansēšanas reformas (66). Tādējādi France Télécom piešķirtā atbalsta konkurenci ierobežojošā iedarbība pilnībā atvērtajos tirgos ir būtiskāka nekā tā ir La Poste atbalstam. Līdz ar to atbalsta saderībai nepieciešamo nosacījumu pilnīga paralelitāte nepastāv, jo ir runa par atšķirīgiem konkurences tirgiem, kuru atvēršanas prioritātes Savienības līmenī un ieguldījums ekonomikas konkurētspējā ir atšķirīgs. No tā izriet, ka arī kopīgu interešu kritērijs, kas norādīts LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā, abos gadījumos nav obligāti jāvērtē identiski.

| (159) | Turklāt La Poste finanšu situācija un attiecīgi tā spēja izvērsties ārējos tirgos vai nostiprināties Francijas tirgos nebija salīdzināma ar France Télécom situāciju. Kā tas ir norādīts lēmumā La Poste, sakarā ar pāriešanu uz jauniem grāmatvedības standartiem La Poste bez 2006. gada reformas, plānojot budžetu, būtu jāparedz uzkrājums saistībām par labu valstij EUR 76 miljardu apmērā, kurš pirms tam bija ārpusbilances postenī (67). Pretēji La Poste, France Télécom veidoja uzkrājumus savā bilancē, lai varētu segt nākotnes saistības reformas neveikšanas gadījumā, tādējādi abu uzņēmumu finanšu situācijas ir objektīvi atšķirīgas. |
| --- | --- |

(159)

Turklāt La Poste finanšu situācija un attiecīgi tā spēja izvērsties ārējos tirgos vai nostiprināties Francijas tirgos nebija salīdzināma ar France Télécom situāciju. Kā tas ir norādīts lēmumā La Poste, sakarā ar pāriešanu uz jauniem grāmatvedības standartiem La Poste bez 2006. gada reformas, plānojot budžetu, būtu jāparedz uzkrājums saistībām par labu valstij EUR 76 miljardu apmērā, kurš pirms tam bija ārpusbilances postenī (67). Pretēji La Poste, France Télécom veidoja uzkrājumus savā bilancē, lai varētu segt nākotnes saistības reformas neveikšanas gadījumā, tādējādi abu uzņēmumu finanšu situācijas ir objektīvi atšķirīgas.

| (160) | Līdz ar to, ja nebūtu France Télécom reformas un turpinātos saskaņā ar 1990. gada likumu ieviestā shēma, pensiju izmaksas palielinātos un saskaņā ar tā laika prognozēm, kas izklāstītas 30. apsvērumā, laikā no 2005. līdz 2007. gadam kļūtu ļoti būtiskas, kas atbilst arī 3. tabulā norādītajiem a posteriori rezultātiem. Turpretī reformas brīdī saskaņā ar La Poste piemērojamo likumu noteiktās shēmas turpināšana izpaustos kā tūlītējs La Poste izmaksu ikgadējs pieaugums aptuveni EUR [..] miljonu apmērā (68). |
| --- | --- |

(160)

Līdz ar to, ja nebūtu France Télécom reformas un turpinātos saskaņā ar 1990. gada likumu ieviestā shēma, pensiju izmaksas palielinātos un saskaņā ar tā laika prognozēm, kas izklāstītas 30. apsvērumā, laikā no 2005. līdz 2007. gadam kļūtu ļoti būtiskas, kas atbilst arī 3. tabulā norādītajiem a posteriori rezultātiem. Turpretī reformas brīdī saskaņā ar La Poste piemērojamo likumu noteiktās shēmas turpināšana izpaustos kā tūlītējs La Poste izmaksu ikgadējs pieaugums aptuveni EUR [..] miljonu apmērā (68).

| (161) | Tātad nav pierādīts, ka abu uzņēmumu situācija piemērojamā likuma ietekmē pirms attiecīgajām reformām un tādēļ arī to ietekme uz konkurenci būtu līdzīgas. Fakti liecina par pretējo. No tā izriet, ka nav pamatoti gaidīt, ka vērtējuma rezultātā abos gadījumos secinājumi būtu līdzīgi. |
| --- | --- |

(161)

Tātad nav pierādīts, ka abu uzņēmumu situācija piemērojamā likuma ietekmē pirms attiecīgajām reformām un tādēļ arī to ietekme uz konkurenci būtu līdzīgas. Fakti liecina par pretējo. No tā izriet, ka nav pamatoti gaidīt, ka vērtējuma rezultātā abos gadījumos secinājumi būtu līdzīgi.

| (162) | Turklāt La Poste lēmuma gadījumā bija pietiekami iemesli uzskatīt, ka vienreizējo ārkārtas iemaksu nākotnē varēs pārdalīt kā avansu par grozītās taisnīgās konkurences likmes maksājumiem. Šajā gadījumā šādu iemeslu nav. Faktiski nosacījums par La Poste ārkārtas iemaksas pārdali tika noteikts pēc tam, kad Komisija uzsāka oficiālo izmeklēšanas procedūru, kurā bija norādīts uz pārāk zemo no saistībām atbrīvojošo iemaksu, kas nepieciešama, lai nonāktu pie taisnīgas konkurences likmes. |
| --- | --- |

(162)

Turklāt La Poste lēmuma gadījumā bija pietiekami iemesli uzskatīt, ka vienreizējo ārkārtas iemaksu nākotnē varēs pārdalīt kā avansu par grozītās taisnīgās konkurences likmes maksājumiem. Šajā gadījumā šādu iemeslu nav. Faktiski nosacījums par La Poste ārkārtas iemaksas pārdali tika noteikts pēc tam, kad Komisija uzsāka oficiālo izmeklēšanas procedūru, kurā bija norādīts uz pārāk zemo no saistībām atbrīvojošo iemaksu, kas nepieciešama, lai nonāktu pie taisnīgas konkurences likmes.

| (163) | Kopumā, lai gan Francijas iestādes to nav skaidri atzinušas, vienreizējās ārkārtas iemaksas piešķiršana, kas ir noteikta lēmumā La Poste, bija Komisijas un dalībvalsts sarunu rezultāts, lai panāktu tādu no saistībām atbrīvojošas iemaksas maksājumu, kas nodrošinātu taisnīgas konkurences likmi. Šajās sarunās Francijas iestāžu 2006. gada 23. jūnija paziņojumā izklāstītais viedoklis pēc pirmajiem kontaktiem saistībā ar 2005. gada decembra dokumentāciju bija tāds, ka La Poste paredzētā ārkārtas iemaksa, raugoties no taisnīgas konkurences viedokļa, nav vajadzīga, pretēji paredzētajam ikgadējās iemaksas reformas projektam. |
| --- | --- |

(163)

Kopumā, lai gan Francijas iestādes to nav skaidri atzinušas, vienreizējās ārkārtas iemaksas piešķiršana, kas ir noteikta lēmumā La Poste, bija Komisijas un dalībvalsts sarunu rezultāts, lai panāktu tādu no saistībām atbrīvojošas iemaksas maksājumu, kas nodrošinātu taisnīgas konkurences likmi. Šajās sarunās Francijas iestāžu 2006. gada 23. jūnija paziņojumā izklāstītais viedoklis pēc pirmajiem kontaktiem saistībā ar 2005. gada decembra dokumentāciju bija tāds, ka La Poste paredzētā ārkārtas iemaksa, raugoties no taisnīgas konkurences viedokļa, nav vajadzīga, pretēji paredzētajam ikgadējās iemaksas reformas projektam.

| (164) | Tādējādi Komisijas lēmums neapstiprināja spēkā stājušos reformu, kā to šķiet apgalvojam France Télécom. Faktiski paziņojums un 2006. gada 12. oktobra lēmums par procedūras uzsākšanu tika pieņemti pirms ārkārtas iemaksas summas noteikšanas saskaņā ar 2006. gada 30. decembra Likumu Nr. 2006-1771 (2006. gada finanšu likuma grozījumi). Minētās sarunas attiecās uz vairākiem reformas aspektiem, it īpaši uz to, ka ir jāņem vērā priekšrocības, kādas paziņotajai reformai varēja būt iepriekš, uz paredzētās iemaksas likmes aprēķina tvērumu un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem ir jāņem vērā pasta bankas specifika salīdzinājumā ar pasta darbībām un attiecīgajiem darbiniekiem. Šīs sarunas turpinājās, un tikai 2007. gada 8. jūnija apsvērumos Francijas iestādes pieņēma ārkārtas iemaksas piešķiršanas nosacījumus vispārējas vienošanās ietvaros attiecībā uz reformu, tādējādi atkāpjoties no savas nostājas, kas tika paziņota saistībā ar ārkārtas iemaksu un veidu, kā tiks aprēķinātas turpmākās ikgadējās iemaksas. |
| --- | --- |

(164)

Tādējādi Komisijas lēmums neapstiprināja spēkā stājušos reformu, kā to šķiet apgalvojam France Télécom. Faktiski paziņojums un 2006. gada 12. oktobra lēmums par procedūras uzsākšanu tika pieņemti pirms ārkārtas iemaksas summas noteikšanas saskaņā ar 2006. gada 30. decembra Likumu Nr. 2006-1771 (2006. gada finanšu likuma grozījumi). Minētās sarunas attiecās uz vairākiem reformas aspektiem, it īpaši uz to, ka ir jāņem vērā priekšrocības, kādas paziņotajai reformai varēja būt iepriekš, uz paredzētās iemaksas likmes aprēķina tvērumu un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem ir jāņem vērā pasta bankas specifika salīdzinājumā ar pasta darbībām un attiecīgajiem darbiniekiem. Šīs sarunas turpinājās, un tikai 2007. gada 8. jūnija apsvērumos Francijas iestādes pieņēma ārkārtas iemaksas piešķiršanas nosacījumus vispārējas vienošanās ietvaros attiecībā uz reformu, tādējādi atkāpjoties no savas nostājas, kas tika paziņota saistībā ar ārkārtas iemaksu un veidu, kā tiks aprēķinātas turpmākās ikgadējās iemaksas.

| (165) | Otrkārt, pretēji 1997. gada finanšu likuma noteikumiem, saskaņā ar kuriem tika izveidota France Télécom iemaksas pārvaldības valsts iestāde un kuri paredzēja stingrus noteikumus attiecībā uz ikgadējiem maksājumiem valstij, La Poste iemaksas pārvaldības iestāde nebija pakļauta īpašiem noteikumiem (69). Tā kā runa bija par brīvi piešķiramu ārkārtas iemaksu, Komisija varēja uzskatīt, ka Francijas Republika var vienlaicīgi samazināt tās summu un palielināt La Poste ikgadējās iemaksas likmi. |
| --- | --- |

(165)

Otrkārt, pretēji 1997. gada finanšu likuma noteikumiem, saskaņā ar kuriem tika izveidota France Télécom iemaksas pārvaldības valsts iestāde un kuri paredzēja stingrus noteikumus attiecībā uz ikgadējiem maksājumiem valstij, La Poste iemaksas pārvaldības iestāde nebija pakļauta īpašiem noteikumiem (69). Tā kā runa bija par brīvi piešķiramu ārkārtas iemaksu, Komisija varēja uzskatīt, ka Francijas Republika var vienlaicīgi samazināt tās summu un palielināt La Poste ikgadējās iemaksas likmi.

| (166) | Turklāt jāsecina, ka 1996. gada likuma noteikumi valstij regulāri maksājamās ikgadējās iemaksas, kas paredzēta kā kompensācija par darbinieku ierēdņu pensijām, aprēķināšanas parametrus noteica, neuzskatot, ka ir jāņem vērā riski, kuri nav kopīgi ierēdņiem un privāto tiesību darbiniekiem. Vispārējā tiesa un Tiesa saistībā ar profesionālās darbības nodokli, kas bija jāmaksā France Télécom, precizēja, ka izmaksu samazinājumu nevar kompensēt ar citu īpašu maksājumu, it īpaši, ja dalībvalsts, šajā gadījumā Francijas Republika, nav pierādījusi, ka iepriekšējās izmaksas ir noteiktas, paredzot mazākas nākotnes izmaksas saskaņā ar citādu nodokļu piemērošanas shēmu (70). |
| --- | --- |

(166)

Turklāt jāsecina, ka 1996. gada likuma noteikumi valstij regulāri maksājamās ikgadējās iemaksas, kas paredzēta kā kompensācija par darbinieku ierēdņu pensijām, aprēķināšanas parametrus noteica, neuzskatot, ka ir jāņem vērā riski, kuri nav kopīgi ierēdņiem un privāto tiesību darbiniekiem. Vispārējā tiesa un Tiesa saistībā ar profesionālās darbības nodokli, kas bija jāmaksā France Télécom, precizēja, ka izmaksu samazinājumu nevar kompensēt ar citu īpašu maksājumu, it īpaši, ja dalībvalsts, šajā gadījumā Francijas Republika, nav pierādījusi, ka iepriekšējās izmaksas ir noteiktas, paredzot mazākas nākotnes izmaksas saskaņā ar citādu nodokļu piemērošanas shēmu (70).

| (167) | Komisija nevar neņemt vērā to, ka 1997. gadā samaksātās īpašās vienreizējās iemaksas mērķis, kā tas skaidri norādīts 1996. gada likuma 6. pantā, bija daļēji kompensēt Francijas valstij finanšu izmaksas, kuras tā uzņēmās saistībā ar 1996. gada likumu. |
| --- | --- |

(167)

Komisija nevar neņemt vērā to, ka 1997. gadā samaksātās īpašās vienreizējās iemaksas mērķis, kā tas skaidri norādīts 1996. gada likuma 6. pantā, bija daļēji kompensēt Francijas valstij finanšu izmaksas, kuras tā uzņēmās saistībā ar 1996. gada likumu.

| (168) | Turklāt no Senāta ziņojuma satura, kas atspoguļots 27. apsvērumā, izriet, ka, balsojot par ārkārtas iemaksas principu, likumdevējs necentās ņemt vērā un vēl jo mazāk kompensēt starpību starp France Télécom ikgadējām iemaksām un relatīvi lielākajām konkurentu iemaksām. Gluži pretēji, likumdevējs apzināti piemēroja France Télécom ikgadējo izmaksu maksājumu, kas nesedza riskus, kuri nav kopīgi abām darbinieku kategorijām (ierēdņiem un tiem, kuri nav ierēdņi), un nenorādīja nekādu saikni starp šo izvēli un starp 1997. gadā samaksātās ārkārtas iemaksas ieturējumu. |
| --- | --- |

(168)

Turklāt no Senāta ziņojuma satura, kas atspoguļots 27. apsvērumā, izriet, ka, balsojot par ārkārtas iemaksas principu, likumdevējs necentās ņemt vērā un vēl jo mazāk kompensēt starpību starp France Télécom ikgadējām iemaksām un relatīvi lielākajām konkurentu iemaksām. Gluži pretēji, likumdevējs apzināti piemēroja France Télécom ikgadējo izmaksu maksājumu, kas nesedza riskus, kuri nav kopīgi abām darbinieku kategorijām (ierēdņiem un tiem, kuri nav ierēdņi), un nenorādīja nekādu saikni starp šo izvēli un starp 1997. gadā samaksātās ārkārtas iemaksas ieturējumu.

| (169) | France Télécom izmaksas, kas izpaudās kā vienreizēja iemaksa, tika iemaksātas kā vispārēji ieņēmumi valsts budžetā, nodotas par to pārvaldību atbildīgajai valsts iestādei un izlietotas. Šādos apstākļos Komisija nevar pilnībā vai daļēji fiktīvi un a posteriori attiecināt jau izlietoto vienreizējo ārkārtas iemaksu uz mērķi, kas pilnībā atšķiras no mērķa, kuru bija noteikušas Francijas iestādes un kurš nav paredzēts likumā, proti, lai kompensētu to, ka netika ņemti vērā riski, kuri nav kopīgi privāto tiesību darbiniekiem un valsts ierēdņiem. Tātad šī vienreizējā iemaksa netika noteikta, lai atšķirīgā juridiskā un reglamentējošā ietvarā pilnībā izlīdzinātu France Télécom un tā konkurentu ikgadējās izmaksas. |
| --- | --- |

(169)

France Télécom izmaksas, kas izpaudās kā vienreizēja iemaksa, tika iemaksātas kā vispārēji ieņēmumi valsts budžetā, nodotas par to pārvaldību atbildīgajai valsts iestādei un izlietotas. Šādos apstākļos Komisija nevar pilnībā vai daļēji fiktīvi un a posteriori attiecināt jau izlietoto vienreizējo ārkārtas iemaksu uz mērķi, kas pilnībā atšķiras no mērķa, kuru bija noteikušas Francijas iestādes un kurš nav paredzēts likumā, proti, lai kompensētu to, ka netika ņemti vērā riski, kuri nav kopīgi privāto tiesību darbiniekiem un valsts ierēdņiem. Tātad šī vienreizējā iemaksa netika noteikta, lai atšķirīgā juridiskā un reglamentējošā ietvarā pilnībā izlīdzinātu France Télécom un tā konkurentu ikgadējās izmaksas.

| (170) | To pašu iemeslu dēļ, ievērojot noteikumus par pārvaldību un pārskaitījumiem budžetā, kas kopš 1997. gada ir paredzēti finanšu likumā un līdz šim īstenoti, Francijas Republikas apgalvojumi un aprēķini, kuru mērķis ir pierādīt, ka 1996. gada reformas rezultāts šobrīd ir būtiski valsts papildu ieņēmumi, nav vērā ņemami. |
| --- | --- |

(170)

To pašu iemeslu dēļ, ievērojot noteikumus par pārvaldību un pārskaitījumiem budžetā, kas kopš 1997. gada ir paredzēti finanšu likumā un līdz šim īstenoti, Francijas Republikas apgalvojumi un aprēķini, kuru mērķis ir pierādīt, ka 1996. gada reformas rezultāts šobrīd ir būtiski valsts papildu ieņēmumi, nav vērā ņemami.

| (171) | Faktiski, ņemot vērā finanšu likumā noteikto kārtību attiecībā uz France Télécom vienreizējās ārkārtas iemaksas pārvaldību un izmantošanu, ko īsteno atbildīgā valsts iestāde, un faktisko pārskaitījumu skaitļus kopš 1997. gada, kurus ir iesniegusi Francijas Republika un kuri norādīti 36. un 37. apsvērumā un 3. tabulā, ir jāsecina, ka ieņēmumi, uz kuriem norāda Francijas Republika, ar ieguldījumu, kura ienesīgums ir 7 %, nekad nav pastāvējuši.
  [..]. Turklāt šie apgalvojumi neatspoguļo Francijas iestāžu reālo rīcību. Ņemot vērā pārvaldības nosacījumus, kas noteikti finanšu likumos, kuri pieņemti kopš tās izveides brīža, minētā iestāde nav guvusi šādus ieņēmumus, kuri turklāt nemaz nebija paredzēti un neienesa procentus. Gluži pretēji, iestādes līdzekļiem bija jābūt pilnībā iztērētiem līdz 2011. gada 31. decembrim. Tie tiktu iztērēti ātrāk, ja tos piesaistītu 1996. gada reformas finansēšanai, ko Francijas Republika tomēr apstrīd, pat ja tajos tiktu iekļauti papildu ieņēmumi atbilstoši uzņēmumu ienākuma nodoklim, kā to apgalvo Francijas iestādes. Turklāt ņemt vērā ieņēmumu pieaugumu atbilstoši uzņēmumu ienākuma nodoklim ir nepamatoti, jo tādā veidā tiktu sajauktas dažādas valsts lomas. Šo dažādo lomu sajaukums, ko piedāvā Francijas iestādes, nav pieļaujams, un ir jānošķir, pirmkārt, valsts, kas France Télécom piešķir atbalstu, uzņemoties ierēdņu pensiju izmaksas, lai attīstītu taisnīgas konkurences procesu, otrkārt, valsts, kas ir France Télécom akcionāre, un, visbeidzot, valsts vara, kura iekasē nodokļus. |
| --- | --- |

(171)

Faktiski, ņemot vērā finanšu likumā noteikto kārtību attiecībā uz France Télécom vienreizējās ārkārtas iemaksas pārvaldību un izmantošanu, ko īsteno atbildīgā valsts iestāde, un faktisko pārskaitījumu skaitļus kopš 1997. gada, kurus ir iesniegusi Francijas Republika un kuri norādīti 36. un 37. apsvērumā un 3. tabulā, ir jāsecina, ka ieņēmumi, uz kuriem norāda Francijas Republika, ar ieguldījumu, kura ienesīgums ir 7 %, nekad nav pastāvējuši.

[..]. Turklāt šie apgalvojumi neatspoguļo Francijas iestāžu reālo rīcību. Ņemot vērā pārvaldības nosacījumus, kas noteikti finanšu likumos, kuri pieņemti kopš tās izveides brīža, minētā iestāde nav guvusi šādus ieņēmumus, kuri turklāt nemaz nebija paredzēti un neienesa procentus. Gluži pretēji, iestādes līdzekļiem bija jābūt pilnībā iztērētiem līdz 2011. gada 31. decembrim. Tie tiktu iztērēti ātrāk, ja tos piesaistītu 1996. gada reformas finansēšanai, ko Francijas Republika tomēr apstrīd, pat ja tajos tiktu iekļauti papildu ieņēmumi atbilstoši uzņēmumu ienākuma nodoklim, kā to apgalvo Francijas iestādes. Turklāt ņemt vērā ieņēmumu pieaugumu atbilstoši uzņēmumu ienākuma nodoklim ir nepamatoti, jo tādā veidā tiktu sajauktas dažādas valsts lomas. Šo dažādo lomu sajaukums, ko piedāvā Francijas iestādes, nav pieļaujams, un ir jānošķir, pirmkārt, valsts, kas France Télécom piešķir atbalstu, uzņemoties ierēdņu pensiju izmaksas, lai attīstītu taisnīgas konkurences procesu, otrkārt, valsts, kas ir France Télécom akcionāre, un, visbeidzot, valsts vara, kura iekasē nodokļus.

| (172) | Turklāt ir jāatzīmē, ka Francijas Republikas un France Télécom lūgums, vērtējot reformas saderību, ņemt vērā ārkārtas iemaksu ir pretrunā apsvērumiem, kurus Francijas Republika formulēja 2004. gada 17. marta vēstulē, saskaņā ar kuriem “vienreizējā ārkārtas iemaksa, kas paredzēta 1996. gada 26. jūlija likuma 6. pantā, tātad nav analizējama kā kompensācija par iespējamu “priekšrocību”. Tās summas a fortiori nav analizējama saskaņā ar valsts atbalsta regulējumu”, jo šī summa bija “ārkārtas iemaksa par labu vienīgajam akcionāram [Francijas valstij], kas pielīdzināma ārkārtas dividendei, ko izmaksā pirms kapitāla daļu nodošanas privātiem investoriem”. |
| --- | --- |

(172)

Turklāt ir jāatzīmē, ka Francijas Republikas un France Télécom lūgums, vērtējot reformas saderību, ņemt vērā ārkārtas iemaksu ir pretrunā apsvērumiem, kurus Francijas Republika formulēja 2004. gada 17. marta vēstulē, saskaņā ar kuriem “vienreizējā ārkārtas iemaksa, kas paredzēta 1996. gada 26. jūlija likuma 6. pantā, tātad nav analizējama kā kompensācija par iespējamu “priekšrocību”. Tās summas a fortiori nav analizējama saskaņā ar valsts atbalsta regulējumu”, jo šī summa bija “ārkārtas iemaksa par labu vienīgajam akcionāram [Francijas valstij], kas pielīdzināma ārkārtas dividendei, ko izmaksā pirms kapitāla daļu nodošanas privātiem investoriem”.

| (173) | Pamatojumam, kurš ir Francijas Republikas tolaik izteiktā argumenta pamatā, ir zināma ekonomiskā un finanšu loģika. Ir loģiski, ka vienīgais akcionārs pirms kapitāla daļu nodošanas citiem investoriem cenšas pēc iespējas savā labā izmantot uzņēmumam pieejamos līdzekļus pirms kapitāla daļu nodošanas publiskajā piedāvājumā, ciktāl tas nekaitē ieguldījumu piesaistīšanai. Šis pēdējais aspekts tika ņemts vērā finanšu parametros, kas noteikti France Télécom sākotnējai bilancei un no kuriem netieši izriet vienreizējās ārkārtas iemaksas summa, kā norādīts Parlamentā 1996. gadā. Tādēļ bija pilnīgi loģiski, ka valsts kā saprātīgs vienīgais akcionārs vēlējās saņemt pēc iespējas lielāku ārkārtas dividenžu summu, kā savā formulējumā atzinusi Francijas Republika, nevis atstāt šos līdzekļus uzņēmumā, kur pēc kapitāla daļu nodošanas publiskajā piedāvājumā 1997. gadā tā no šiem līdzekļiem gūtu tikai daļu proporcionāli savai atlikušajai kapitāla daļai. |
| --- | --- |

(173)

Pamatojumam, kurš ir Francijas Republikas tolaik izteiktā argumenta pamatā, ir zināma ekonomiskā un finanšu loģika. Ir loģiski, ka vienīgais akcionārs pirms kapitāla daļu nodošanas citiem investoriem cenšas pēc iespējas savā labā izmantot uzņēmumam pieejamos līdzekļus pirms kapitāla daļu nodošanas publiskajā piedāvājumā, ciktāl tas nekaitē ieguldījumu piesaistīšanai. Šis pēdējais aspekts tika ņemts vērā finanšu parametros, kas noteikti France Télécom sākotnējai bilancei un no kuriem netieši izriet vienreizējās ārkārtas iemaksas summa, kā norādīts Parlamentā 1996. gadā. Tādēļ bija pilnīgi loģiski, ka valsts kā saprātīgs vienīgais akcionārs vēlējās saņemt pēc iespējas lielāku ārkārtas dividenžu summu, kā savā formulējumā atzinusi Francijas Republika, nevis atstāt šos līdzekļus uzņēmumā, kur pēc kapitāla daļu nodošanas publiskajā piedāvājumā 1997. gadā tā no šiem līdzekļiem gūtu tikai daļu proporcionāli savai atlikušajai kapitāla daļai.

| (174) | Šis Francijas Republikas savā laikā izvirzītais pamatojums, lūdzot, lai, vērtējot reformu pēc noteikumiem par valsts atbalstu, EUR 5,7 miljardu kompensācijas summa nekādā veidā netiktu ņemta vērā, saskan ar tās apsvērumiem, kas izvirzīti procedūras laikā. Paziņojot, ka kompensācijas summas noteikšana ir notikusi nevis atkarībā no izmaksām, kuras valstij varētu radīt reforma, vai priekšrocībām, kas varētu rasties France Télécom, bet gan no uzņēmuma maksātspējas, Francijas Republika norāda, ka kompensācijas piemērošana drīzāk izrietēja no saprātīga vienīgā akcionāra, nevis no valsts rīcības, rūpējoties par pensiju izmaksu līdzsvaru, kuras tā uzņēmās sakarā ar reformu. |
| --- | --- |

(174)

Šis Francijas Republikas savā laikā izvirzītais pamatojums, lūdzot, lai, vērtējot reformu pēc noteikumiem par valsts atbalstu, EUR 5,7 miljardu kompensācijas summa nekādā veidā netiktu ņemta vērā, saskan ar tās apsvērumiem, kas izvirzīti procedūras laikā. Paziņojot, ka kompensācijas summas noteikšana ir notikusi nevis atkarībā no izmaksām, kuras valstij varētu radīt reforma, vai priekšrocībām, kas varētu rasties France Télécom, bet gan no uzņēmuma maksātspējas, Francijas Republika norāda, ka kompensācijas piemērošana drīzāk izrietēja no saprātīga vienīgā akcionāra, nevis no valsts rīcības, rūpējoties par pensiju izmaksu līdzsvaru, kuras tā uzņēmās sakarā ar reformu.

| (175) | Sekojot šādam pamatojumam, Komisijai, analizējot reformas saderību ar valsts atbalsta noteikumiem, ārkārtas iemaksa nebūtu jāņem vērā, kā to savulaik lūdza Francijas Republika. No tā izriet, ka ir jāņem vērā vienīgi France Télécom ikgadējo iemaksu samazinājums zem konkurentu iemaksu līmeņa, kas kopš 1997. gada notika saskaņā ar reformu. |
| --- | --- |

(175)

Sekojot šādam pamatojumam, Komisijai, analizējot reformas saderību ar valsts atbalsta noteikumiem, ārkārtas iemaksa nebūtu jāņem vērā, kā to savulaik lūdza Francijas Republika. No tā izriet, ka ir jāņem vērā vienīgi France Télécom ikgadējo iemaksu samazinājums zem konkurentu iemaksu līmeņa, kas kopš 1997. gada notika saskaņā ar reformu.

| (176) | To pašu iemeslu dēļ Komisija nevar ņemt vērā sūdzības iesniedzēju apsvērumus, saskaņā ar kuriem ir lūgts ieviest vienreizējās ārkārtas iemaksas, kas samaksāta 1997. gadā, un France Télécom darba devēja ikgadējās iemaksas koriģēšanas mehānismus, lai nodrošinātu reformas finanšu neitralitāti. Tas tāpat nozīmētu pārrēķināt un fiktīvi a posteriori pārdalīt valsts budžetā 1997. gadā iemaksāto vienreizējo ārkārtas iemaksu vai tās daļu. Tāpat minētais mehānisms ieviestu ikgadēju a posteriori kontroli, kuras mērķis būtu nevis pārliecināties par piešķirtā atbalsta samērīgumu 1997. gadā, kaut arī no tā atņemta vienreizējā ārkārtas iemaksa, bet gan pilnībā novērst atbalstu saistībā ar reformu. |
| --- | --- |

(176)

To pašu iemeslu dēļ Komisija nevar ņemt vērā sūdzības iesniedzēju apsvērumus, saskaņā ar kuriem ir lūgts ieviest vienreizējās ārkārtas iemaksas, kas samaksāta 1997. gadā, un France Télécom darba devēja ikgadējās iemaksas koriģēšanas mehānismus, lai nodrošinātu reformas finanšu neitralitāti. Tas tāpat nozīmētu pārrēķināt un fiktīvi a posteriori pārdalīt valsts budžetā 1997. gadā iemaksāto vienreizējo ārkārtas iemaksu vai tās daļu. Tāpat minētais mehānisms ieviestu ikgadēju a posteriori kontroli, kuras mērķis būtu nevis pārliecināties par piešķirtā atbalsta samērīgumu 1997. gadā, kaut arī no tā atņemta vienreizējā ārkārtas iemaksa, bet gan pilnībā novērst atbalstu saistībā ar reformu.

| (177) | Tādējādi ir jāvērtē, vai vienreizējās ārkārtas iemaksas maksājumu var ņemt vērā, vērtējot atbalsta pasākuma saderību ar iekšējo tirgu, ievērojot šā maksājuma pamatojumu, kāds tas ir noteikts saskaņā ar 1996. gada likumu. |
| --- | --- |

(177)

Tādējādi ir jāvērtē, vai vienreizējās ārkārtas iemaksas maksājumu var ņemt vērā, vērtējot atbalsta pasākuma saderību ar iekšējo tirgu, ievērojot šā maksājuma pamatojumu, kāds tas ir noteikts saskaņā ar 1996. gada likumu.

| (178) | Saskaņā ar 1996. gada likuma noteikumiem vienreizējā ārkārtas iemaksa 1997. gadā tika samaksāta kā kompensācija par to, ka Francijas valsts uzņēmās pensiju izmaksas. Šādos apstākļos ir jāņem vērā tās ietekme uz reformas, kas ieviesta ar 1996. gada likumu un līdz šim piemērota, finanšu bilanci kopumā. Ir jāņem vērā laikposms, kurā vecuma pensiju izmaksas tika segtas no vienreizējās ārkārtas iemaksas. |
| --- | --- |

(178)

Saskaņā ar 1996. gada likuma noteikumiem vienreizējā ārkārtas iemaksa 1997. gadā tika samaksāta kā kompensācija par to, ka Francijas valsts uzņēmās pensiju izmaksas. Šādos apstākļos ir jāņem vērā tās ietekme uz reformas, kas ieviesta ar 1996. gada likumu un līdz šim piemērota, finanšu bilanci kopumā. Ir jāņem vērā laikposms, kurā vecuma pensiju izmaksas tika segtas no vienreizējās ārkārtas iemaksas.

| (179) | Attiecībā uz France Télécom finanšu plūsmu salīdzināšanu gadu griezumā, proti, ārkārtas iemaksas maksājumu 1997. gadā un mazākām ikgadējām izmaksām saskaņā ar 1996. gada likumu kopš tā laika, ir jāveic summu diskontēšana. Ārkārtas iemaksas maksājums 1997. gadā tika sadalīts vairākos maksājumos līdz 1997. gada oktobrim, tomēr tas tika finansēts no aizņēmuma, France Télécom finanšu slogu faktiski atliekot uz vēlāku laiku. Otrkārt, kopš 1997. gada sākuma tika veikti no saistībām atbrīvojošās iemaksas maksājumi. Principā diskonta likme ir jānosaka saskaņā ar Komisijas paziņojumu, kas piemērojams šajā gadījumā (71); tā, piemēram, 1997. gada oktobrī likme bija 5,53 %. Ir jāvērtē, vai šajā gadījumā ir atbilstīgi izmantot citu likmi, nevis to, kas norādīta piemērojamajā paziņojumā, un tādējādi atkāpties no dalībvalstīm paziņotajiem noteikumiem, kurus Komisija ir izdevusi un kuri tai ir jāpiemēro, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus. |
| --- | --- |

(179)

Attiecībā uz France Télécom finanšu plūsmu salīdzināšanu gadu griezumā, proti, ārkārtas iemaksas maksājumu 1997. gadā un mazākām ikgadējām izmaksām saskaņā ar 1996. gada likumu kopš tā laika, ir jāveic summu diskontēšana. Ārkārtas iemaksas maksājums 1997. gadā tika sadalīts vairākos maksājumos līdz 1997. gada oktobrim, tomēr tas tika finansēts no aizņēmuma, France Télécom finanšu slogu faktiski atliekot uz vēlāku laiku. Otrkārt, kopš 1997. gada sākuma tika veikti no saistībām atbrīvojošās iemaksas maksājumi. Principā diskonta likme ir jānosaka saskaņā ar Komisijas paziņojumu, kas piemērojams šajā gadījumā (71); tā, piemēram, 1997. gada oktobrī likme bija 5,53 %. Ir jāvērtē, vai šajā gadījumā ir atbilstīgi izmantot citu likmi, nevis to, kas norādīta piemērojamajā paziņojumā, un tādējādi atkāpties no dalībvalstīm paziņotajiem noteikumiem, kurus Komisija ir izdevusi un kuri tai ir jāpiemēro, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus.

| (180) | Šajā ziņā Francijas valdības aktuāra izvēlētā 7 % likme, lai diskontētu reformas finanšu plūsmas no 1996. gada līdz 2043. gadam, nav pamatota, [...], jo šī analīze attiecas uz īsāku laikposmu sakarā ar konstatēto maksājumu grafiku. Šī 7 % likme ir arī augstāka par vidējo ikgadējo diskonta likmi 4,4 % apmērā laikposmā no 1997.–2010. gadam, ko Francijas Republika norādīja savos apsvērumos par lēmumu par procedūras uzsākšanu, un diskonta likmi [...] % apmērā, kas izmantota 1998. gadā La Poste pensiju finansēšanas veida reformā (72). |
| --- | --- |

(180)

Šajā ziņā Francijas valdības aktuāra izvēlētā 7 % likme, lai diskontētu reformas finanšu plūsmas no 1996. gada līdz 2043. gadam, nav pamatota, [...], jo šī analīze attiecas uz īsāku laikposmu sakarā ar konstatēto maksājumu grafiku. Šī 7 % likme ir arī augstāka par vidējo ikgadējo diskonta likmi 4,4 % apmērā laikposmā no 1997.–2010. gadam, ko Francijas Republika norādīja savos apsvērumos par lēmumu par procedūras uzsākšanu, un diskonta likmi [...] % apmērā, kas izmantota 1998. gadā La Poste pensiju finansēšanas veida reformā (72).

| (181) | Arī 1996. gada OAT 15 gadu likmes aptuveni 7 % apmērā, ko piedāvāja Francijas Republika, nav pieņemamas. Likme ir jānosaka 1997. gadam, nevis 1996. gadam vidējā vērtībā. Turklāt 15 gadi ir pārāk ilgs laiks attiecībā uz to ikgadējo maksājumu plūsmas vērtību, kuriem vienreizējai ārkārtas iemaksai teorētiski būtu jāatbilst šajā laikposmā un kuriem nepietiktu vienīgi ar procentiem. Kā alternatīva no Francijas valsts viedokļa varētu tikt paredzēta saliktas likmes izvēle, kuru veidotu dažādas vienreizējās ārkārtas iemaksas ieguldījuma optimizācijas likmes, lai varētu plānot naudas plūsmas, kuras noteica 1996. gada reforma. Šī likme, kas būtu aptuveni 5,50 %, ne tikai īpaši neatšķirtos no Komisijas atsauces likmes 1997. gada oktobrim, bet turklāt izvēlē netiktu ņemts vērā tas, ka analīze tiek veikta no France Télécom viedokļa (73). |
| --- | --- |

(181)

Arī 1996. gada OAT 15 gadu likmes aptuveni 7 % apmērā, ko piedāvāja Francijas Republika, nav pieņemamas. Likme ir jānosaka 1997. gadam, nevis 1996. gadam vidējā vērtībā. Turklāt 15 gadi ir pārāk ilgs laiks attiecībā uz to ikgadējo maksājumu plūsmas vērtību, kuriem vienreizējai ārkārtas iemaksai teorētiski būtu jāatbilst šajā laikposmā un kuriem nepietiktu vienīgi ar procentiem. Kā alternatīva no Francijas valsts viedokļa varētu tikt paredzēta saliktas likmes izvēle, kuru veidotu dažādas vienreizējās ārkārtas iemaksas ieguldījuma optimizācijas likmes, lai varētu plānot naudas plūsmas, kuras noteica 1996. gada reforma. Šī likme, kas būtu aptuveni 5,50 %, ne tikai īpaši neatšķirtos no Komisijas atsauces likmes 1997. gada oktobrim, bet turklāt izvēlē netiktu ņemts vērā tas, ka analīze tiek veikta no France Télécom viedokļa (73).

| (182) | Visbeidzot, šajā sakarā 7 % atsauces likme France Télécom obligāciju aizņēmumiem laikā no 1991. līdz 1997. gadam, uz ko norāda Francijas Republika, attiecas uz sešiem gadiem pirms laika, kad radās izskatāmie fakti. Šajā gadījumā France Télécom faktiski vienreizējo ārkārtas iemaksu finansēja 1996. gadā, izmantojot galvenokārt īstermiņa [parāda vērtspapīru] emisiju un, daudz mazākā mērā, obligāciju emisiju. Diskonta likme, kas izriet no procentu likmēm, kuras France Télécom maksāja par jaunajiem parādiem, par kuriem līgumi noslēgti 1996. gadā, saskaņā ar 1996. gada 31. decembra bilanci bija 4,8 % (74). Šāda likme atspoguļo reālās finanšu izmaksas, kas tajā laikā radās France Télécom, lai finansētu ārkārtas iemaksu. Tomēr pareizāk ir diskonta likmi nepadarīt atkarīgu no uzņēmuma savā laikā izdarītās izvēles, bet gan izmantot objektīvo atsauces likmi, kuru Komisija norādījusi savā paziņojumā par diskonta likmēm (75). |
| --- | --- |

(182)

Visbeidzot, šajā sakarā 7 % atsauces likme France Télécom obligāciju aizņēmumiem laikā no 1991. līdz 1997. gadam, uz ko norāda Francijas Republika, attiecas uz sešiem gadiem pirms laika, kad radās izskatāmie fakti. Šajā gadījumā France Télécom faktiski vienreizējo ārkārtas iemaksu finansēja 1996. gadā, izmantojot galvenokārt īstermiņa [parāda vērtspapīru] emisiju un, daudz mazākā mērā, obligāciju emisiju. Diskonta likme, kas izriet no procentu likmēm, kuras France Télécom maksāja par jaunajiem parādiem, par kuriem līgumi noslēgti 1996. gadā, saskaņā ar 1996. gada 31. decembra bilanci bija 4,8 % (74). Šāda likme atspoguļo reālās finanšu izmaksas, kas tajā laikā radās France Télécom, lai finansētu ārkārtas iemaksu. Tomēr pareizāk ir diskonta likmi nepadarīt atkarīgu no uzņēmuma savā laikā izdarītās izvēles, bet gan izmantot objektīvo atsauces likmi, kuru Komisija norādījusi savā paziņojumā par diskonta likmēm (75).

| (183) | Kopumā nav pamata šajā gadījumā izmantot atsauces likmi, kas atšķirtos no šajā jomā piemērojamajā Komisijas paziņojumā norādītās likmes, un tādā veidā atkāpties no dalībvalstīm paziņotajiem noteikumiem, kurus izdevusi Komisija.
  5.   tabula


  Finanšu plūsmas, kuras France Télécom ir radušās sakarā ar 1996. gada reformu (1997.–2011. gads)













  Miljoni EUR |
| --- | --- |
| Gads | Izmaksātās pensijas
  (A) | Kompensācija un papildu kompensācija
  (B) | Ikgadējās iemaksas
  (C) | Priekšrocība FT

  (D)
  (A + B – C) (76) | Kompens. 1. janv.
  (E) | Procenti
  (F) | Kompens. 31. dec.
  (E + F – D) |
| 1997
   (77) | [..] | [..] | [..] | 122,3 | 5 716,8 | 184,4 | 5 777,9 |
| 1998 | [..] | [..] | [..] | 188,2 | 5 777,9 | 319,5 | 5 909,2 |
| 1999 | [..] | [..] | [..] | 189,8 | 5 909,2 | 326,8 | 6 046,2 |
| 2000 | [..] | [..] | [..] | 298,3 | 6 046,2 | 334,4 | 6 082,2 |
| 2001 | [..] | [..] | [..] | 302,9 | 6 082,2 | 336,3 | 6 115,6 |
| 2002 | [..] | [..] | [..] | 305,9 | 6 115,6 | 338,2 | 6 148,0 |
| 2003 | [..] | [..] | [..] | 364,7 | 6 148,0 | 340,0 | 6 123,3 |
| 2004 | [..] | [..] | [..] | 477,4 | 6 123,3 | 338,6 | 5 984,5 |
| 2005 | [..] | [..] | [..] | 619,1 | 5 984,5 | 330,9 | 5 696,3 |
| 2006 | [..] | [..] | [..] | 744,4 | 5 696,3 | 315,0 | 5 266,9 |
| 2007 | [..] | [..] | [..] | 909,9 | 5 266,9 | 291,3 | 4 648,2 |
| 2008 | [..] | [..] | [..] | 1 101,0 | 4 648,2 | 257,0 | 3 804,3 |
| 2009 | [..] | [..] | [..] | 1 255,8 | 3 804,3 | 210,4 | 2 758,9 |
| 2010 | [..] | [..] | [..] | 1 386,6 | 2 758,9 | 152,6 | 1 524,8 |
| 2011


  (
  plānotais
  ) | [..] | [..] | [..] | 1 497,5 | 1 524,8 | 84,3 | 111,6 |

(183)

Kopumā nav pamata šajā gadījumā izmantot atsauces likmi, kas atšķirtos no šajā jomā piemērojamajā Komisijas paziņojumā norādītās likmes, un tādā veidā atkāpties no dalībvalstīm paziņotajiem noteikumiem, kurus izdevusi Komisija.

5.   tabula

Finanšu plūsmas, kuras France Télécom ir radušās sakarā ar 1996. gada reformu (1997.–2011. gads)

Miljoni EUR

Gads

Izmaksātās pensijas

(A)

Kompensācija un papildu kompensācija

(B)

Ikgadējās iemaksas

(C)

Priekšrocība FT

(D)

(A + B – C) (76)

Kompens. 1. janv.

(E)

Procenti

(F)

Kompens. 31. dec.

(E + F – D)

1997
   (77)

[..]

[..]

[..]

122,3

5 716,8

184,4

5 777,9

1998

[..]

[..]

[..]

188,2

5 777,9

319,5

5 909,2

1999

[..]

[..]

[..]

189,8

5 909,2

326,8

6 046,2

2000

[..]

[..]

[..]

298,3

6 046,2

334,4

6 082,2

2001

[..]

[..]

[..]

302,9

6 082,2

336,3

6 115,6

2002

[..]

[..]

[..]

305,9

6 115,6

338,2

6 148,0

2003

[..]

[..]

[..]

364,7

6 148,0

340,0

6 123,3

2004

[..]

[..]

[..]

477,4

6 123,3

338,6

5 984,5

2005

[..]

[..]

[..]

619,1

5 984,5

330,9

5 696,3

2006

[..]

[..]

[..]

744,4

5 696,3

315,0

5 266,9

2007

[..]

[..]

[..]

909,9

5 266,9

291,3

4 648,2

2008

[..]

[..]

[..]

1 101,0

4 648,2

257,0

3 804,3

2009

[..]

[..]

[..]

1 255,8

3 804,3

210,4

2 758,9

2010

[..]

[..]

[..]

1 386,6

2 758,9

152,6

1 524,8

2011

(
  plānotais
  )

[..]

[..]

[..]

1 497,5

1 524,8

84,3

111,6

| (184) | Ņemot vērā kompensāciju un to kapitalizējot ar diskonta likmi 5,53 % apmērā, tai līdz 2012. gada 1. ceturksnim (78) būtu jākompensē ikgadējo maksājumu samazinājums, no kura France Télécom guva labumu sakarā ar 1996. gada reformas īstenošanu. |
| --- | --- |

(184)

Ņemot vērā kompensāciju un to kapitalizējot ar diskonta likmi 5,53 % apmērā, tai līdz 2012. gada 1. ceturksnim (78) būtu jākompensē ikgadējo maksājumu samazinājums, no kura France Télécom guva labumu sakarā ar 1996. gada reformas īstenošanu.

| (185) | Turklāt šīs kompensācijas, kura neitralizē reformas ietekmi, izbeigšanās ar dažu mēnešu starpību sakrīt ar faktisko France Télécom ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestādes līdzekļu izbeigšanos, kas paredzēta 2011. gada 31. decembrī. Tādējādi diskonta analīzi vēl nostiprina fakts, ka jebkurā gadījumā ārkārtas iemaksa būs tikusi reāli iztērēta. Tas nozīmē, ka nepastāv valsts budžetam neatmaksātas summas, kuras būtu iespējams iedalīt citādi nekā ir paredzēts piemērojamajā finanšu likumā. |
| --- | --- |

(185)

Turklāt šīs kompensācijas, kura neitralizē reformas ietekmi, izbeigšanās ar dažu mēnešu starpību sakrīt ar faktisko France Télécom ārkārtas iemaksas pārvaldības valsts iestādes līdzekļu izbeigšanos, kas paredzēta 2011. gada 31. decembrī. Tādējādi diskonta analīzi vēl nostiprina fakts, ka jebkurā gadījumā ārkārtas iemaksa būs tikusi reāli iztērēta. Tas nozīmē, ka nepastāv valsts budžetam neatmaksātas summas, kuras būtu iespējams iedalīt citādi nekā ir paredzēts piemērojamajā finanšu likumā.

| (186) | Tātad ir pamatoti, ka sakarā ar šīs ārkārtas iemaksas maksājumu 1997. gadā France Télécom vairs nav jāmaksā papildu ikgadēja iemaksa par laikposmu no 1997. gada 1. janvāra līdz datumam pēc 2010. gada 31. decembra, kurš vēl ir jāprecizē. Tā kā 5. tabulā skaitļi par 2011. gadu un kompensācijas un papildu kompensācijas izmaksām izriet no aplēsēm, Francijas Republikai ir jānosaka precīzs datums, pamatojoties uz galīgajiem veikto maksājumu datumiem, izmaksāto pabalstu galīgajām summām un mazākajām iemaksām un citām priekšrocībām, kuras France Télécom radās saskaņā ar 1996. gada likumu, izmantojot aprēķināšanas principus, kas norādīti 5. tabulā. |
| --- | --- |

(186)

Tātad ir pamatoti, ka sakarā ar šīs ārkārtas iemaksas maksājumu 1997. gadā France Télécom vairs nav jāmaksā papildu ikgadēja iemaksa par laikposmu no 1997. gada 1. janvāra līdz datumam pēc 2010. gada 31. decembra, kurš vēl ir jāprecizē. Tā kā 5. tabulā skaitļi par 2011. gadu un kompensācijas un papildu kompensācijas izmaksām izriet no aplēsēm, Francijas Republikai ir jānosaka precīzs datums, pamatojoties uz galīgajiem veikto maksājumu datumiem, izmaksāto pabalstu galīgajām summām un mazākajām iemaksām un citām priekšrocībām, kuras France Télécom radās saskaņā ar 1996. gada likumu, izmantojot aprēķināšanas principus, kas norādīti 5. tabulā.

| (187) | Savukārt pēc ārkārtas iemaksas ietekmes neitralizēšanas un valstij iemaksāto līdzekļu izsīkšanas 1996. gadā France Télécom piešķirtā atbalsta ietekme izpaudīsies pilnībā, France Télécom sniedzot priekšrocību salīdzinājumā ar tā konkurentiem. Tādā gadījumā atbalstu varētu attaisnot vienīgi tad, ja France Télécom tiktu piemērots no saistībām atbrīvojošas iemaksas maksājums, kas aprēķināts saskaņā ar likmi, kura nodrošina reālu konkurences taisnīgumu. Tātad, ja 1990. gada likuma noteikumi ar grozījumiem, kas izdarīti saskaņā ar 1996. gada likumu un piemērojamiem atvasinātiem normatīviem aktiem, ciktāl tie paredz, ka no saistībām atbrīvojošās iemaksas likmi aprēķina tā, lai izlīdzinātu algām piemērojamo obligāto sociālo un nodokļu izmaksu līmeni starp France Télécom un citiem telekomunikāciju nozares uzņēmumiem, uz kuriem attiecas sociālo maksājumu vispārējās tiesības, aprēķinā ņemot vērā tikai riskus, kuri ir kopīgi vispārējo tiesību darbiniekiem un valsts ierēdņiem, paliktu nemainīti, atbalsts, kas piešķirts France Télécom līdz to finansiālo saistību beigām, kuras Francijas valsts ir uzņēmusies France Télécom vietā saskaņā ar 1996. gada likumu, neatbilstu samērīguma principam. |
| --- | --- |

(187)

Savukārt pēc ārkārtas iemaksas ietekmes neitralizēšanas un valstij iemaksāto līdzekļu izsīkšanas 1996. gadā France Télécom piešķirtā atbalsta ietekme izpaudīsies pilnībā, France Télécom sniedzot priekšrocību salīdzinājumā ar tā konkurentiem. Tādā gadījumā atbalstu varētu attaisnot vienīgi tad, ja France Télécom tiktu piemērots no saistībām atbrīvojošas iemaksas maksājums, kas aprēķināts saskaņā ar likmi, kura nodrošina reālu konkurences taisnīgumu. Tātad, ja 1990. gada likuma noteikumi ar grozījumiem, kas izdarīti saskaņā ar 1996. gada likumu un piemērojamiem atvasinātiem normatīviem aktiem, ciktāl tie paredz, ka no saistībām atbrīvojošās iemaksas likmi aprēķina tā, lai izlīdzinātu algām piemērojamo obligāto sociālo un nodokļu izmaksu līmeni starp France Télécom un citiem telekomunikāciju nozares uzņēmumiem, uz kuriem attiecas sociālo maksājumu vispārējās tiesības, aprēķinā ņemot vērā tikai riskus, kuri ir kopīgi vispārējo tiesību darbiniekiem un valsts ierēdņiem, paliktu nemainīti, atbalsts, kas piešķirts France Télécom līdz to finansiālo saistību beigām, kuras Francijas valsts ir uzņēmusies France Télécom vietā saskaņā ar 1996. gada likumu, neatbilstu samērīguma principam.

| (188) | Lai izpildītu kopīgu interešu kritēriju, kas paredzēts LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā, atbalsta saderību var atzīt, ja ir izpildīti šajā lēmumā ietvertie attiecīgie nosacījumi. |
| --- | --- |

(188)

Lai izpildītu kopīgu interešu kritēriju, kas paredzēts LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā, atbalsta saderību var atzīt, ja ir izpildīti šajā lēmumā ietvertie attiecīgie nosacījumi.

7.   NOSACĪJUMI PAR SADERĪBU NĀKOTNĒ

| (189) | Tādējādi Francijas Republikai ir jāgroza piemērojamie normatīvie akti, lai no saistībām atbrīvojošo iemaksu, kas jāmaksā France Télécom, noteiktu, aprēķinātu un iekasētu tā, lai izlīdzinātu algām piemērojamo obligāto sociālo un nodokļu izmaksu līmeņus starp France Télécom un citiem telekomunikāciju nozares uzņēmumiem, uz kuriem attiecas sociālo maksājumu vispārējās tiesības. Turklāt aprēķina veids un parametri ir jānosaka pārredzami un objektīvi, lai tie būtu kontrolējami un tos varētu apstrīdēt. |
| --- | --- |

(189)

Tādējādi Francijas Republikai ir jāgroza piemērojamie normatīvie akti, lai no saistībām atbrīvojošo iemaksu, kas jāmaksā France Télécom, noteiktu, aprēķinātu un iekasētu tā, lai izlīdzinātu algām piemērojamo obligāto sociālo un nodokļu izmaksu līmeņus starp France Télécom un citiem telekomunikāciju nozares uzņēmumiem, uz kuriem attiecas sociālo maksājumu vispārējās tiesības. Turklāt aprēķina veids un parametri ir jānosaka pārredzami un objektīvi, lai tie būtu kontrolējami un tos varētu apstrīdēt.

| (190) | Francijas Republikai, aprēķinot no saistībām atbrīvojošās iemaksas likmi, būtu arī reāli jāizlīdzina algām piemērojamo obligāto sociālo un nodokļu izmaksu līmenis starp France Télécom un citiem telekomunikāciju nozares uzņēmumiem, uz kuriem attiecas sociālo maksājumu vispārējās tiesības, ņemot vērā arī riskus, kuri nav kopīgi vispārējo tiesību darbiniekiem un ierēdņiem, kurus nodarbina France Télécom. |
| --- | --- |

(190)

Francijas Republikai, aprēķinot no saistībām atbrīvojošās iemaksas likmi, būtu arī reāli jāizlīdzina algām piemērojamo obligāto sociālo un nodokļu izmaksu līmenis starp France Télécom un citiem telekomunikāciju nozares uzņēmumiem, uz kuriem attiecas sociālo maksājumu vispārējās tiesības, ņemot vērā arī riskus, kuri nav kopīgi vispārējo tiesību darbiniekiem un ierēdņiem, kurus nodarbina France Télécom.

| (191) | Francijas Republikas apsvērumos, kas plašāk izklāstīti atjauninātajā III un V pielikumā, Francijas iestādes ir aprēķinājušas, kāda būtu no saistībām atbrīvojošās iemaksas likme, kas France Télécom būtu jāmaksā kopš 1997. gada (sk. 4. tabulu), ja aprēķinā būtu iekļauti riski, kas nav kopīgi (turpmāk tekstā – “grozītā likme”). Grozītajā likmē ir iekļautas gan iemaksas par bezdarbu un atalgojuma prasījumu garantijas apdrošināšanas iemaksas, kas to palielina, gan īpašas iemaksas, kuras France Télécom konkurenti nemaksā, piemēram, 1 % solidaritātes iemaksa un naudas pabalsti par France Télécom pašapdrošinātiem darba pārtraukumiem, kas to samazina. No tā izriet par aptuveni 7 procentpunktiem augstāka likme par šobrīd faktiski piemēroto likmi. |
| --- | --- |

(191)

Francijas Republikas apsvērumos, kas plašāk izklāstīti atjauninātajā III un V pielikumā, Francijas iestādes ir aprēķinājušas, kāda būtu no saistībām atbrīvojošās iemaksas likme, kas France Télécom būtu jāmaksā kopš 1997. gada (sk. 4. tabulu), ja aprēķinā būtu iekļauti riski, kas nav kopīgi (turpmāk tekstā – “grozītā likme”). Grozītajā likmē ir iekļautas gan iemaksas par bezdarbu un atalgojuma prasījumu garantijas apdrošināšanas iemaksas, kas to palielina, gan īpašas iemaksas, kuras France Télécom konkurenti nemaksā, piemēram, 1 % solidaritātes iemaksa un naudas pabalsti par France Télécom pašapdrošinātiem darba pārtraukumiem, kas to samazina. No tā izriet par aptuveni 7 procentpunktiem augstāka likme par šobrīd faktiski piemēroto likmi.

| (192) | Šāda likme nodrošina faktisku konkurences vienlīdzību, salīdzinot ar daļēju taisnīgumu, kas tika panākts saskaņā ar 1996. gada likumu, ņemot vērā arī France Télécom īpašās sociālās izmaksas. Tātad Komisija neapstrīd Francijas Republikas izmantotos aprēķina principus, aprēķina bāzi un veidu, lai noteiktu grozīto no saistībām atbrīvojošās iemaksas likmi, lai izlīdzinātu algai piemērojamos obligātos nodokļu un sociālos maksājumus starp France Télécom un citiem telekomunikāciju nozares uzņēmumiem, uz kuriem attiecas sociālo maksājumu vispārējās tiesības, kā norādīts Francijas Republikas atjauninātajos apsvērumos un detalizēti izklāstīts minēto apsvērumu III un V pielikumā. |
| --- | --- |

(192)

Šāda likme nodrošina faktisku konkurences vienlīdzību, salīdzinot ar daļēju taisnīgumu, kas tika panākts saskaņā ar 1996. gada likumu, ņemot vērā arī France Télécom īpašās sociālās izmaksas. Tātad Komisija neapstrīd Francijas Republikas izmantotos aprēķina principus, aprēķina bāzi un veidu, lai noteiktu grozīto no saistībām atbrīvojošās iemaksas likmi, lai izlīdzinātu algai piemērojamos obligātos nodokļu un sociālos maksājumus starp France Télécom un citiem telekomunikāciju nozares uzņēmumiem, uz kuriem attiecas sociālo maksājumu vispārējās tiesības, kā norādīts Francijas Republikas atjauninātajos apsvērumos un detalizēti izklāstīts minēto apsvērumu III un V pielikumā.

| (193) | Tādējādi Francijas Republikai, nosakot ikgadējo likmi, kas ļautu izlīdzināt konkurences apstākļus, būs jāievēro no saistībām atbrīvojošās iemaksas aprēķina principi, aprēķina bāze un veids, kas norādīti 191. apsvērumā minētajos apsvērumos. It īpaši grozītajā likmē jāiekļauj gan iemaksas par bezdarbu un atalgojuma prasījumu garantijas apdrošināšanas iemaksas, gan īpašās iemaksas, kuras France Télécom konkurenti nemaksā, piemēram, 1 % solidaritātes iemaksa un naudas pabalsti par France Télécom pašapdrošinātiem darba pārtraukumiem. |
| --- | --- |

(193)

Tādējādi Francijas Republikai, nosakot ikgadējo likmi, kas ļautu izlīdzināt konkurences apstākļus, būs jāievēro no saistībām atbrīvojošās iemaksas aprēķina principi, aprēķina bāze un veids, kas norādīti 191. apsvērumā minētajos apsvērumos. It īpaši grozītajā likmē jāiekļauj gan iemaksas par bezdarbu un atalgojuma prasījumu garantijas apdrošināšanas iemaksas, gan īpašās iemaksas, kuras France Télécom konkurenti nemaksā, piemēram, 1 % solidaritātes iemaksa un naudas pabalsti par France Télécom pašapdrošinātiem darba pārtraukumiem.

| (194) | Šī faktiskā izlīdzināšana nodrošinās reālu konkurences vienlīdzību starp France Télécom un tā konkurentiem un garantēs 1996. gadā īstenotā atbalsta samērīgumu un saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(194)

Šī faktiskā izlīdzināšana nodrošinās reālu konkurences vienlīdzību starp France Télécom un tā konkurentiem un garantēs 1996. gadā īstenotā atbalsta samērīgumu un saderību ar iekšējo tirgu.

8.   SECINĀJUMI

| (195) | Komisija secina, ka Francijas Republika, 1996. gadā veicot France Télécom piesaistīto valsts ierēdņu pensiju finansēšanas veida reformu, ir īstenojusi nelikumīgu atbalstu, pārkāpjot, kopš tā stāšanās spēkā, LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(195)

Komisija secina, ka Francijas Republika, 1996. gadā veicot France Télécom piesaistīto valsts ierēdņu pensiju finansēšanas veida reformu, ir īstenojusi nelikumīgu atbalstu, pārkāpjot, kopš tā stāšanās spēkā, LESD 108. panta 3. punktu.

| (196) | Šā atbalsta īstenošana kopš 1997. gada ir ļāvusi samazināt France Télécom radušās ikgadējās sociālās izmaksas. Taču šī ietekme, vismaz līdz 2010. gadam, tika neitralizēta, veicot saskaņā ar šo reformu paredzēto vienreizējo ārkārtas iemaksu. Šī neitralizēšana attaisno to, ka nosacījumi, kas reāli izlīdzinātu France Télécom un tā konkurentu stāvokli attiecībā uz šīm izmaksām un kuri šo atbalstu padarītu par saderīgu ar iekšējo tirgu, tiek piemēroti no vēl nosakāma datuma pēc 2010. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

(196)

Šā atbalsta īstenošana kopš 1997. gada ir ļāvusi samazināt France Télécom radušās ikgadējās sociālās izmaksas. Taču šī ietekme, vismaz līdz 2010. gadam, tika neitralizēta, veicot saskaņā ar šo reformu paredzēto vienreizējo ārkārtas iemaksu. Šī neitralizēšana attaisno to, ka nosacījumi, kas reāli izlīdzinātu France Télécom un tā konkurentu stāvokli attiecībā uz šīm izmaksām un kuri šo atbalstu padarītu par saderīgu ar iekšējo tirgu, tiek piemēroti no vēl nosakāma datuma pēc 2010. gada 31. decembra.

| (197) | Tādēļ, ciktāl un ar noteikumu, ka Francijas Republika, aprēķinot no saistībām atbrīvojošo iemaksu, kas jāmaksā France Télécom, ņem vērā algām piemērojamo obligāto sociālo un nodokļu izmaksu līmeņus starp France Télécom un citiem telekomunikāciju nozares uzņēmumiem, uz kuriem attiecas sociālo maksājumu vispārējās tiesības, ņemot vērā riskus, kuri ir kopīgi un nav kopīgi vispārējo tiesību darbiniekiem un valsts ierēdņiem, ar 1996. gada likumu ieviesto reformu var pasludināt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tādējādi Francijas Republikai ir jāīsteno likumdošanas un reglamentējoši pasākumi, kas nepieciešami, lai izpildītu šajā apsvērumā minēto nosacījumu, |
| --- | --- |

(197)

Tādēļ, ciktāl un ar noteikumu, ka Francijas Republika, aprēķinot no saistībām atbrīvojošo iemaksu, kas jāmaksā France Télécom, ņem vērā algām piemērojamo obligāto sociālo un nodokļu izmaksu līmeņus starp France Télécom un citiem telekomunikāciju nozares uzņēmumiem, uz kuriem attiecas sociālo maksājumu vispārējās tiesības, ņemot vērā riskus, kuri ir kopīgi un nav kopīgi vispārējo tiesību darbiniekiem un valsts ierēdņiem, ar 1996. gada likumu ieviesto reformu var pasludināt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tādējādi Francijas Republikai ir jāīsteno likumdošanas un reglamentējoši pasākumi, kas nepieciešami, lai izpildītu šajā apsvērumā minēto nosacījumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, kurš radies, samazinot kompensāciju, kas jāmaksā valstij par saskaņā ar civilo un militāro vecuma pensiju kodeksu France Télécom ierēdņiem piešķirto pensiju norēķinu un izmaksu, piemērojot 1996. gada 26. jūlija Likumu Nr. 96-660 par valsts uzņēmumu France Télécom, ar kuru groza 1990. gada 2. jūlija Likumu Nr. 90-568 par pasta un telekomunikāciju sabiedrisko pakalpojumu organizāciju, ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ievērojot 2. pantā paredzētos nosacījumus.

2. pants

No saistībām atbrīvojošo darba devēja iemaksu, kas France Télécom jāmaksā saskaņā ar 1990. gada 2. jūlija Likuma Nr. 90-568 par pasta un telekomunikāciju sabiedrisko pakalpojumu organizāciju 30. panta c) apakšpunktu, aprēķina un iekasē tā, lai izlīdzinātu visu algai piemērojamo obligāto nodokļu un sociālo maksājumu līmeni starp France Télécom un citiem uzņēmumiem, kas darbojas telekomunikāciju nozarē un uz kuriem attiecas sociālo maksājumu vispārējās tiesības.

Lai izpildītu šo nosacījumu, Francijas Republika vēlākais septiņu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas:

| a) | groza 1990. gada 2. jūlija Likuma Nr. 90-568 par pasta un telekomunikāciju sabiedrisko pakalpojumu organizāciju 30. pantu un normatīvos un cita veida aktus, kas pieņemti tā īstenošanai, tā, lai aprēķina bāze un no saistībām atbrīvojošās darba devēja iemaksas, kas jāmaksā France Télécom, iekasēšana neaprobežotos vienīgi ar riskiem, kuri ir kopīgi privāto tiesību darbiniekiem un valsts ierēdņiem, bet iekļautu arī riskus, kuri nav kopīgi; |
| --- | --- |

a)

groza 1990. gada 2. jūlija Likuma Nr. 90-568 par pasta un telekomunikāciju sabiedrisko pakalpojumu organizāciju 30. pantu un normatīvos un cita veida aktus, kas pieņemti tā īstenošanai, tā, lai aprēķina bāze un no saistībām atbrīvojošās darba devēja iemaksas, kas jāmaksā France Télécom, iekasēšana neaprobežotos vienīgi ar riskiem, kuri ir kopīgi privāto tiesību darbiniekiem un valsts ierēdņiem, bet iekļautu arī riskus, kuri nav kopīgi;

| b) | sākot no dienas, kad ārkārtas iemaksas, kas noteikta saskaņā ar 1996. gada 26. jūlija Likumu Nr. 96-660, summas, kuras kapitalizētas ar diskonta likmi, kura šajā gadījumā piemērojama saskaņā ar Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi, ir vienādas ar iemaksu un izmaksu summu, kas France Télécom būtu jāturpina maksāt saskaņā ar 1990. gada 2. jūlija Likuma Nr. 90-568 30. pantu tā sākotnējā redakcijā, iekasē no France Télécom no saistībām atbrīvojošu darba devēja iemaksu, kas aprēķināta saskaņā ar iepriekš a) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem, ņemot vērā riskus, kuri ir kopīgi un nav kopīgi privāto tiesību darbiniekiem un valsts ierēdņiem. |
| --- | --- |

b)

sākot no dienas, kad ārkārtas iemaksas, kas noteikta saskaņā ar 1996. gada 26. jūlija Likumu Nr. 96-660, summas, kuras kapitalizētas ar diskonta likmi, kura šajā gadījumā piemērojama saskaņā ar Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi, ir vienādas ar iemaksu un izmaksu summu, kas France Télécom būtu jāturpina maksāt saskaņā ar 1990. gada 2. jūlija Likuma Nr. 90-568 30. pantu tā sākotnējā redakcijā, iekasē no France Télécom no saistībām atbrīvojošu darba devēja iemaksu, kas aprēķināta saskaņā ar iepriekš a) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem, ņemot vērā riskus, kuri ir kopīgi un nav kopīgi privāto tiesību darbiniekiem un valsts ierēdņiem.

3. pants

1.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas Francijas Republika paziņo Komisijai detalizētu šā lēmuma izpildei jau īstenoto un paredzēto pasākumu aprakstu. Tā Komisiju informē it īpaši par:

| a) | to, kā notiek 2. pantā paredzētais normatīvo aktu grozījumu process; |
| --- | --- |

a)

to, kā notiek 2. pantā paredzētais normatīvo aktu grozījumu process;

| b) | 2011. gada kompensāciju un iemaksu galīgajām summām un tām, kas attiecīgā gadījumā ir paredzētas 2012. gadam, ņemot vērā it īpaši iespējamo ārkārtas iemaksas kapitalizēto summu saldo; |
| --- | --- |

b)

2011. gada kompensāciju un iemaksu galīgajām summām un tām, kas attiecīgā gadījumā ir paredzētas 2012. gadam, ņemot vērā it īpaši iespējamo ārkārtas iemaksas kapitalizēto summu saldo;

| c) | turpmāk maksājamām no saistībām atbrīvojošām darba devēja iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar 2. pantā paredzētajiem noteikumiem, pirms pieņemti tiesību aktu grozījumi; |
| --- | --- |

c)

turpmāk maksājamām no saistībām atbrīvojošām darba devēja iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar 2. pantā paredzētajiem noteikumiem, pirms pieņemti tiesību aktu grozījumi;

| d) | darba devēja iemaksas maksājumiem, kas notikuši pēc tam, kad ārkārtas iemaksas, kas noteikta saskaņā ar 1996. gada 26. jūlija Likumu Nr. 96-660, summas, kuras kapitalizētas ar diskonta likmi, kura šajā gadījumā piemērojama saskaņā ar Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi, neitralizēja 1996. gada reformas ietekmi. |
| --- | --- |

d)

darba devēja iemaksas maksājumiem, kas notikuši pēc tam, kad ārkārtas iemaksas, kas noteikta saskaņā ar 1996. gada 26. jūlija Likumu Nr. 96-660, summas, kuras kapitalizētas ar diskonta likmi, kura šajā gadījumā piemērojama saskaņā ar Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi, neitralizēja 1996. gada reformas ietekmi.

2.   Francijas Republika informē Komisiju par valsts veikto pasākumu progresu šā lēmuma īstenošanai. Tā nekavējoties pēc vienkārša Komisijas pieprasījuma sniedz tai informāciju par šā lēmuma izpildei jau īstenotajiem un paredzētajiem pasākumiem.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2011. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants ir kļuvuši par Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. un 108. pantu. Abos gadījumos noteikumi pēc būtības ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu attiecīgā gadījumā ir uzskatāmas par atsaucēm attiecīgi uz EK līguma 87. un 88. pantu.

1

(2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

2

(3)  OV C 213, 21.8.2008., 11. lpp.

3

(4)  Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  2008. gada 28. novembra spriedums apvienotajās lietās T-254/00, T-270/00 un T-277/00 Hotel Cipriani u. c./Komisija, Krājums, II-3269. lpp.

5

Hotel Cipriani u. c./Komisija

(6)  Komisijas 2009. gada 11. februāra Lēmums 2009/703/EK par valsts atbalstu C 55/2007, kas piešķirts BT Plc (OV L 242, 15.9.2009., 21. lpp.).

6

BT Plc

(7)  1990. gada 2. jūlija Likums Nr. 90-568 par pasta un telekomunikāciju sabiedrisko pakalpojumu organizāciju, 1990. gada 8. jūlijaJORF Nr. 157, 8069. lpp.

7

JORF

(8)  Skaitļi noapaļoti.

8

(9)  France Télécom, 1996. gada pārskats, 35., 60. un 64. lpp., un Francijas iestāžu 2004. gada 17. marta atbilde, 4.1.a) punkts.

9

France Télécom

(10)  1996. gada 26. jūlija Likums Nr. 96-660 par valsts uzņēmumu France Télécom, 1996. gada 27. jūlijaJORF Nr. 174, 11398. lpp.

10

France Télécom

JORF

(11)  France Télécom 2008. gada atsauces dokuments, kas iesniegts Finanšu tirgu uzraudzības iestādei, 18. lpp.

11

France Télécom

(12)  Senāts, Ziņojums Nr. 406, kuru Ekonomikas lietu un plāna komisijas vārdā par valsts uzņēmumu France Télécom sagatavoja Gérard Larcher, 17. lpp.

12

France Télécom

Gérard Larcher

(13)  Skaitļi vai teksta fragmenti kvadrātiekavās [..] ir konfidenciāli vai uz tiem attiecas komercnoslēpums.

13

(14)  Senāts, iepriekš minētais Gérard Larcher Ziņojums Nr. 406, 15. lpp.

14

Gérard Larcher

(15)  Nacionālā asambleja, 1996. gada 26. jūnija debašu kopsavilkums, 4.–6. lpp. un 20. lpp., 1996. gada 10. jūnija kopsavilkums, 6. lpp.

15

(16)  France Télécom, 1996. gada pārskats, 56. lpp.

16

France Télécom

(17)  France Télécom, 1996. gada pārskats, 35., 60. un 64. lpp.

17

France Télécom

(18)  France Télécom, 1996. gada pārskats, 70.–73. lpp. Finanšu pārskata 15. piezīmē ir norādīts, ka īstermiņa un ilgtermiņa parādi ir palielinājušies attiecīgi no FRF 6,2 miljardiem līdz FRF 30,8 miljardiem un no FRF 66,9 miljardiem līdz FRF 74,2 miljardiem, tātad kopējais pieaugums 1996. finanšu gada laikā ir FRF 31,8 miljardi. Sabiedrības parādu pieaugumu 1996. gadā par gandrīz trīs ceturtdaļām radīja īstermiņa aizņēmuma parādzīmju un komerciālo vērtspapīru pieaugums, ko revidenti attiecināja uz ārkārtas iemaksas finansēšanu FRF 37,5 miljardu apmērā, kas pienācās valstij. Vidējās procentu likmes, kas tika piemērotas France Télécom parādam 1996. gada 31. decembrī, bija 4,33 % īstermiņa parādiem un 6,57 % ilgtermiņa parādiem.

18

France Télécom

France Télécom

(19)  1997. gada finanšu Likuma Nr. 96-1181 46. pants, 1996. gada 31. decembraJORF Nr. 304, 19490. lpp.

19

JORF

(20)  Nacionālās Asamblejas Ziņojums Nr. 3030, kuru sagatavoja Philippe Auberger, par 1997. gada finanšu likumprojektu, 453. lpp.

20

Philippe Auberger

(21)  Iestādes ikgadējie maksājumi 2006. gadā tika palielināti par EUR 1 miljardu īpašā pensiju konta apgrozāmo līdzekļu vajadzībām. Citas atkāpes no ikgadējā maksājuma pieauguma 10 % ierobežojuma sakarā ar nepieciešamību finansēt īpašo pensiju kontu izpaudās kā lielāki ikgadējie maksājumi kopš 2006. gada, sk. 37. pielikumu “Les Régimes Sociaux et de Retraite – Pensions”, no1198 (chapitre II-2 B-3) Nacionālās Asamblejas Ziņojumam Nr. 1127 par 2008. gada finanšu likumu, ko sagatavoja Gilles Carrez. Sk. arī Rapport de l’Inspection Générale des Finances M2007-005-02, “La gestion pluriannuelle des finances publiques”, 2007. gada aprīlis, VI pielikums, 9. lpp.

21

Les Régimes Sociaux et de Retraite – Pensions

no

Gilles Carrez

Rapport de l’Inspection Générale des Finances M2007-005-02, “La gestion pluriannuelle des finances publiques”

(22)  2010. gada 29. decembra Likums Nr. 2010-1657 par 2011. gada finanšu likumu, Etats législatifs Annexe III, Comptes d’affectation spéciale, Pensions, 60. rinda, 2010. gada 30. decembraJORF Nr. 0302, 23033. lpp. 37. pielikumā “Les Régimes Sociaux et de Retraite – Pensions”, Nr. 1198, likumdevējs 2008. gadā paredzēja, ka pēc EUR 252 miljonu maksājuma 2011. gada 31. decembrī valsts iestādes pieejamie līdzekļi būs dzēsti, ņemot vērā gada maksājumu EUR 626 miljonu apmērā par 2010. gadu, tomēr reālais maksājums bija EUR 635,8 miljoni. Šī starpība EUR 10 miljonu apmērā izskaidro, kāpēc 2011. gada finanšu likumā paredzēts maksājums EUR 243 miljonu apmērā.

22

Etats législatifs Annexe III, Comptes d’affectation spéciale, Pensions

JORF

Les Régimes Sociaux et de Retraite – Pensions

(23)  Summa EUR 36,9 miljardu (FRF 242 miljardu) apmērā atbilst nākotnes saistību sagaidāmajai vērtībai 1997. gada 1. janvārī. Tātad tā ir atšķirīga un piemērotāka attiecīgo pasākumu novērtēšanai nekā EUR 35,7 miljardi (FRF 234 miljardi), kas minēti lēmuma par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu 24. punktā, kas atbilst nākotnes saistību sagaidāmajai vērtībai 1996. gada 1. janvārī, tātad pirms 1996. gada likuma stāšanās spēkā.

23

(24)  Šāds vērtējums, kas attiecas uz visu laikposmu līdz brīdim, kad beidzas Francijas valsts finanšu saistības attiecībā uz pensionētajiem ierēdņiem un to tiesību pārņēmējiem, neapšaubāmi pamatojas uz virkni pieņēmumu, tostarp attiecīgās iedzīvotāju grupas laulātības koeficientu, dzimstību, kā arī pensijā došanās un miršanas datumiem, un ir atkarīgs arī no diskonta likmes, kas šajā gadījumā ir 7 %. Francijas valdības pilnvarotais aktuārs JWA uzskatīja, ka šī likme šķiet augsta, jo, atņemot inflācijas vērtību 2 %, neto diskonta vērtība ir 5 %, “ko var salīdzināt, piemēram, ar maksimālo vērtību 3,5 %, kas saskaņā ar Francijas likumu ir atļauta mūža maksājumu plūsmu diskontam”. Sk. JWA ziņojumu Francijas iestāžu 2004. gada 17. marta vēstules 2. pielikumā, 6. un 13.–15. lpp.

24

JWA

JWA

(25)  Francijas Republikas 2010. gada 9. decembra apsvērumi un France Télécom (JWA ziņojums) 2010. gada 18. oktobra apsvērumi.

25

France Télécom

JWA

(26)  OV L 131, 27.5.1988., 73. lpp.

26

(27)  OV L 192, 24.7.1990., 10. lpp.

27

(28)  OV L 74, 22.3.1996., 13. lpp.

28

(29)  Sk. France Télécom 1997. gada pārskatu un Telekomunikāciju regulēšanas iestādes 1997. un 2002. gada pārskatu, kas pieejami tīmekļa vietnē http://www.arcep.fr/index.php?id=2105.

29

France Télécom

(30)  France Télécom, 1997. gada pārskats.

30

France Télécom

(31)  Nacionālā asambleja, 1996. gada 26. jūnija debašu kopsavilkums, 3. lpp.

31

(32)  Šajā ziņā sk. France Télécom 2008. gada atsauces dokumentu, kas iesniegts Finanšu tirgu uzraudzības iestādei, it īpaši sadaļu “Description des Activités”, 25.–122. lpp.

32

France Télécom

Description des Activités

(33)  Komisijas 2007. gada 10. oktobra lēmums lietā C 43/2006 (OV L 63, 7.3.2008., 16. lpp.).

33

(34)  Komisijas Lēmums 2005/709/EK, paziņots ar numuru C(2004) 3061 (OV L 269, 14.10.2005., 30. lpp.).

34

(35)  2007. gada 18. oktobra spriedums lietā C-441/06 Komisija/Francija, Krājums, I-8887. lpp.

35

(36)  2004. gada 16. marta spriedums lietā T-157/01 Danske Busvognmaend/Komisija (“Combus”), Recueil, II-917. lpp., 57. punkts.

36

Danske Busvognmaend

“Combus”), Recueil

(37)  2008. gada 28. novembra spriedums apvienotajās lietās T-254/00, T-270/00 un T-277/00 Hotel Cipriani u. c./Komisija, Krājums, II-3269. lpp., 181., 185., 186., 189., 192. un 193. punkts.

37

Hotel Cipriani u. c.

(38)  Sk. 32. zemsvītras piezīmi.

38

(39)  Sk. 32. zemsvītras piezīmi.

39

(40)  Ja turpinātos maksājumi, kurus pārtrauca 1996. gada likums, kompensācijas izmaksas būtu aptuveni [..] % no 1997. gadā izmaksātajām pensijām, kas pēc tam samazinātos par [...] % gadā. France Télécom2010. gada 18. oktobra apsvērumi, 4. tabula.

40

France Télécom

(41)  Sk. 33. zemsvītras piezīmi.

41

(42)  Summa ir aprēķināta, no kopējā France Télécom diskontētā parāda summas par ierēdņu pensijām (EUR 38,1 miljards) atņemot darba devēja no saistībām atbrīvojošo iemaksu kopš 1996. gada diskontēto summu (– EUR 15,2 miljardi), vienreizējo iemaksu, kas noteikta 1996. gadā (– EUR 5,7 miljardi) un attiecīgo darba ņēmēju iemaksas (– EUR 4,9 miljardi, nav diskontētas), kas kopumā veido EUR 12,3 miljardus vai vismaz EUR 9,9 miljardus, ja France Télécom kopējais diskontētais parāds par ierēdņu pensijām tiek pieņemts EUR 35,7 miljardu apmērā, kā ir norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu.

42

France Télécom

France Télécom

(43)  Sk. 32. zemsvītras piezīmi.

43

(44)  Dokuments ir pieejams šādā interneta adresē: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=1_38233.

44

(45)  2011. gada 6. oktobra spriedums lietā C-421/10 Deggendorf, Krājumā vēl nav publicēts.

45

Deggendorf

(46)  Sk. 32. zemsvītras piezīmi.

46

(47)  2006. gada 23. marta spriedums lietā C-237/04 Enirisorse, Krājums, I-2843. lpp.

47

Enirisorse

(48)  2004. gada 16. marta spriedums lietā T-157/01 Danske Busvognmaend/Komisija (“Combus”), Recueil, II-917. lpp.

48

Danske Busvognmaend

“Combus”), Recueil

(49)  Komisijas 1995. gada 25. jūlija lēmums Sabena/Swissair – Attiecībā uz atbalstu.

49

Sabena/Swissair

(50)  Sk. 32. zemsvītras piezīmi.

50

(51)  Sk. 32. zemsvītras piezīmi.

51

(52)  Šajā summā EUR 9,1 miljarda apmērā ietilpst kompensācijas summa EUR 5,7 miljardu apmērā plus pārpalikums EUR 3,4 miljardu apmērā. Minētais pārpalikums esot starpība starp, pirmkārt, reformas patiesajām izmaksām valstij šajā laikposmā, kas aprēķinātas EUR 2,37 miljonu apmērā, un, otrkārt, EUR 4,9 miljardiem procentos no ieguldītās kompensācijas, kurai bija piemērota 7 % likme, plus EUR 840 miljoni sabiedrību nodokļa ieņēmumu pieaugums par mazākajām France Télécom ikgadējām iemaksām.

52

France Télécom

(53)  Sk. 33. zemsvītras piezīmi.

53

(54)  Komisijas paziņojums “Ceļā uz Komisijas lēmumu efektīvu izpildi, kuros dalībvalstīm tiek uzdots atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu” (2007/C 272/05) (OV C 272, 15.11.2007., 4. lpp.).

54

(55)  Komisijas 2003. gada 16. decembra lēmums par valsts atbalstiem, ko Francija piešķīrusi EDF un elektrības un gāzes rūpniecības nozarei (C(2003)4637 galīgā redakcija), 2. pants. (OV L 49, 22.2.2005., 9. lpp.).

55

EDF

(56)  Komisijas 2009. gada 11. februāra Lēmums 2009/703/EK par valsts atbalstu C 55/2007, kas piešķirts BT Plc., 21. lpp., 80. punkts (OV L 242, 15.9.2009.).

56

BT Plc

(57)  Šī aproksimācija ir derīga vienīgi tad, ja reāli izpildās virkne tās pamatā esošo pieņēmumu. Turklāt 7 % diskonta likme, ko piemēroja France Télécom pensijām, ir daudz augstāka, piemēram, par 3 % likmi, kuru Francijas Republika piemēroja, kaut arī pēc šajā gadījumā aplūkotajiem notikumiem, elektrības un gāzes nozares pensiju sistēmas reformas gadījumā, par kuru pieņemts iepriekš minētais Komisijas 2003. gada 16. decembra lēmums (Komisijas Lēmums par valsts atbalstiem, ko Francija piešķīrusi EDF un elektrības un gāzes rūpniecības nozarei (C(2003) 4637 galīgā redakcija).

57

France Télécom

EDF

(58)  2001. gada 7. jūnija spriedums lietā T-187/99 Agrana Zucker und Stärke AG/Komisija, Recueil, II-1587. lpp., 74. punkts.

58

Agrana Zucker und Stärke AG

Recueil

(59)  Sk. 33. zemsvītras piezīmi.

59

(60)  2009. gada 30. novembra spriedums apvienotajās lietās T-427/04 un T-17/05 Francijas Republika un France Télécom SA/Komisija, Krājums, II-4315. lpp. 2011. gada 8. decembra spriedums lietā C-81/10 P France Télécom/Komisija (vēl nav publicēts).

60

France Télécom SA

France Télécom

(61)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.); Komisijas 2002. gada 16. septembra Direktīva 2002/77/EK par konkurenci elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tirgū (OV L 249, 17.9.2002., 21. lpp.).

61

(62)  Attiecībā uz Francijas elektronisko sakaru regulatora ARCEP regulējumu Komisijas nostājas attiecībā uz paziņotajiem projektiem kopš 2003. gada ir pieejamas šajā tīmekļa adresē: http://circa.europa.eu/Public/irc/infso/ecctf/library?l=/commissionsdecisions&vm=detailed&sb=Title.

62

ARCEP

Komisijas 2003. gada 16. jūlija lēmums lietā COMP-38.233, ar kuru nosaka sodu par France Télécom tā laika meitasuzņēmuma Wanadoo dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, ir pieejams šajā tīmekļa adresē: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=1_38233. Apelācijas sūdzību par Pirmās instances tiesas [Vispārējās tiesas] spriedumu Eiropas Savienības Tiesa noraidīja 2009. gada 2. aprīlī, lietā C-202/07 P France Télécom/Komisija, Krājums, I-2369. lpp.

France Télécom

Wanadoo

France Télécom

(63)  Komisijas 2007. gada 10. maija Lēmums 2008/722/EK par valsts atbalstu C 2/2006, kas paredzēts OTE, OV L 243, 11.9.2008., 7. lpp., 137. punkts. Iepriekš minētais Komisijas 2009. gada 11. februāra Lēmums 2009/703/EK par valsts atbalstu C 55/2007, kas piešķirts BT Plc, 72., 81.–82. un 98. punkts.

63

OTE

BT Plc

(64)  Sk. it īpaši Vispārējās tiesas 2005. gada 15. jūnija spriedumu lietā T-171/02 Regione autonoma Sardegna/Komisija, 177. punkts.

64

Regione autonoma Sardegna

(65)  Sk. 32. zemsvītras piezīmi.

65

(66)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Direktīva 2008/6/EK, ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi (OV L 52, 27.2.2008., 3. lpp.). Daļa tirgu ir atvērta kopš 2010. gada 30. decembra.

66

(67)  Iepriekš 32. zemsvītras piezīmē minētais lēmums La Poste, 35.–36., 167. un 169. punkts.

67

La Poste

(68)  Iepriekš 32. zemsvītras piezīmē minētais lēmums La Poste, 169. punkts.

68

La Poste

(69)  Sk. Gilles Carrez sagatavotā Ziņojuma Nacionālajā asamblejā Nr. 1127 par 2008. gada finanšu likuma projektu 37. pielikumu “Les Régimes Sociaux et de Retraite – Pensions”, Nr. 1198 (II-2 B-3. nodaļa).

69

Gilles Carrez

Les Régimes Sociaux et de Retraite – Pensions

(70)  Sk. 2009. gada 30. novembra spriedumu apvienotajās lietās T-427/04 un T-17/05 Francijas Republika un France Télécom SA/Komisija, Krājums, II-4315. lpp., 215. un 217. punkts. Eiropas Savienības Tiesa noraidīja apelācijas sūdzību par šo spriedumu (2011. gada 8. decembra spriedums lietā C-81/10 P France Télécom, sk. it īpaši 43. un nākamos punktus).

70

France Télécom SA

France Télécom

(71)  Komisijas paziņojums par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi (OV C 232, 10.8.1996., 10. lpp.) un Komisijas paziņojums par 15 dalībvalstu pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko piemēro no 2005. gada 1 janvāra, un vēsturiskām atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko piemēro no 1997. gada 1. augusta (OV C 88, 12.4.2005., 5. lpp.).

71

(72)  Iepriekš 32. zemsvītras piezīmē minētais lēmums La Poste.

72

La Poste

(73)  Saskaņā ar šo pieeju ārkārtas iemaksas summas daļas būtu fiktīvi jāiegulda finanšu instrumentos ar dažādiem termiņiem (piem., x % uz vienu gadu, y % uz trīs gadiem, z % uz desmit gadiem) atkarībā no maksājamo plūsmas daļu termiņiem (pabalstu, kurus nesedz iemaksas, gada saldo). Vidējā OAT desmit gadu likme 1997. gada 2. pusgadam bija 5,49 %, bet likmes īsākiem termiņiem bija mazākas par šo vērtību.

73

OAT

(74)  Sk. 17. zemsvītras piezīmi. Diskonta likme atspoguļo France Télécom īstermiņa un ilgtermiņa parādu vidējo procentu likmi 1996. gada 31. decembrī, proporcionāli ņemot vērā jauno īstermiņa un ilgtermiņa parādu attiecīgās summas, par kuriem līgumi noslēgti 1996. gadā un kurus revidenti attiecina galvenokārt uz Francijas valstij pienākošās ārkārtas iemaksas finansējumu. Gandrīz trīs ceturtdaļas (72 %) šā pieauguma veidoja īstermiņa instrumenti (iekšējā aizņēmuma parādzīmes un komerciālie vērtspapīri), kuru gada vidējā likme 1996. gada 31. decembrī bija 4,33 %.

74

France Télécom

(75)  Sk. 69. zemsvītras piezīmi.

75

(76)  Šajā ailē ir norādīta mazākā France Télécom ikgadējā iemaksa saskaņā ar 1996. gada likumu, no darba devēja un darbinieku iemaksām atskaitot izmaksātos pabalstus un kompensācijas un papildu kompensācijas izmaksas, kuras France Télécom būtu turpinājis maksāt, ja reformas nebūtu, kā to aprēķināja France Télécom, koriģējot saskaņā ar Francijas Republikas aprēķiniem, samazinot izmaksas EUR 165 miljonu apmērā par laikposmu no 1997. līdz 2010. gadam.

76

France Télécom

France Télécom

France Télécom

(77)  1997. gadam, kad ārkārtas iemaksas maksājumi bija sadalīti līdz oktobrim, ekvivalentā maksājuma, kuru aprēķināja Francijas Republika, datums ir 1997. gada 4. jūnijs. Procenti ir aprēķināti šajā datumā.

77

(78)  Aptuvena aplēse.

78

---

| 12.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/30

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 22. februāris)

par valsts atbalstu SA.26534 (C 27/10, ex NN 6/09), ko Grieķija piešķīrusi uzņēmumam Enómeni Klostoÿfantourgía (United Textiles) AE

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9385)

(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/541/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1), un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Pēc informācijas saņemšanas par to, ka Grieķija plāno piešķirt valsts garantiju jauniem aizņēmumiem EUR 35 miljonu apmērā, lai finansētu uzņēmumu Enómeni Klostoÿfantourgía AE (uzņēmuma nosaukums angļu valodā ir United Textiles, un turpmāk tekstā to sauks šādi), Komisija 2008. gada 11. septembra, 2008. gada 14. oktobra, 2008. gada 20. oktobra, 2008. gada 18. novembra un 2008. gada 4. decembra vēstulēs prasīja Grieķijas iestādēm sniegt piezīmes par šo pasākumu. Grieķijas iestādes atbildēja 2008. gada 15. oktobra un 2008. gada 10. novembra vēstulēs, bet sniegtās atbildes bija nepilnīgas. |
| --- | --- |

(1)

Pēc informācijas saņemšanas par to, ka Grieķija plāno piešķirt valsts garantiju jauniem aizņēmumiem EUR 35 miljonu apmērā, lai finansētu uzņēmumu Enómeni Klostoÿfantourgía AE (uzņēmuma nosaukums angļu valodā ir United Textiles, un turpmāk tekstā to sauks šādi), Komisija 2008. gada 11. septembra, 2008. gada 14. oktobra, 2008. gada 20. oktobra, 2008. gada 18. novembra un 2008. gada 4. decembra vēstulēs prasīja Grieķijas iestādēm sniegt piezīmes par šo pasākumu. Grieķijas iestādes atbildēja 2008. gada 15. oktobra un 2008. gada 10. novembra vēstulēs, bet sniegtās atbildes bija nepilnīgas.

| (2) | Tādēļ 2009. gada 3. martā Komisija izdeva rīkojumu sniegt informāciju saskaņā ar 10. panta 3. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta (2) piemērošanai (3), pieprasot Grieķijai sniegt visu vajadzīgo informāciju, lai būtu iespējams novērtēt, vai uzņēmums United Textiles bija saņēmis valsts atbalstu un vai šāds atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Grieķija pieprasīto informāciju sniedza 2009. gada 11. marta vēstulē. |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ 2009. gada 3. martā Komisija izdeva rīkojumu sniegt informāciju saskaņā ar 10. panta 3. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta (2) piemērošanai (3), pieprasot Grieķijai sniegt visu vajadzīgo informāciju, lai būtu iespējams novērtēt, vai uzņēmums United Textiles bija saņēmis valsts atbalstu un vai šāds atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Grieķija pieprasīto informāciju sniedza 2009. gada 11. marta vēstulē.

| (3) | Komisija 2009. gada 20. marta, 2010. gada 8. februāra, 2010. gada 17. marta, 2010. gada 19. jūlija un 2010. gada 23. augusta vēstulēs pieprasīja plašāku informāciju par 1. apsvērumā minēto valsts atbalsta pasākumu un vairākiem papildu pasākumiem saistībā ar United Textiles un aizdevējbankām. Grieķijas iestādes sniedza atbildes 2009. gada 7. aprīļa, 2010. gada 25. februāra, 2010. gada 26. marta, 2010. gada 13. augusta un 2010. gada 30. augusta vēstulēs. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2009. gada 20. marta, 2010. gada 8. februāra, 2010. gada 17. marta, 2010. gada 19. jūlija un 2010. gada 23. augusta vēstulēs pieprasīja plašāku informāciju par 1. apsvērumā minēto valsts atbalsta pasākumu un vairākiem papildu pasākumiem saistībā ar United Textiles un aizdevējbankām. Grieķijas iestādes sniedza atbildes 2009. gada 7. aprīļa, 2010. gada 25. februāra, 2010. gada 26. marta, 2010. gada 13. augusta un 2010. gada 30. augusta vēstulēs.

| (4) | Pēc Grieķijas iestāžu pieprasījuma 2010. gada 7. jūlijā tika organizēta sanāksme. Šajā sanāksmē iesniedza jaunu United Textiles pārstrukturēšanas plānu. Uzņēmums atzina, ka jaunais plāns nav saistīts ar iepriekšējiem pārstrukturēšanas pasākumiem, kas tika īstenoti 2007. gadā un bija nesekmīgi. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Grieķijas iestāžu pieprasījuma 2010. gada 7. jūlijā tika organizēta sanāksme. Šajā sanāksmē iesniedza jaunu United Textiles pārstrukturēšanas plānu. Uzņēmums atzina, ka jaunais plāns nav saistīts ar iepriekšējiem pārstrukturēšanas pasākumiem, kas tika īstenoti 2007. gadā un bija nesekmīgi.

| (5) | Komisija 2010. gada 27. oktobra vēstulē informēja Grieķiju par lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk – LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz šādiem pasākumiem:






  a) | valsts garantiju, kas piešķirta 2007. gada maijā; |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisija 2010. gada 27. oktobra vēstulē informēja Grieķiju par lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk – LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz šādiem pasākumiem:

a)

valsts garantiju, kas piešķirta 2007. gada maijā;

| b) | sociālā nodrošinājuma iemaksu parādu maksājumu termiņu pārskatīšanu, ko īstenoja 2009. gadā; |
| --- | --- |

b)

sociālā nodrošinājuma iemaksu parādu maksājumu termiņu pārskatīšanu, ko īstenoja 2009. gadā;

| c) | valsts garantiju, kas piešķirta 2010. gada jūnijā. |
| --- | --- |

c)

valsts garantiju, kas piešķirta 2010. gada jūnijā.

| (6) | Grieķija savas piezīmes par Komisijas lēmumu sākt procedūru (turpmāk – procedūras sākšanas lēmums) iesniedza 2010. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(6)

Grieķija savas piezīmes par Komisijas lēmumu sākt procedūru (turpmāk – procedūras sākšanas lēmums) iesniedza 2010. gada 31. decembrī.

| (7) | Procedūras sākšanas lēmumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par minētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(7)

Procedūras sākšanas lēmumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par minētajiem pasākumiem.

| (8) | Komisija 2011. gada 7. un 9. februārī saņēma piezīmes no United Textiles. Piezīmes pārsūtīja Grieķijai, kurai deva iespēju sniegt savas piezīmes par tām. Grieķijas piezīmes saņēma 2011. gada 4. maijā. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2011. gada 7. un 9. februārī saņēma piezīmes no United Textiles. Piezīmes pārsūtīja Grieķijai, kurai deva iespēju sniegt savas piezīmes par tām. Grieķijas piezīmes saņēma 2011. gada 4. maijā.

| (9) | Komisija 2011. gada 28. jūlijā Grieķijas iestādēm pieprasīja papildu informāciju, un Grieķija sniedza atbildi 2011. gada 30. augusta vēstulē. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2011. gada 28. jūlijā Grieķijas iestādēm pieprasīja papildu informāciju, un Grieķija sniedza atbildi 2011. gada 30. augusta vēstulē.

| (10) | Pēc Grieķijas iestāžu pieprasījuma 2011. gada 4. aprīlī tika organizēta sanāksme. Šajā sanāksmē Grieķijas iestādes iepazīstināja ar argumentu attiecībā uz iespējamiem atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Grieķijas iestāžu pieprasījuma 2011. gada 4. aprīlī tika organizēta sanāksme. Šajā sanāksmē Grieķijas iestādes iepazīstināja ar argumentu attiecībā uz iespējamiem atbalsta pasākumiem.

II.   IESPĒJAMĀ ATBALSTA SĪKĀKS APRAKSTS

II.a.   Iespējamie atbalsta saņēmēji

| (11) | United Textiles ir liels Grieķijas tekstiluzņēmums, kas ietverts Atēnu biržas sarakstā. No kopējiem pārdošanas ieņēmumiem 2008. gadā 45 % tika gūti Grieķijā (2007. gadā – 38 %), 54 % tika gūti citās ES valstīs (2007. gadā – 60 %) un 1 % tika gūts ārpuskopienas valstīs (2007. gadā – 2 %). |
| --- | --- |

(11)

United Textiles ir liels Grieķijas tekstiluzņēmums, kas ietverts Atēnu biržas sarakstā. No kopējiem pārdošanas ieņēmumiem 2008. gadā 45 % tika gūti Grieķijā (2007. gadā – 38 %), 54 % tika gūti citās ES valstīs (2007. gadā – 60 %) un 1 % tika gūts ārpuskopienas valstīs (2007. gadā – 2 %).

| (12) | Aktīvu kopējā vērtība 2009. gadā bija EUR 201,7 miljoni un apgrozījums – EUR 4,5 miljoni (krājumu ierobežota realizācija). Iepriekšējo gadu pārdošanas ieņēmumi bija EUR 30,6 miljoni 2008. gadā un EUR 74,7 miljoni 2007. gadā. Darbinieku skaits 2009. gada beigās bija 839. Uzņēmumam ir četri meitasuzņēmumi trijās valstīs – Bulgārijā, Albānijā un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. Tā galvenais akcionārs ir ārzonas uzņēmums European Textiles Investments Ltd (Maurīcija). |
| --- | --- |

(12)

Aktīvu kopējā vērtība 2009. gadā bija EUR 201,7 miljoni un apgrozījums – EUR 4,5 miljoni (krājumu ierobežota realizācija). Iepriekšējo gadu pārdošanas ieņēmumi bija EUR 30,6 miljoni 2008. gadā un EUR 74,7 miljoni 2007. gadā. Darbinieku skaits 2009. gada beigās bija 839. Uzņēmumam ir četri meitasuzņēmumi trijās valstīs – Bulgārijā, Albānijā un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. Tā galvenais akcionārs ir ārzonas uzņēmums European Textiles Investments Ltd (Maurīcija).

| (13) | Uzņēmums United Textiles ražo apģērbus, šķiedras un audumus. Savu produkciju tas pārdod gan vairumtirdzniecības, gan mazumtirdzniecības tirgū. Uzņēmumam ir 12 ražotnes dažādos Grieķijas apgabalos. Kopš 2008. gada šīs ražotnes un 12. apsvērumā minēto meitasuzņēmumu ražotnes nedarbojas, jo trūkst apgrozāmā kapitāla. |
| --- | --- |

(13)

Uzņēmums United Textiles ražo apģērbus, šķiedras un audumus. Savu produkciju tas pārdod gan vairumtirdzniecības, gan mazumtirdzniecības tirgū. Uzņēmumam ir 12 ražotnes dažādos Grieķijas apgabalos. Kopš 2008. gada šīs ražotnes un 12. apsvērumā minēto meitasuzņēmumu ražotnes nedarbojas, jo trūkst apgrozāmā kapitāla.

| (14) | Uzņēmuma situācija ir pastāvīgi pasliktinājusies vismaz kopš 2004. gada, kad sāka pakāpeniski samazināties pārdošanas ieņēmumi un ieņēmumi pirms nodokļu samaksas bija negatīvi, savukārt kopš 2008. gada kapitāla vērtība ir negatīva. Negatīva kapitāla vērtība nozīmē, ka saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem uzņēmumu var slēgt (5). |
| --- | --- |

(14)

Uzņēmuma situācija ir pastāvīgi pasliktinājusies vismaz kopš 2004. gada, kad sāka pakāpeniski samazināties pārdošanas ieņēmumi un ieņēmumi pirms nodokļu samaksas bija negatīvi, savukārt kopš 2008. gada kapitāla vērtība ir negatīva. Negatīva kapitāla vērtība nozīmē, ka saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem uzņēmumu var slēgt (5).

| (15) | Kā norādīts uzņēmuma gada pārskatos, kopš 2001. gada ir ticis ierobežots aizdevējbanku atbalsts un samazinātas kredītlīnijas un aizdevumi. Kopš 2008. gada jūnija liela daļa uzņēmuma darbību ir apturētas. Savukārt 2009. gada martā ražošana tika apturēta gandrīz pilnībā. Uzņēmuma galvenais akcionārs 2008. gada jūlijā izlēma nepiedalīties paredzētajā kapitāla palielināšanā. Kopš 2008. gada maksājumi gandrīz visām uzņēmuma bankām tiek kavēti. Kopš 2010. gada februāra ir apturēta uzņēmuma akciju tirdzniecība Atēnu biržā. Saskaņā ar United Textiles publicētajiem paziņojumiem tā tīmekļa vietnē (6) un Atēnu biržas tīmekļa vietnē (7) uzņēmuma 2010. gada finanšu pārskati netika publicēti, jo tā darbība bija apturēta un joprojām nebija atjaunota arī 2011. gada 29. augustā, kad publicēts jaunākais pieejamais paziņojums. |
| --- | --- |

(15)

Kā norādīts uzņēmuma gada pārskatos, kopš 2001. gada ir ticis ierobežots aizdevējbanku atbalsts un samazinātas kredītlīnijas un aizdevumi. Kopš 2008. gada jūnija liela daļa uzņēmuma darbību ir apturētas. Savukārt 2009. gada martā ražošana tika apturēta gandrīz pilnībā. Uzņēmuma galvenais akcionārs 2008. gada jūlijā izlēma nepiedalīties paredzētajā kapitāla palielināšanā. Kopš 2008. gada maksājumi gandrīz visām uzņēmuma bankām tiek kavēti. Kopš 2010. gada februāra ir apturēta uzņēmuma akciju tirdzniecība Atēnu biržā. Saskaņā ar United Textiles publicētajiem paziņojumiem tā tīmekļa vietnē (6) un Atēnu biržas tīmekļa vietnē (7) uzņēmuma 2010. gada finanšu pārskati netika publicēti, jo tā darbība bija apturēta un joprojām nebija atjaunota arī 2011. gada 29. augustā, kad publicēts jaunākais pieejamais paziņojums.

| (16) | Šādas Grieķijas bankas sniedz aizdevumus United Textiles un ir iesaistītas šeit aplūkotajos valsts atbalsta pasākumos: Ethnikí Trápeza tis Elládos (Grieķijas Valsts banka), Emporikí Trápeza (komercbanka Emporiki Bank), Agrotikí Trápeza tis Elládos (Grieķijas Lauksaimniecības banka), Alpha Bank un Eurobank. Tās visas ir komercbankas, kas piedāvā pilnu finanšu produktu un pakalpojumu klāstu. Tām visām ir meitasuzņēmumi citās Eiropas Savienības valstīs, proti, Apvienotajā Karalistē, Bulgārijā, Francijā, Kiprā, Luksemburgā, Nīderlandē, Polijā, Rumānijā un Vācijā (8). |
| --- | --- |

(16)

Šādas Grieķijas bankas sniedz aizdevumus United Textiles un ir iesaistītas šeit aplūkotajos valsts atbalsta pasākumos: Ethnikí Trápeza tis Elládos (Grieķijas Valsts banka), Emporikí Trápeza (komercbanka Emporiki Bank), Agrotikí Trápeza tis Elládos (Grieķijas Lauksaimniecības banka), Alpha Bank un Eurobank. Tās visas ir komercbankas, kas piedāvā pilnu finanšu produktu un pakalpojumu klāstu. Tām visām ir meitasuzņēmumi citās Eiropas Savienības valstīs, proti, Apvienotajā Karalistē, Bulgārijā, Francijā, Kiprā, Luksemburgā, Nīderlandē, Polijā, Rumānijā un Vācijā (8).

II.b.   Pārbaudāmie pasākumi

| (17) | Laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam tika īstenoti trīs valsts pasākumi attiecībā uz uzņēmumu United Textiles, kuri varētu būt saistīti ar valsts atbalstu. Šie pasākumi ir izklāstīti 18.–23. punktā. |
| --- | --- |

(17)

Laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam tika īstenoti trīs valsts pasākumi attiecībā uz uzņēmumu United Textiles, kuri varētu būt saistīti ar valsts atbalstu. Šie pasākumi ir izklāstīti 18.–23. punktā.

1. pasākums.   Valsts garantija, kas piešķirta 2007. gada maijā

| (18) | Grieķijas Valsts bankai, kas ir viena no United Textiles aizdevējbankām, 2007. gada 30. maijā piešķīra valsts garantiju jaunam aizdevumam, kas ietvertu: a) esošā aizdevuma EUR 7,5 miljonu apmērā maksājumu termiņu pārskatīšanu un b) jaunu aizdevumu EUR 12,5 miljonu apmērā. Valsts garantija sedza 80 % no aizdevuma. Jaunā aizdevuma procentu likmi veidoja sešu mēnešu EURIBOR likme plus likmju starpība 1,85 % (9), kas 2007. gada 30. maijā kopā veidoja kopējo procentu likmi 6,10 % apmērā. Valsts garantija neparedzēja nekādu iemaksu. Saskaņā ar iesniegto maksājumu termiņu pārskatīšanas līgumu esošo aizdevumu nodrošināja pamatlīdzekļiem piemērota hipotēka. Kā norādīts uzņēmuma United Textiles 2007., 2008. un 2009. gada pārskatā, jauno aizdevumu nodrošināja galvenā akcionāra sniegta garantija, turklāt bija paredzēts, ka tam jābūt nodrošinātam ar ieķīlātiem aktīviem, taču nav atsauces uz šādu ķīlu sniegšanu. |
| --- | --- |

(18)

Grieķijas Valsts bankai, kas ir viena no United Textiles aizdevējbankām, 2007. gada 30. maijā piešķīra valsts garantiju jaunam aizdevumam, kas ietvertu: a) esošā aizdevuma EUR 7,5 miljonu apmērā maksājumu termiņu pārskatīšanu un b) jaunu aizdevumu EUR 12,5 miljonu apmērā. Valsts garantija sedza 80 % no aizdevuma. Jaunā aizdevuma procentu likmi veidoja sešu mēnešu EURIBOR likme plus likmju starpība 1,85 % (9), kas 2007. gada 30. maijā kopā veidoja kopējo procentu likmi 6,10 % apmērā. Valsts garantija neparedzēja nekādu iemaksu. Saskaņā ar iesniegto maksājumu termiņu pārskatīšanas līgumu esošo aizdevumu nodrošināja pamatlīdzekļiem piemērota hipotēka. Kā norādīts uzņēmuma United Textiles 2007., 2008. un 2009. gada pārskatā, jauno aizdevumu nodrošināja galvenā akcionāra sniegta garantija, turklāt bija paredzēts, ka tam jābūt nodrošinātam ar ieķīlātiem aktīviem, taču nav atsauces uz šādu ķīlu sniegšanu.

| (19) | Garantiju piešķīra saskaņā ar valdības 2007. gada 26. janvāra lēmumu (Lēmums Nr. 2/75172/0025/26.01.2007.). Lēmumā bija paredzēts, ka valsts garantijas var piešķirt esošiem aizdevumiem rūpniecības, kalnrūpniecības, mājlopu audzēšanas un viesnīcu uzņēmumiem, kas atrodas Imatijas prefektūrā (kur atrodas United Textiles ražošanas vienības). Shēma neizslēdza grūtībās nonākušus uzņēmumus un neparedzēja nekādas iemaksas veikšanu par valsts garantiju. Tajā nebija noteikti nekādi objektīvi kritēriji atbalsta saņēmēju atlasei. Shēma nav paziņota saskaņā ar LESD 108. pantu, tādēļ Komisija patur tiesības izskatīt jebkādus citus valsts pasākumus, kas, iespējams, ir īstenoti saskaņā ar to. |
| --- | --- |

(19)

Garantiju piešķīra saskaņā ar valdības 2007. gada 26. janvāra lēmumu (Lēmums Nr. 2/75172/0025/26.01.2007.). Lēmumā bija paredzēts, ka valsts garantijas var piešķirt esošiem aizdevumiem rūpniecības, kalnrūpniecības, mājlopu audzēšanas un viesnīcu uzņēmumiem, kas atrodas Imatijas prefektūrā (kur atrodas United Textiles ražošanas vienības). Shēma neizslēdza grūtībās nonākušus uzņēmumus un neparedzēja nekādas iemaksas veikšanu par valsts garantiju. Tajā nebija noteikti nekādi objektīvi kritēriji atbalsta saņēmēju atlasei. Shēma nav paziņota saskaņā ar LESD 108. pantu, tādēļ Komisija patur tiesības izskatīt jebkādus citus valsts pasākumus, kas, iespējams, ir īstenoti saskaņā ar to.

| (20) | Pamatojoties uz garantiju, 2007. gada 11. oktobrī tika parakstīti aizdevumu līgumi. |
| --- | --- |

(20)

Pamatojoties uz garantiju, 2007. gada 11. oktobrī tika parakstīti aizdevumu līgumi.

2. pasākums.   Sociālā nodrošinājuma iemaksu parādu maksājumu termiņu pārskatīšana

| (21) | Grieķijas iestādes 2009. gada 25. maijā pārskatīja uzņēmuma maksājumu termiņus sociālā nodrošinājuma iemaksu parādiem par laikposmu no 2004. līdz 2009. gadam, kas veidoja EUR 14,57 miljonus un kas pēc pārskatīšanas bija jāsamaksā 96 mēneša maksājumos, no kuriem katrs bija EUR 0,19 miljoni. Maksājumu termiņu pārskatīšanu īstenoja saskaņā ar Likumu Nr. 3762/2009 (10). Daži no parādiem, kam tika pārskatīti maksājumu termiņi, bija jau ietverti iepriekšējā maksājumu termiņu pārskatīšanā, kas netika ievērota. Saskaņā ar sniegto informāciju šķiet, ka United Textiles līdz šim nav veicis nevienu no šiem maksājumiem. |
| --- | --- |

(21)

Grieķijas iestādes 2009. gada 25. maijā pārskatīja uzņēmuma maksājumu termiņus sociālā nodrošinājuma iemaksu parādiem par laikposmu no 2004. līdz 2009. gadam, kas veidoja EUR 14,57 miljonus un kas pēc pārskatīšanas bija jāsamaksā 96 mēneša maksājumos, no kuriem katrs bija EUR 0,19 miljoni. Maksājumu termiņu pārskatīšanu īstenoja saskaņā ar Likumu Nr. 3762/2009 (10). Daži no parādiem, kam tika pārskatīti maksājumu termiņi, bija jau ietverti iepriekšējā maksājumu termiņu pārskatīšanā, kas netika ievērota. Saskaņā ar sniegto informāciju šķiet, ka United Textiles līdz šim nav veicis nevienu no šiem maksājumiem.

3. pasākums.   Valsts garantija, kas piešķirta 2009. gada oktobrī un 2010. gada jūnijā

| (22) | Saskaņā ar valdības Lēmumu Nr. 2/35129/0025 Grieķijas valsts 2010. gada 30. jūnijā piešķīra garantiju United Textiles aizdevējbankām, proti, Grieķijas Valsts bankai, Emporiki Bank, Grieķijas Lauksaimniecības bankai, Alpha Bank un Eurobank. Garantijas sedza plānotu jaunu sindicēto aizdevumu EUR 63,6 miljonu apmērā, kas tika sadalīts trīs daļās šādām vajadzībām:






  a) | EUR 36,6 miljoni, lai pārskatītu maksājumu termiņus aizdevumiem, ko aizdevējbankas uzņēmumam piešķīrušas laikposmā no 2008. gada augusta līdz 2009. gada septembrim; saskaņā ar pieejamo informāciju šo aizdevumu procentu likmes veidoja trīs mēnešu un sešu mēnešu EURIBOR likme plus 1,25–3 %; tāpat saskaņā ar pieejamo informāciju ir zināms, ka šos aizdevumus sākotnēji nesedza valsts garantija; |
| --- | --- | --- |

(22)

Saskaņā ar valdības Lēmumu Nr. 2/35129/0025 Grieķijas valsts 2010. gada 30. jūnijā piešķīra garantiju United Textiles aizdevējbankām, proti, Grieķijas Valsts bankai, Emporiki Bank, Grieķijas Lauksaimniecības bankai, Alpha Bank un Eurobank. Garantijas sedza plānotu jaunu sindicēto aizdevumu EUR 63,6 miljonu apmērā, kas tika sadalīts trīs daļās šādām vajadzībām:

a)

EUR 36,6 miljoni, lai pārskatītu maksājumu termiņus aizdevumiem, ko aizdevējbankas uzņēmumam piešķīrušas laikposmā no 2008. gada augusta līdz 2009. gada septembrim; saskaņā ar pieejamo informāciju šo aizdevumu procentu likmes veidoja trīs mēnešu un sešu mēnešu EURIBOR likme plus 1,25–3 %; tāpat saskaņā ar pieejamo informāciju ir zināms, ka šos aizdevumus sākotnēji nesedza valsts garantija;

| b) | EUR 15 miljoni, lai finansētu nesamaksāto parādu atmaksu, kas uzņēmumam bija jāatlīdzina valstij, piegādātājiem un darbiniekiem; |
| --- | --- |

b)

EUR 15 miljoni, lai finansētu nesamaksāto parādu atmaksu, kas uzņēmumam bija jāatlīdzina valstij, piegādātājiem un darbiniekiem;

| c) | EUR 12 miljoni, lai finansētu ieguldījumus un darbības izdevumus. |
| --- | --- |

c)

EUR 12 miljoni, lai finansētu ieguldījumus un darbības izdevumus.

| (23) | Plānotā pakārtotā sindicētā aizdevuma paredzētais ilgums bija deviņi gadi. Valdības lēmumā, ar ko piešķīra garantiju, proti, Lēmumā Nr. 2/35129/0025, nebija noteiktas nekādas aizdevumu procentu likmes, kuras būtu jāsedz. Lēmumā bija vienīgi noteikts, ka aizdevumiem jāpiemēro tirgus likme. Valsts garantija sedza 80 % no aizdevuma. Valstij bija paredzēts saņemt gada iemaksu 2 % apmērā no nesamaksātās summas gada vidējā rādītāja. Papildus valsts garantijai aizdevējbankām bija paredzēts saņemt jaunā aizdevuma nodrošinājumu uzņēmuma ieķīlāto akciju veidā vismaz par 25,9 % no visām akcijām un pirmās šķiras hipotēkas attiecībā uz uzņēmuma nekustamajiem īpašumiem. Valsts šai garantijai nesaņemtu nekādu nodrošinājumu, taču, ja garantija tiktu izmantota, nodrošinājums būtu jānodod valstij. |
| --- | --- |

(23)

Plānotā pakārtotā sindicētā aizdevuma paredzētais ilgums bija deviņi gadi. Valdības lēmumā, ar ko piešķīra garantiju, proti, Lēmumā Nr. 2/35129/0025, nebija noteiktas nekādas aizdevumu procentu likmes, kuras būtu jāsedz. Lēmumā bija vienīgi noteikts, ka aizdevumiem jāpiemēro tirgus likme. Valsts garantija sedza 80 % no aizdevuma. Valstij bija paredzēts saņemt gada iemaksu 2 % apmērā no nesamaksātās summas gada vidējā rādītāja. Papildus valsts garantijai aizdevējbankām bija paredzēts saņemt jaunā aizdevuma nodrošinājumu uzņēmuma ieķīlāto akciju veidā vismaz par 25,9 % no visām akcijām un pirmās šķiras hipotēkas attiecībā uz uzņēmuma nekustamajiem īpašumiem. Valsts šai garantijai nesaņemtu nekādu nodrošinājumu, taču, ja garantija tiktu izmantota, nodrošinājums būtu jānodod valstij.

| (24) | Saskaņā ar valdības Lēmumu Nr. 2/35129/0025 2010. gada jūnijā piešķirtā garantija atcēla iepriekš 2009. gada 2. oktobrī piešķirto garantiju (valdības Lēmums Nr. 2/71055/0025). Šī iepriekšējā garantija tika piešķirta jaunam aizdevumam EUR 40 miljonu apmērā, kas tāpat bija paredzēts, lai finansētu uzņēmumam laikposmā no 2008. gada augusta līdz 2009. gada februārim piešķirto aizdevumu maksājumu termiņu pārskatīšanu (sk. 22. apsvēruma a) punktu). Taču šis aizdevums EUR 40 miljonu apmērā netika izmaksāts, tādēļ 2009. gada oktobra garantija netika izmantota. Tā vietā šo garantiju aizstāja ar jauno 2010. gada jūnija garantiju, kas sedza sindicēto aizdevumu EUR 63,6 miljonu apmērā. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju šo izmaiņu iemesls bija tāds, ka aizdevums EUR 40 miljonu apmērā vairs nebija pietiekams, lai segtu uzņēmuma likviditātes vajadzības. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar valdības Lēmumu Nr. 2/35129/0025 2010. gada jūnijā piešķirtā garantija atcēla iepriekš 2009. gada 2. oktobrī piešķirto garantiju (valdības Lēmums Nr. 2/71055/0025). Šī iepriekšējā garantija tika piešķirta jaunam aizdevumam EUR 40 miljonu apmērā, kas tāpat bija paredzēts, lai finansētu uzņēmumam laikposmā no 2008. gada augusta līdz 2009. gada februārim piešķirto aizdevumu maksājumu termiņu pārskatīšanu (sk. 22. apsvēruma a) punktu). Taču šis aizdevums EUR 40 miljonu apmērā netika izmaksāts, tādēļ 2009. gada oktobra garantija netika izmantota. Tā vietā šo garantiju aizstāja ar jauno 2010. gada jūnija garantiju, kas sedza sindicēto aizdevumu EUR 63,6 miljonu apmērā. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju šo izmaiņu iemesls bija tāds, ka aizdevums EUR 40 miljonu apmērā vairs nebija pietiekams, lai segtu uzņēmuma likviditātes vajadzības.

| (25) | Neraugoties uz garantiju, pakārtotais aizdevums netika piešķirts. Ņemot vērā uzņēmuma nopietnās grūtības, bankas nav parakstījušas aizdevuma līgumu un nav izmaksājušas aizdevumu. |
| --- | --- |

(25)

Neraugoties uz garantiju, pakārtotais aizdevums netika piešķirts. Ņemot vērā uzņēmuma nopietnās grūtības, bankas nav parakstījušas aizdevuma līgumu un nav izmaksājušas aizdevumu.

III.   FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (26) | Komisija 2010. gada 27. oktobra procedūras sākšanas lēmumā pauda šaubas par to, vai 2007. gada valsts garantijas (1. pasākums) un 2010. gada valsts garantijas (3. pasākums) noteikumi atbilst tirgus apstākļiem un ir saskaņā ar Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (11) (turpmāk – paziņojums par garantijām). |
| --- | --- |

(26)

Komisija 2010. gada 27. oktobra procedūras sākšanas lēmumā pauda šaubas par to, vai 2007. gada valsts garantijas (1. pasākums) un 2010. gada valsts garantijas (3. pasākums) noteikumi atbilst tirgus apstākļiem un ir saskaņā ar Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (11) (turpmāk – paziņojums par garantijām).

| (27) | Attiecībā uz nesamaksāto sociālā nodrošinājuma iemaksu maksājumu termiņu pārskatīšanu (2. pasākums) Komisija 2010. gada 27. oktobra procedūras sākšanas lēmumā apšaubīja, vai privāts kreditors būtu pieņēmis jebkāda veida parāda maksājumu termiņu pārskatīšanu attiecīgajos apstākļos. Parāda nokavētās atmaksas saņemšanas izredzes nebija lielas, jo United Textiles jau bija nonācis nopietnās finanšu grūtībās un bija apturējis lielāko daļu ražošanas darbību. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz nesamaksāto sociālā nodrošinājuma iemaksu maksājumu termiņu pārskatīšanu (2. pasākums) Komisija 2010. gada 27. oktobra procedūras sākšanas lēmumā apšaubīja, vai privāts kreditors būtu pieņēmis jebkāda veida parāda maksājumu termiņu pārskatīšanu attiecīgajos apstākļos. Parāda nokavētās atmaksas saņemšanas izredzes nebija lielas, jo United Textiles jau bija nonācis nopietnās finanšu grūtībās un bija apturējis lielāko daļu ražošanas darbību.

| (28) | Tādējādi Komisija nebija pārliecināta, vai pasākumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, ir nelikumīgs valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē vai arī tie ir saderīgi ar LESD. |
| --- | --- |

(28)

Tādējādi Komisija nebija pārliecināta, vai pasākumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, ir nelikumīgs valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē vai arī tie ir saderīgi ar LESD.

IV.   GRIEĶIJAS UN ATBALSTA SAŅĒMĒJA PIEZĪMES

| (29) | Grieķijas iestāžu un atbalsta saņēmēja, uzņēmuma United Textiles, sniegto informāciju par attiecīgajiem pasākumiem var rezumēt, kā izklāstīts turpmāk. |
| --- | --- |

(29)

Grieķijas iestāžu un atbalsta saņēmēja, uzņēmuma United Textiles, sniegto informāciju par attiecīgajiem pasākumiem var rezumēt, kā izklāstīts turpmāk.

IV.a.   1. pasākums. Valsts garantija, kas piešķirta 2007. gada maijā

| (30) | Attiecībā uz 1. pasākumu Grieķijas un atbalsta saņēmēja iesniegtās piezīmes lielā mērā sakrīt, un Komisija tās rezumēs kopā. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz 1. pasākumu Grieķijas un atbalsta saņēmēja iesniegtās piezīmes lielā mērā sakrīt, un Komisija tās rezumēs kopā.

| (31) | Grieķija un atbalsta saņēmējs atzīst, ka 2007. gada garantijas laikā uzņēmums atradās grūtībās, ko, viņuprāt, izraisīja starptautiskā konkurence no valstīm, kurās ir zemākas izmaksas. Grieķija atzīst, ka tā piešķīra garantijas. |
| --- | --- |

(31)

Grieķija un atbalsta saņēmējs atzīst, ka 2007. gada garantijas laikā uzņēmums atradās grūtībās, ko, viņuprāt, izraisīja starptautiskā konkurence no valstīm, kurās ir zemākas izmaksas. Grieķija atzīst, ka tā piešķīra garantijas.

| (32) | Grieķija un atbalsta saņēmējs izvirza argumentu, ka 2007. gada garantija nebija atbalsts, jo tā nebija selektīva, proti, tā nebija paredzēta vienīgi United Textiles, bet gan tika piešķirta, pamatojoties uz valdības lēmumu, kas attiecās ne tikai uz United Textiles, bet arī uz citiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(32)

Grieķija un atbalsta saņēmējs izvirza argumentu, ka 2007. gada garantija nebija atbalsts, jo tā nebija selektīva, proti, tā nebija paredzēta vienīgi United Textiles, bet gan tika piešķirta, pamatojoties uz valdības lēmumu, kas attiecās ne tikai uz United Textiles, bet arī uz citiem uzņēmumiem.

| (33) | Grieķija un atbalsta saņēmējs izvirza turpmāku argumentu, ka 2007. gada garantija tika piešķirta saskaņā ar Grieķijas Likumu Nr. 2322/1995, kas ļāva finanšu ministram piešķirt valsts garantijas banku iestādēm aizdevumiem, ar kuriem tiek pārskatīti maksājumu termiņi vai nodrošināts jauns apgrozāmais kapitāls. |
| --- | --- |

(33)

Grieķija un atbalsta saņēmējs izvirza turpmāku argumentu, ka 2007. gada garantija tika piešķirta saskaņā ar Grieķijas Likumu Nr. 2322/1995, kas ļāva finanšu ministram piešķirt valsts garantijas banku iestādēm aizdevumiem, ar kuriem tiek pārskatīti maksājumu termiņi vai nodrošināts jauns apgrozāmais kapitāls.

| (34) | Grieķija un atbalsta saņēmējs apgalvo, ka pirms garantijas saņemšanas uzņēmums Grieķijas iestādēm iesniedza pārstrukturēšanas plānu ar banku finansējumu un bez valsts garantijas. Komisijai šāds pārstrukturēšanas plāns nav oficiāli iesniegts. |
| --- | --- |

(34)

Grieķija un atbalsta saņēmējs apgalvo, ka pirms garantijas saņemšanas uzņēmums Grieķijas iestādēm iesniedza pārstrukturēšanas plānu ar banku finansējumu un bez valsts garantijas. Komisijai šāds pārstrukturēšanas plāns nav oficiāli iesniegts.

| (35) | Grieķija arī argumentē, ka 2007. gada garantija tika piešķirta saskaņā ar Eiropas Savienības valsts atbalsta noteikumiem. Grieķija norāda, ka garantija nesedza vairāk par 80 % un tika piešķirta aizdevumiem ar tirgus procentu likmēm. Grieķija apgalvo, ka aizdevums bija pienācīgi nodrošināts ar ieķīlātu īpašumu un akcionāru sniegtām personiskām garantijām un ka to piešķīra konkrētam darījumam un uz konkrētu laiku. |
| --- | --- |

(35)

Grieķija arī argumentē, ka 2007. gada garantija tika piešķirta saskaņā ar Eiropas Savienības valsts atbalsta noteikumiem. Grieķija norāda, ka garantija nesedza vairāk par 80 % un tika piešķirta aizdevumiem ar tirgus procentu likmēm. Grieķija apgalvo, ka aizdevums bija pienācīgi nodrošināts ar ieķīlātu īpašumu un akcionāru sniegtām personiskām garantijām un ka to piešķīra konkrētam darījumam un uz konkrētu laiku.

| (36) | Grieķija un atbalsta saņēmējs izvirza argumentu, ka atbalsta saņēmējs ir viens no Grieķijas lielākajiem tekstiluzņēmumiem, kas nodarbina lielu darbaspēku un galvenokārt darbojas reģionos netālu no robežām. |
| --- | --- |

(36)

Grieķija un atbalsta saņēmējs izvirza argumentu, ka atbalsta saņēmējs ir viens no Grieķijas lielākajiem tekstiluzņēmumiem, kas nodarbina lielu darbaspēku un galvenokārt darbojas reģionos netālu no robežām.

| (37) | Grieķija un atbalsta saņēmējs arī apgalvo, ka Grieķijas Valsts banka (aizdevējbanka) ir piekritusi atteikties no valsts garantijas un tās vietā pieņemt uzņēmumam United Textiles piederošu nekustamā īpašuma aktīvu hipotēku, kas atsauktu garantiju. |
| --- | --- |

(37)

Grieķija un atbalsta saņēmējs arī apgalvo, ka Grieķijas Valsts banka (aizdevējbanka) ir piekritusi atteikties no valsts garantijas un tās vietā pieņemt uzņēmumam United Textiles piederošu nekustamā īpašuma aktīvu hipotēku, kas atsauktu garantiju.

| (38) | Visbeidzot, Grieķija un atbalsta saņēmējs argumentē, ka garantija ir ietverta 2010. gada garantijā, tātad uzņēmuma aizdevumu atmaksāšanai tiek piemērota integrēta pieeja. |
| --- | --- |

(38)

Visbeidzot, Grieķija un atbalsta saņēmējs argumentē, ka garantija ir ietverta 2010. gada garantijā, tātad uzņēmuma aizdevumu atmaksāšanai tiek piemērota integrēta pieeja.

IV.b.   2. pasākums. Sociālā nodrošinājuma iemaksu parādu maksājumu termiņu pārskatīšana

| (39) | Grieķija un atbalsta saņēmējs apgalvo, ka pasākuma pamatā ir Likums Nr. 3762/2009, kas ir vispārējs likums, kurš piemērojams visiem uzņēmumiem ar nokavētiem vai nesamaksātiem valsts apdrošināšanas maksājumiem; tādējādi pasākums nav selektīvs. |
| --- | --- |

(39)

Grieķija un atbalsta saņēmējs apgalvo, ka pasākuma pamatā ir Likums Nr. 3762/2009, kas ir vispārējs likums, kurš piemērojams visiem uzņēmumiem ar nokavētiem vai nesamaksātiem valsts apdrošināšanas maksājumiem; tādējādi pasākums nav selektīvs.

IV.c.   3. pasākums. Valsts garantija, kas piešķirta 2010. gada jūnijā

| (40) | Grieķija atzīst 2010. gada garantijas piešķiršanu, norādot, ka tā to darīja tādēļ, ka iepriekšējā 2009. gada garantija (kas netika izmaksāta) vairs nebija pietiekama, lai segtu uzņēmuma likviditātes vajadzības, un ka 2009. gada garantija pēc tam tika ietverta 2010. gada garantijā. |
| --- | --- |

(40)

Grieķija atzīst 2010. gada garantijas piešķiršanu, norādot, ka tā to darīja tādēļ, ka iepriekšējā 2009. gada garantija (kas netika izmaksāta) vairs nebija pietiekama, lai segtu uzņēmuma likviditātes vajadzības, un ka 2009. gada garantija pēc tam tika ietverta 2010. gada garantijā.

| (41) | Grieķija izvirza argumentu, ka 2010. gada garantija atbilst Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk – Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes) (12) un nenodrošina priekšrocību United Textiles. Turklāt Grieķija apgalvo, ka nav pārkāpts princips par vienreizēja atbalsta piešķiršanu, kas noteikts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs, jo 2010. gada garantija aizstāj 2009. gada garantiju un izmaina vairākus 2007. gada garantijas noteikumus (sk. 1. pasākumu 18. apsvērumā). Tādējādi 2010. gada garantijas teksts, paredzot vienotus noteikumus, ietver visu klauzulu kopumu, kas reglamentē uzņēmuma aizdevumus. Grieķija arī norāda, ka garantija vēl nav spēkā, jo ministrijas atbildīgais departaments to vēl nav apstiprinājis. |
| --- | --- |

(41)

Grieķija izvirza argumentu, ka 2010. gada garantija atbilst Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk – Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes) (12) un nenodrošina priekšrocību United Textiles. Turklāt Grieķija apgalvo, ka nav pārkāpts princips par vienreizēja atbalsta piešķiršanu, kas noteikts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs, jo 2010. gada garantija aizstāj 2009. gada garantiju un izmaina vairākus 2007. gada garantijas noteikumus (sk. 1. pasākumu 18. apsvērumā). Tādējādi 2010. gada garantijas teksts, paredzot vienotus noteikumus, ietver visu klauzulu kopumu, kas reglamentē uzņēmuma aizdevumus. Grieķija arī norāda, ka garantija vēl nav spēkā, jo ministrijas atbildīgais departaments to vēl nav apstiprinājis.

| (42) | Visbeidzot, Grieķija ir informējusi Komisiju, ka 2010. gada garantija vēl nav izmantota, jo uzņēmums nav parakstījis nevienu aizdevuma līgumu ar nevienu no bankām un nav veikts neviens aizdevuma maksājums. Grieķijas iestādes vērš Komisijas uzmanību uz to, ka valdības lēmumā, ar ko apstiprina šo garantiju, proti, Lēmumā Nr. 2/35129/0025/28.06.2010., ir noteikts, ka pirmie divi aizdevuma maksājumi (EUR 36,6 miljoni un EUR 15 miljoni) bija jāizmaksā līdz 2010. gada 28. jūlijam, un ka šis datums ir pagājis, tā ka saskaņā ar garantijas noteikumiem to vairs faktiski nevar izmantot. |
| --- | --- |

(42)

Visbeidzot, Grieķija ir informējusi Komisiju, ka 2010. gada garantija vēl nav izmantota, jo uzņēmums nav parakstījis nevienu aizdevuma līgumu ar nevienu no bankām un nav veikts neviens aizdevuma maksājums. Grieķijas iestādes vērš Komisijas uzmanību uz to, ka valdības lēmumā, ar ko apstiprina šo garantiju, proti, Lēmumā Nr. 2/35129/0025/28.06.2010., ir noteikts, ka pirmie divi aizdevuma maksājumi (EUR 36,6 miljoni un EUR 15 miljoni) bija jāizmaksā līdz 2010. gada 28. jūlijam, un ka šis datums ir pagājis, tā ka saskaņā ar garantijas noteikumiem to vairs faktiski nevar izmantot.

| (43) | United Textiles izvirza argumentu, ka pakārtotais aizdevuma līgums nav parakstīts un attiecīgi nav noteikta nekāda procentu likme. Kad tas tiks paveikts, likme būs saskaņā ar tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

(43)

United Textiles izvirza argumentu, ka pakārtotais aizdevuma līgums nav parakstīts un attiecīgi nav noteikta nekāda procentu likme. Kad tas tiks paveikts, likme būs saskaņā ar tirgus noteikumiem.

| (44) | Attiecībā uz 2010. gada pārstrukturēšanas plānu (sk. 4. apsvērumā) United Textiles argumentē, ka tajā paredzēts būtiski samazināt ražošanu un ka prognozētā dzīvotspējas atgūšana tādējādi neizkropļo konkurenci. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz 2010. gada pārstrukturēšanas plānu (sk. 4. apsvērumā) United Textiles argumentē, ka tajā paredzēts būtiski samazināt ražošanu un ka prognozētā dzīvotspējas atgūšana tādējādi neizkropļo konkurenci.

V.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (45) | Komisija šajā sadaļā novērtēs pasākumus, pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem faktiem un Grieķijas un United Textiles izvirzītajiem argumentiem. Pirmkārt, Komisija novērtēs United Textiles statusu aplūkoto pasākumu īstenošanas laikā, lai noteiktu, vai uzņēmums bija vai nebija grūtībās nonācis uzņēmums (V.a. iedaļa). Otrkārt, Komisija novērtēs, vai aplūkotie pasākumi ir valsts atbalsts (V.b. iedaļa). Treškārt, ja pasākums ir atbalsts, Komisija novērtēs, vai šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu (V.c. iedaļa). |
| --- | --- |

(45)

Komisija šajā sadaļā novērtēs pasākumus, pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem faktiem un Grieķijas un United Textiles izvirzītajiem argumentiem. Pirmkārt, Komisija novērtēs United Textiles statusu aplūkoto pasākumu īstenošanas laikā, lai noteiktu, vai uzņēmums bija vai nebija grūtībās nonācis uzņēmums (V.a. iedaļa). Otrkārt, Komisija novērtēs, vai aplūkotie pasākumi ir valsts atbalsts (V.b. iedaļa). Treškārt, ja pasākums ir atbalsts, Komisija novērtēs, vai šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu (V.c. iedaļa).

V.a.   Uzņēmuma statuss

| (46) | Kā norādīts 14. un 15. apsvērumā un sīkāk parādīts 1. tabulā, uzņēmuma darbības un finanšu rezultāti laikposmā no 2004. līdz 2009. gadam būtiski pasliktinājās.

  1.   tabula



  United Textiles svarīgākie finanšu dati (EUR, miljoni) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apgrozījums | 154,3 | 97,5 | 64,6 | 74,7 (13) | 30,6 | 4,5 |
| Peļņa pirms nodokļiem | –89,6 | –61,3 | –49,3 | –38,5 | –62,4 | –60,6 |
| Uzkrātie zaudējumi | 264,1 | 316 | 378,3 | 418,7 | 481 | 520,3 (14) |
| Reģistrētais kapitāls | 276,3 | 283,3 | 280,8 | 288,9 | 290,4 | 290,4 (14) |
| Akcionāru kapitāls | 95,2 | 35,7 | 32,9 | 4,6 | –49,1 | – 111,5 |
| Parāds/kapitāls | 281 % | 692 % | 829 % | 6 243 % | – 561 % | – 280 % |
| Dati no 2004.–2009. gada finanšu pārskatiem. |

(46)

Kā norādīts 14. un 15. apsvērumā un sīkāk parādīts 1. tabulā, uzņēmuma darbības un finanšu rezultāti laikposmā no 2004. līdz 2009. gadam būtiski pasliktinājās.

1.   tabula

United Textiles svarīgākie finanšu dati (EUR, miljoni)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Apgrozījums

154,3

97,5

64,6

74,7 (13)

30,6

4,5

Peļņa pirms nodokļiem

–89,6

–61,3

–49,3

–38,5

–62,4

–60,6

Uzkrātie zaudējumi

264,1

316

378,3

418,7

481

520,3 (14)

Reģistrētais kapitāls

276,3

283,3

280,8

288,9

290,4

290,4 (14)

Akcionāru kapitāls

95,2

35,7

32,9

4,6

–49,1

– 111,5

Parāds/kapitāls

281 %

692 %

829 %

6 243 %

– 561 %

– 280 %

Dati no 2004.–2009. gada finanšu pārskatiem.

| (47) | Pamatojoties uz šiem finanšu datiem, Komisija secina, ka aplūkoto pasākumu īstenošanas laikā (2007.–2010. gadā) uzņēmums bija “grūtībās nonācis” uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta izpratnē. Tāpat Komisija uzskata, ka uzņēmums arī pašlaik ir grūtībās nonācis uzņēmums. |
| --- | --- |

(47)

Pamatojoties uz šiem finanšu datiem, Komisija secina, ka aplūkoto pasākumu īstenošanas laikā (2007.–2010. gadā) uzņēmums bija “grūtībās nonācis” uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta izpratnē. Tāpat Komisija uzskata, ka uzņēmums arī pašlaik ir grūtībās nonācis uzņēmums.

| (48) | Attiecībā uz Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktu jānorāda, ka laikposmā no 2004. līdz 2009. gadam uzņēmuma reģistrētais kapitāls netika zaudēts un faktiski palielinājās, kā norādīts uzņēmuma finanšu pārskatos. Taču tajā pašā laikposmā uzņēmuma kapitāls samazinājās, 2007. gadā sasniedzot minimālu līmeni un 2008. un 2009. gadā sasniedzot negatīvu līmeni. Uzņēmums neīstenoja attiecīgus pasākumus, lai risinātu sava kapitāla samazināšanos, kā noteikts Grieķijas tiesību aktos (15). Uzņēmumam bija pieejami vai nu kapitāla palielināšanas pasākumi, vai arī zaudējumu kapitalizēšanas pasākumi, kam tiktu izmantots viss reģistrētais kapitāls. Taču United Textiles gadījumā šķiet, ka vienīgā iespējamā rīcība bija zaudējumu kapitalizēšana, ņemot vērā uzņēmuma kritisko finansiālo situāciju (sk. 1. tabulu) un tā grūtības piekļūt finansējumam (sk. 15. apsvērumu). Tādēļ Komisija uzskata, ka uzņēmums patiešām bija zaudējis vairāk nekā pusi sava reģistrētā kapitāla. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktu jānorāda, ka laikposmā no 2004. līdz 2009. gadam uzņēmuma reģistrētais kapitāls netika zaudēts un faktiski palielinājās, kā norādīts uzņēmuma finanšu pārskatos. Taču tajā pašā laikposmā uzņēmuma kapitāls samazinājās, 2007. gadā sasniedzot minimālu līmeni un 2008. un 2009. gadā sasniedzot negatīvu līmeni. Uzņēmums neīstenoja attiecīgus pasākumus, lai risinātu sava kapitāla samazināšanos, kā noteikts Grieķijas tiesību aktos (15). Uzņēmumam bija pieejami vai nu kapitāla palielināšanas pasākumi, vai arī zaudējumu kapitalizēšanas pasākumi, kam tiktu izmantots viss reģistrētais kapitāls. Taču United Textiles gadījumā šķiet, ka vienīgā iespējamā rīcība bija zaudējumu kapitalizēšana, ņemot vērā uzņēmuma kritisko finansiālo situāciju (sk. 1. tabulu) un tā grūtības piekļūt finansējumam (sk. 15. apsvērumu). Tādēļ Komisija uzskata, ka uzņēmums patiešām bija zaudējis vairāk nekā pusi sava reģistrētā kapitāla.

| (49) | Attiecībā uz Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktu jānorāda, ka, sākot no 2008. gada un turpmāk, uzņēmums atbilst kritērijiem, kas saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem tam ļauj piemērot kolektīvās maksātnespējas procedūras (16). |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktu jānorāda, ka, sākot no 2008. gada un turpmāk, uzņēmums atbilst kritērijiem, kas saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem tam ļauj piemērot kolektīvās maksātnespējas procedūras (16).

| (50) | Visbeidzot, attiecībā uz šo pamatnostādņu 11. punktu jānorāda, ka vismaz kopš 2004. gada ir vērojamas raksturīgās pazīmes par to, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās, piemēram, zaudējumu palielināšanās, apgrozījuma samazināšanās un parādu uzkrāšanās. |
| --- | --- |

(50)

Visbeidzot, attiecībā uz šo pamatnostādņu 11. punktu jānorāda, ka vismaz kopš 2004. gada ir vērojamas raksturīgās pazīmes par to, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās, piemēram, zaudējumu palielināšanās, apgrozījuma samazināšanās un parādu uzkrāšanās.

V.b.   Atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē

| (51) | LESD 107. panta 1. punktā noteikts: “Ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.” |
| --- | --- |

(51)

LESD 107. panta 1. punktā noteikts: “Ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.”

| (52) | Tagad Komisija novērtēs, vai iepriekš aprakstītie pasākumi, kas veikti attiecībā uz United Textiles, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(52)

Tagad Komisija novērtēs, vai iepriekš aprakstītie pasākumi, kas veikti attiecībā uz United Textiles, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

V.b.1.   1. pasākums. Valsts garantija, kas piešķirta 2007. gada maijā

a)   Valsts resursi

| (53) | Šī valsts garantija patiešām ir piešķirta, izmantojot valsts resursus, jo to tieši piešķir valsts. Lēmumu pieņēma atbildīgais ministrs, tāpēc pasākums ir attiecināms arī uz valsti. Tādēļ ir atbilstība valsts resursu kritērijam. |
| --- | --- |

(53)

Šī valsts garantija patiešām ir piešķirta, izmantojot valsts resursus, jo to tieši piešķir valsts. Lēmumu pieņēma atbildīgais ministrs, tāpēc pasākums ir attiecināms arī uz valsti. Tādēļ ir atbilstība valsts resursu kritērijam.

b)   Priekšrocība

| (54) | Grieķija un atbalsta saņēmējs apgalvo, ka Grieķijas Valsts banka (aizdevējbanka) ir piekritusi atteikties no valsts garantijas un tās vietā pieņemt United Textiles piederošu nekustamā īpašuma aktīvu hipotēku, kas atsauktu garantiju. Lai pamatotu savu apgalvojumu, Grieķija un atbalsta saņēmējs ir iesnieguši Grieķijas Valsts bankas 2010. gada 24. decembra vēstuli, kas ir atbilde uz United Textiles2010. gada 23. decembra vēstuli. |
| --- | --- |

(54)

Grieķija un atbalsta saņēmējs apgalvo, ka Grieķijas Valsts banka (aizdevējbanka) ir piekritusi atteikties no valsts garantijas un tās vietā pieņemt United Textiles piederošu nekustamā īpašuma aktīvu hipotēku, kas atsauktu garantiju. Lai pamatotu savu apgalvojumu, Grieķija un atbalsta saņēmējs ir iesnieguši Grieķijas Valsts bankas 2010. gada 24. decembra vēstuli, kas ir atbilde uz United Textiles2010. gada 23. decembra vēstuli.

| (55) | Komisija nevar šo argumentu pieņemt. Iesniegtajā vēstulē Grieķijas Valsts banka tikai norāda, ka tā būtu gatava izskatīt ierosināto nodrošinājuma apmaiņu saskaņā ar nosacījumiem, no kuriem svarīgākie nosacījumi ir tādi, ka ieķīlātos aktīvus izvēlētos banka un ka apmaiņa būtu jāpieņem visām ieinteresētajām personām. Tādēļ Komisija uzskata, ka Grieķijas Valsts banka faktiski nav pieņēmusi ierosināto nodrošinājuma apmaiņu. |
| --- | --- |

(55)

Komisija nevar šo argumentu pieņemt. Iesniegtajā vēstulē Grieķijas Valsts banka tikai norāda, ka tā būtu gatava izskatīt ierosināto nodrošinājuma apmaiņu saskaņā ar nosacījumiem, no kuriem svarīgākie nosacījumi ir tādi, ka ieķīlātos aktīvus izvēlētos banka un ka apmaiņa būtu jāpieņem visām ieinteresētajām personām. Tādēļ Komisija uzskata, ka Grieķijas Valsts banka faktiski nav pieņēmusi ierosināto nodrošinājuma apmaiņu.

| (56) | Grieķija arī argumentē, ka 2007. gada garantija tika piešķirta saskaņā ar Eiropas Savienības valsts atbalsta noteikumiem. Grieķija apgalvo, ka garantija nesedza vairāk par 80 % un tika piešķirta aizdevumiem ar tirgus procentu likmēm. |
| --- | --- |

(56)

Grieķija arī argumentē, ka 2007. gada garantija tika piešķirta saskaņā ar Eiropas Savienības valsts atbalsta noteikumiem. Grieķija apgalvo, ka garantija nesedza vairāk par 80 % un tika piešķirta aizdevumiem ar tirgus procentu likmēm.

| (57) | Komisija šo argumentu nevar pieņemt un uzskata, ka 2007. gada garantija United Textiles patiešām nodrošināja neatbilstīgu priekšrocību. Saskaņā ar paziņojuma par garantijām 2.2. un 3.2. punktu aizņēmējs, kas par garantiju nemaksā tirgus cenu, saņem priekšrocību. Dažos gadījumos finansiālās grūtībās nonācis aizņēmējs nespētu atrast finanšu iestādi, kura būtu gatava izsniegt jebkādu noteikumu reglamentētu aizdevumu bez valsts garantijas. |
| --- | --- |

(57)

Komisija šo argumentu nevar pieņemt un uzskata, ka 2007. gada garantija United Textiles patiešām nodrošināja neatbilstīgu priekšrocību. Saskaņā ar paziņojuma par garantijām 2.2. un 3.2. punktu aizņēmējs, kas par garantiju nemaksā tirgus cenu, saņem priekšrocību. Dažos gadījumos finansiālās grūtībās nonācis aizņēmējs nespētu atrast finanšu iestādi, kura būtu gatava izsniegt jebkādu noteikumu reglamentētu aizdevumu bez valsts garantijas.

| (58) | Tātad 2007. gada garantija tika piešķirta aizdevumiem grūtībās nonākušam uzņēmumam, kura galvotājam, t. i., valstij, nebija jāveic nekāda iemaksa. Ņemot vērā paziņojuma par garantijām 3.2. un 4.2. punktu, Komisija vēlas norādīt, ka uzņēmuma finansiālā situācija laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam bija būtiski pasliktinājusies, ka tā aizņēmumu atmaksa tika kavēta un ka tā aizdevējbankas bija ierobežojušas savu atbalstu jau kopš 2001. gada un samazinājušas kredītlīnijas un aizdevumus. Komisija uzskata, ka pasākuma īstenošanas laikā United Textiles atradās nopietnās grūtībās un ka šis uzņēmums ir ietverams kredītkategorijā “sliktā situācijā nonācis uzņēmums”. |
| --- | --- |

(58)

Tātad 2007. gada garantija tika piešķirta aizdevumiem grūtībās nonākušam uzņēmumam, kura galvotājam, t. i., valstij, nebija jāveic nekāda iemaksa. Ņemot vērā paziņojuma par garantijām 3.2. un 4.2. punktu, Komisija vēlas norādīt, ka uzņēmuma finansiālā situācija laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam bija būtiski pasliktinājusies, ka tā aizņēmumu atmaksa tika kavēta un ka tā aizdevējbankas bija ierobežojušas savu atbalstu jau kopš 2001. gada un samazinājušas kredītlīnijas un aizdevumus. Komisija uzskata, ka pasākuma īstenošanas laikā United Textiles atradās nopietnās grūtībās un ka šis uzņēmums ir ietverams kredītkategorijā “sliktā situācijā nonācis uzņēmums”.

| (59) | Turklāt Komisija konstatē, ka saskaņā ar uzņēmuma 2007., 2008. un 2009. gada pārskatiem joprojām bija paredzēts, ka garantēto aizdevumu nodrošinās ar uzņēmuma aktīviem. Ir acīmredzams, ka tas vēl nebija noticis (sk. 18. apsvērumu). Komisija arī konstatē, ka 2010. gada decembrī Grieķijas Valsts bankai (aizdevējbankai) tika ierosināts, ka tā varētu atteikties no valsts garantijas un tās vietā pieņemt hipotēku attiecībā uz United Textiles piederošajiem nekustamā īpašuma aktīviem (sk. 37. apsvērumu). Komisija uzskata, ka šis priekšlikums skaidri norāda uz to, ka šāds nodrošinājums nebija sniegts. Grieķijas iestādes norāda, ka 2007. gada garantija tika nodrošināta ar uzņēmuma ieķīlāto īpašumu un akcionāru personiskajām garantijām (sk. 35. apsvērumu), taču šīs lietas fakti liecina par to, ka tika sniegtas vienīgi akcionāru personiskās garantijas. Tādēļ Komisija uzskata, ka pakārtotais aizdevums nebija nodrošināts. |
| --- | --- |

(59)

Turklāt Komisija konstatē, ka saskaņā ar uzņēmuma 2007., 2008. un 2009. gada pārskatiem joprojām bija paredzēts, ka garantēto aizdevumu nodrošinās ar uzņēmuma aktīviem. Ir acīmredzams, ka tas vēl nebija noticis (sk. 18. apsvērumu). Komisija arī konstatē, ka 2010. gada decembrī Grieķijas Valsts bankai (aizdevējbankai) tika ierosināts, ka tā varētu atteikties no valsts garantijas un tās vietā pieņemt hipotēku attiecībā uz United Textiles piederošajiem nekustamā īpašuma aktīviem (sk. 37. apsvērumu). Komisija uzskata, ka šis priekšlikums skaidri norāda uz to, ka šāds nodrošinājums nebija sniegts. Grieķijas iestādes norāda, ka 2007. gada garantija tika nodrošināta ar uzņēmuma ieķīlāto īpašumu un akcionāru personiskajām garantijām (sk. 35. apsvērumu), taču šīs lietas fakti liecina par to, ka tika sniegtas vienīgi akcionāru personiskās garantijas. Tādēļ Komisija uzskata, ka pakārtotais aizdevums nebija nodrošināts.

| (60) | Tāpēc Komisija apšauba to, vai kāds privāts galvotājs būtu piedāvājis šādu garantiju un vai kāda privāta banka būtu piekritusi finansēt uzņēmumu bez valsts garantijas, jo uzņēmumam šādā situācijā būtu ārkārtīgi grūti atmaksāt aizdevumu un tādējādi galvotājam būtu grūti izvairīties no garantijas izpildes. Tādēļ Komisija uzskata, ka atbalsta summa, kas izriet no 2007. gada garantijas, atbilst visa garantētā aizdevuma summai, t. i., EUR 16 miljoniem (80 % no EUR 20 miljoniem). |
| --- | --- |

(60)

Tāpēc Komisija apšauba to, vai kāds privāts galvotājs būtu piedāvājis šādu garantiju un vai kāda privāta banka būtu piekritusi finansēt uzņēmumu bez valsts garantijas, jo uzņēmumam šādā situācijā būtu ārkārtīgi grūti atmaksāt aizdevumu un tādējādi galvotājam būtu grūti izvairīties no garantijas izpildes. Tādēļ Komisija uzskata, ka atbalsta summa, kas izriet no 2007. gada garantijas, atbilst visa garantētā aizdevuma summai, t. i., EUR 16 miljoniem (80 % no EUR 20 miljoniem).

c)   Selektivitāte

| (61) | Grieķija un atbalsta saņēmējs izvirza argumentu, ka 2007. gada garantija nav atbalsts, jo tā nebija selektīva, proti, tā nebija paredzēta vienīgi United Textiles, bet gan tika piešķirta, pamatojoties uz valdības lēmumu Nr. 2/75172/0025/26.01.2007., kas attiecās ne tikai uz United Textiles, bet arī citiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(61)

Grieķija un atbalsta saņēmējs izvirza argumentu, ka 2007. gada garantija nav atbalsts, jo tā nebija selektīva, proti, tā nebija paredzēta vienīgi United Textiles, bet gan tika piešķirta, pamatojoties uz valdības lēmumu Nr. 2/75172/0025/26.01.2007., kas attiecās ne tikai uz United Textiles, bet arī citiem uzņēmumiem.

| (62) | Komisija konstatē, ka valdības lēmums, uz kuru balstījās garantija, bija paredzēts konkrētām nozarēm konkrētā ģeogrāfiskajā apgabalā, t. i., Imatijas prefektūrā. Turklāt šajā gadījumā Grieķijas iestādēm bija plašas rīcības iespējas attiecībā uz garantiju United Textiles labā, jo nebija noteikti objektīvi kritēriji, lai izlemtu, vai garantiju piešķirt vai nē. Tā kā nebija šādu objektīvu kritēriju, pasākums patiešām bija selektīvs, jo iestādes to piemēroja atsevišķi un diskrecionāri (17). Saskaņā ar iedibināto judikatūru, ja struktūrai, kura piešķir finansiālu palīdzību, ir tāda rīcības brīvības pakāpe, kas tai ļauj izvēlēties atbalsta saņēmējus vai nosacījumus, ar kādiem palīdzību sniedz, šo palīdzību pēc būtības nevar uzskatītu par vispārēju (18). Tādējādi ir atbilstība selektivitātes kritērijam. |
| --- | --- |

(62)

Komisija konstatē, ka valdības lēmums, uz kuru balstījās garantija, bija paredzēts konkrētām nozarēm konkrētā ģeogrāfiskajā apgabalā, t. i., Imatijas prefektūrā. Turklāt šajā gadījumā Grieķijas iestādēm bija plašas rīcības iespējas attiecībā uz garantiju United Textiles labā, jo nebija noteikti objektīvi kritēriji, lai izlemtu, vai garantiju piešķirt vai nē. Tā kā nebija šādu objektīvu kritēriju, pasākums patiešām bija selektīvs, jo iestādes to piemēroja atsevišķi un diskrecionāri (17). Saskaņā ar iedibināto judikatūru, ja struktūrai, kura piešķir finansiālu palīdzību, ir tāda rīcības brīvības pakāpe, kas tai ļauj izvēlēties atbalsta saņēmējus vai nosacījumus, ar kādiem palīdzību sniedz, šo palīdzību pēc būtības nevar uzskatītu par vispārēju (18). Tādējādi ir atbilstība selektivitātes kritērijam.

d)   Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (63) | Uzņēmums United Textiles darbojas nozarē, kuras produkti tiek plaši tirgoti starp dalībvalstīm un kurā pastāv spēcīga konkurence. Atbalsta pasākumu īstenošanas laikā United Textiles bija uzņēmums, kas lielāko daļu tirdzniecības veica citās dalībvalstīs (sk. 11. apsvērumu). Attiecīgais atbalsta pasākums nodrošināja United Textiles priekšrocību attiecībā pret tā konkurentiem (sk. 45., 46. un 47. apsvērumu). Saskaņā ar iedibināto judikatūru, ja valsts nostiprina kāda uzņēmuma pozīcijas salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē tirdzniecības jomā starp dalībvalstīm, šie uzņēmumi ir jāuzskata par subjektiem, kurus šis atbalsts skar (19). Tādējādi ir atbilstība konkurences izkropļojuma un ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm kritērijam. |
| --- | --- |

(63)

Uzņēmums United Textiles darbojas nozarē, kuras produkti tiek plaši tirgoti starp dalībvalstīm un kurā pastāv spēcīga konkurence. Atbalsta pasākumu īstenošanas laikā United Textiles bija uzņēmums, kas lielāko daļu tirdzniecības veica citās dalībvalstīs (sk. 11. apsvērumu). Attiecīgais atbalsta pasākums nodrošināja United Textiles priekšrocību attiecībā pret tā konkurentiem (sk. 45., 46. un 47. apsvērumu). Saskaņā ar iedibināto judikatūru, ja valsts nostiprina kāda uzņēmuma pozīcijas salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē tirdzniecības jomā starp dalībvalstīm, šie uzņēmumi ir jāuzskata par subjektiem, kurus šis atbalsts skar (19). Tādējādi ir atbilstība konkurences izkropļojuma un ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm kritērijam.

| (64) | Aizdevumu, kas bija pamatā 2007. gada garantijai, piešķīra Grieķijas Valsts banka. Izmeklēšana ir parādījusi, ka šī banka piešķirto garantiju neizmantoja. Garantija tika piešķirta jaunam aizdevuma līgumam ar jaunu termiņu uz 10 gadiem. Saskaņā ar paziņojuma par garantijām 2.3.1. punktu atbalsts ir iespējams arī aizdevējam, ja valsts garantija tiek aizdevumam piešķirta ex post, nepielāgojot aizdevuma noteikumus. Taču konkrētajā gadījumā esošā aizdevuma noteikumi tika mainīti, jo bija grozīts aizdevuma termiņš. Tādēļ Komisija uzskata, ka 2007. gada garantija nebija atbalsts aizdevējam. |
| --- | --- |

(64)

Aizdevumu, kas bija pamatā 2007. gada garantijai, piešķīra Grieķijas Valsts banka. Izmeklēšana ir parādījusi, ka šī banka piešķirto garantiju neizmantoja. Garantija tika piešķirta jaunam aizdevuma līgumam ar jaunu termiņu uz 10 gadiem. Saskaņā ar paziņojuma par garantijām 2.3.1. punktu atbalsts ir iespējams arī aizdevējam, ja valsts garantija tiek aizdevumam piešķirta ex post, nepielāgojot aizdevuma noteikumus. Taču konkrētajā gadījumā esošā aizdevuma noteikumi tika mainīti, jo bija grozīts aizdevuma termiņš. Tādēļ Komisija uzskata, ka 2007. gada garantija nebija atbalsts aizdevējam.

| (65) | Tajā pašā laikā vienīgā 2007. gada garantijas ietekme bija tāda, ka banka necentās nekavējoties atgūt savu aizdevumu. Tomēr banka būtu spējusi atgūt esošo aizdevumu likvidācijas procedūras kārtībā. Komisija konstatē, ka 2007. gada aizdevums bija nodrošināts ar hipotēku attiecībā uz pamatlīdzekli (20). |
| --- | --- |

(65)

Tajā pašā laikā vienīgā 2007. gada garantijas ietekme bija tāda, ka banka necentās nekavējoties atgūt savu aizdevumu. Tomēr banka būtu spējusi atgūt esošo aizdevumu likvidācijas procedūras kārtībā. Komisija konstatē, ka 2007. gada aizdevums bija nodrošināts ar hipotēku attiecībā uz pamatlīdzekli (20).

| (66) | Komisija secina, ka 2007. gada maija valsts garantija (1. pasākums) ir nelikumīgs valsts atbalsts uzņēmumam United Textiles LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(66)

Komisija secina, ka 2007. gada maija valsts garantija (1. pasākums) ir nelikumīgs valsts atbalsts uzņēmumam United Textiles LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (67) | Komisija uzskata, ka 2007. gada maija valsts garantija nav valsts atbalsts aizdevējbankai, t. i., Grieķijas Valsts bankai, LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(67)

Komisija uzskata, ka 2007. gada maija valsts garantija nav valsts atbalsts aizdevējbankai, t. i., Grieķijas Valsts bankai, LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

V.b.2.   2. pasākums. Sociālā nodrošinājuma iemaksu parādu saistību termiņu pārskatīšana

a)   Valsts resursi

| (68) | Komisija konstatē, ka sociālā nodrošinājuma iemaksu mērķis ir finansēt sociālā nodrošinājuma organizācijas, kas ir juridiskas personas un kuras izveidotas saskaņā ar publiskajām tiesībām un darbojas valsts uzraudzībā. Šādu iemaksu neiekasēšana samazina valsts resursus. Tādēļ ir atbilstība šim kritērijam. |
| --- | --- |

(68)

Komisija konstatē, ka sociālā nodrošinājuma iemaksu mērķis ir finansēt sociālā nodrošinājuma organizācijas, kas ir juridiskas personas un kuras izveidotas saskaņā ar publiskajām tiesībām un darbojas valsts uzraudzībā. Šādu iemaksu neiekasēšana samazina valsts resursus. Tādēļ ir atbilstība šim kritērijam.

b)   Priekšrocība

| (69) | Komisija konstatē, ka uzņēmumam United Textiles faktiski tika piešķirts astoņu gadu laikposms, kurā tam bija jāizpilda savas finansiālās saistības, laikā, kad uzņēmums saskārās ar nopietnām finansiālām grūtībām un pastāvēja augsta saistību nepildīšanas iespējamība. Saskaņā ar iedibināto judikatūru, lai noteiktu, vai United Textiles tika nodrošināta selektīva priekšrocība, kad netika īstenota tā parādu atgūšana, un vai šādu priekšrocību varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jāsecina, ka uzņēmums nebūtu šādu priekšrocību ieguvis normālos tirgus apstākļos (21). Šajā saistībā ir būtiski noskaidrot, vai konkrētajos apstākļos valsts rīcība bija salīdzināma ar rūpīga privātā kreditora rīcību. |
| --- | --- |

(69)

Komisija konstatē, ka uzņēmumam United Textiles faktiski tika piešķirts astoņu gadu laikposms, kurā tam bija jāizpilda savas finansiālās saistības, laikā, kad uzņēmums saskārās ar nopietnām finansiālām grūtībām un pastāvēja augsta saistību nepildīšanas iespējamība. Saskaņā ar iedibināto judikatūru, lai noteiktu, vai United Textiles tika nodrošināta selektīva priekšrocība, kad netika īstenota tā parādu atgūšana, un vai šādu priekšrocību varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jāsecina, ka uzņēmums nebūtu šādu priekšrocību ieguvis normālos tirgus apstākļos (21). Šajā saistībā ir būtiski noskaidrot, vai konkrētajos apstākļos valsts rīcība bija salīdzināma ar rūpīga privātā kreditora rīcību.

| (70) | Grieķijas iestādes norāda, ka United Textiles nebija pildījis iepriekšējos līgumus par maksājumu termiņu pārskatīšanu. Uzņēmumam faktiski piešķīra astoņu gadu pagarinājumu finansiālo saistību EUR 14,57 miljonu apmērā (sk. 16. apsvērumu) atmaksai laikā, kad uzņēmums saskārās ar nopietnām finansiālām grūtībām un pastāvēja augsta saistību nepildīšanas iespējamība. Šādu pagarinājumu nebūtu piešķīris tirgus ekonomikas kreditors, it sevišķi tāpēc, ka iepriekšējie pārskatītie maksājumu termiņi nebija ievēroti. |
| --- | --- |

(70)

Grieķijas iestādes norāda, ka United Textiles nebija pildījis iepriekšējos līgumus par maksājumu termiņu pārskatīšanu. Uzņēmumam faktiski piešķīra astoņu gadu pagarinājumu finansiālo saistību EUR 14,57 miljonu apmērā (sk. 16. apsvērumu) atmaksai laikā, kad uzņēmums saskārās ar nopietnām finansiālām grūtībām un pastāvēja augsta saistību nepildīšanas iespējamība. Šādu pagarinājumu nebūtu piešķīris tirgus ekonomikas kreditors, it sevišķi tāpēc, ka iepriekšējie pārskatītie maksājumu termiņi nebija ievēroti.

| (71) | Komisija secina, ka Grieķijas iestāžu rīcība nebija salīdzināma ar rūpīga privātā kreditora rīcību, jo 2009. gada maksājumu termiņu pārskatīšana tika īstenota, neraugoties uz iepriekšējo maksājumu termiņu pārskatīšanas līgumu neievērošanu, un uzņēmums jau bija nonācis nopietnās finansiālās grūtībās un bija apturējis lielāko daļu savu ražošanas darbību, tādēļ bija maz ticams, ka parāds tiks atmaksāts. |
| --- | --- |

(71)

Komisija secina, ka Grieķijas iestāžu rīcība nebija salīdzināma ar rūpīga privātā kreditora rīcību, jo 2009. gada maksājumu termiņu pārskatīšana tika īstenota, neraugoties uz iepriekšējo maksājumu termiņu pārskatīšanas līgumu neievērošanu, un uzņēmums jau bija nonācis nopietnās finansiālās grūtībās un bija apturējis lielāko daļu savu ražošanas darbību, tādēļ bija maz ticams, ka parāds tiks atmaksāts.

| (72) | Tāpēc Komisija uzskata, ka uzņēmuma sociālā nodrošinājuma parādu maksājumu termiņu pārskatīšana 2009. gadā uzņēmumam nodrošināja priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(72)

Tāpēc Komisija uzskata, ka uzņēmuma sociālā nodrošinājuma parādu maksājumu termiņu pārskatīšana 2009. gadā uzņēmumam nodrošināja priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

c)   Selektivitāte

| (73) | Grieķijas iestādes un atbalsta saņēmējs apgalvo, ka parādu maksājumu termiņu pārskatīšanas pamatā bija valsts vispārējie tiesību akti, kas piemērojami visiem Grieķijas uzņēmumiem (22), un ka tādēļ pasākums nebija selektīvs. |
| --- | --- |

(73)

Grieķijas iestādes un atbalsta saņēmējs apgalvo, ka parādu maksājumu termiņu pārskatīšanas pamatā bija valsts vispārējie tiesību akti, kas piemērojami visiem Grieķijas uzņēmumiem (22), un ka tādēļ pasākums nebija selektīvs.

| (74) | Komisija nevar šo argumentu pieņemt. Šajā gadījumā Grieķijas iestādēm bija plašas rīcības iespējas attiecībā uz United Textiles sociālā nodrošinājuma maksājumu parādiem, jo nebija noteikti objektīvi kritēriji, lai izlemtu, vai maksājumu termiņu pārskatīšanu veikt vai nē. Tā kā nebija šādu objektīvu kritēriju, pasākums patiešām bija selektīvs, jo iestādes to piemēroja atsevišķi un diskrecionāri (23). Saskaņā ar iedibināto judikatūru, ja struktūrai, kura piešķir finansiālu palīdzību, ir tāda rīcības brīvības pakāpe, kas tai ļauj izvēlēties atbalsta saņēmējus vai nosacījumus, ar kādiem palīdzību sniedz, šo palīdzību pēc būtības nevar uzskatītu par vispārēju (24). Tādējādi ir atbilstība selektivitātes kritērijam. |
| --- | --- |

(74)

Komisija nevar šo argumentu pieņemt. Šajā gadījumā Grieķijas iestādēm bija plašas rīcības iespējas attiecībā uz United Textiles sociālā nodrošinājuma maksājumu parādiem, jo nebija noteikti objektīvi kritēriji, lai izlemtu, vai maksājumu termiņu pārskatīšanu veikt vai nē. Tā kā nebija šādu objektīvu kritēriju, pasākums patiešām bija selektīvs, jo iestādes to piemēroja atsevišķi un diskrecionāri (23). Saskaņā ar iedibināto judikatūru, ja struktūrai, kura piešķir finansiālu palīdzību, ir tāda rīcības brīvības pakāpe, kas tai ļauj izvēlēties atbalsta saņēmējus vai nosacījumus, ar kādiem palīdzību sniedz, šo palīdzību pēc būtības nevar uzskatītu par vispārēju (24). Tādējādi ir atbilstība selektivitātes kritērijam.

d)   Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (75) | Visbeidzot, 63. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ ir atbilstība konkurences izkropļojuma un ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm kritērijam. |
| --- | --- |

(75)

Visbeidzot, 63. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ ir atbilstība konkurences izkropļojuma un ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm kritērijam.

e)   Secinājums par atbalsta esību saistībā ar 2. pasākumu

| (76) | Komisija secina, ka 2009. gada nesamaksāto sociālā nodrošinājuma saistību maksājumu termiņu pārskatīšana ir valsts atbalsts uzņēmumam United Textiles LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(76)

Komisija secina, ka 2009. gada nesamaksāto sociālā nodrošinājuma saistību maksājumu termiņu pārskatīšana ir valsts atbalsts uzņēmumam United Textiles LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (77) | Atbalsta summa ir EUR 14,57 miljoni, kas ir kopējā nesamaksāto parādu summa, kuras maksājumu termiņus pārskatīja 2009. gada 25. maijā. |
| --- | --- |

(77)

Atbalsta summa ir EUR 14,57 miljoni, kas ir kopējā nesamaksāto parādu summa, kuras maksājumu termiņus pārskatīja 2009. gada 25. maijā.

V.b.3.   3. pasākums. Valsts garantija, kas piešķirta 2010. gada jūnijā

| (78) | Komisija konstatē, ka uzņēmums darbību pārtrauca 2009. gadā un kopš tā laika nav pat publicējis finanšu pārskatus (sk. 15. apsvērumu). Garantija nebija pietiekams līdzeklis, lai nodrošinātu jaunu finansējumu, un uzņēmums savas darbības neatsāka laikā, kad garantija bija pieejama. Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskata, ka garantija neizkropļoja vai neapdraudēja izkropļot konkurenci. Tādējādi tā nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(78)

Komisija konstatē, ka uzņēmums darbību pārtrauca 2009. gadā un kopš tā laika nav pat publicējis finanšu pārskatus (sk. 15. apsvērumu). Garantija nebija pietiekams līdzeklis, lai nodrošinātu jaunu finansējumu, un uzņēmums savas darbības neatsāka laikā, kad garantija bija pieejama. Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskata, ka garantija neizkropļoja vai neapdraudēja izkropļot konkurenci. Tādējādi tā nav valsts atbalsts.

V.c.   Atbalsta pasākumu saderība ar iekšējo tirgu

V.c.1.   Vispārīga informācija

| (79) | Ciktāl 1. un 2. pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jāizskata, vai šie pasākumi ir saderīgi, ņemot vērā minētā panta 2. un 3. punktā noteiktos izņēmumus. |
| --- | --- |

(79)

Ciktāl 1. un 2. pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jāizskata, vai šie pasākumi ir saderīgi, ņemot vērā minētā panta 2. un 3. punktā noteiktos izņēmumus.

V.c.2.   Grūtībās nonācis uzņēmums

| (80) | Kā izklāstīts 46.–50. apsvērumā, uzņēmuma darbības un finanšu rezultāti laikposmā no 2004. līdz 2009. gadam būtiski pasliktinājās. Komisija secina, ka uzņēmums aplūkoto pasākumu īstenošanas laikā (2007.–2010. gads) bija grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. un11. punkta izpratnē, un Grieķija un atbalsta saņēmējs to atzīst. Komisija arī uzskata, ka uzņēmums joprojām ir grūtībās nonācis uzņēmums, jo tā situācija nav uzlabojusies. |
| --- | --- |

(80)

Kā izklāstīts 46.–50. apsvērumā, uzņēmuma darbības un finanšu rezultāti laikposmā no 2004. līdz 2009. gadam būtiski pasliktinājās. Komisija secina, ka uzņēmums aplūkoto pasākumu īstenošanas laikā (2007.–2010. gads) bija grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. un11. punkta izpratnē, un Grieķija un atbalsta saņēmējs to atzīst. Komisija arī uzskata, ka uzņēmums joprojām ir grūtībās nonācis uzņēmums, jo tā situācija nav uzlabojusies.

V.c.3.   LESD 107. panta 2. un 3. punktā paredzētie izņēmumi

| (81) | LESD 107. panta 2. punktā un 3. punkta d) un e) apakšpunktā paredzētie izņēmumi noteikti nav piemērojami, un Grieķijas iestādes uz tiem nav atsaukušās. |
| --- | --- |

(81)

LESD 107. panta 2. punktā un 3. punkta d) un e) apakšpunktā paredzētie izņēmumi noteikti nav piemērojami, un Grieķijas iestādes uz tiem nav atsaukušās.

| (82) | LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir “veicināt ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs”. Uzņēmums United Textiles atrodas apgabalā, kas saņem palīdzību saskaņā ar 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu, tādēļ tas, iespējams, ir atbilstīgs, lai saņemtu reģionālo atbalstu. |
| --- | --- |

(82)

LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir “veicināt ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs”. Uzņēmums United Textiles atrodas apgabalā, kas saņem palīdzību saskaņā ar 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu, tādēļ tas, iespējams, ir atbilstīgs, lai saņemtu reģionālo atbalstu.

| (83) | Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.–2013. gadam (turpmāk – Reģionālā atbalsta pamatnostādnes) (25), kas bija piemērojamas 2007. gada garantijas un 2009. gada parādu maksājumu termiņu pārskatīšanas (1. un 2. pasākums) laikā, ir izklāstīti reģionālā ieguldījumu atbalsta apstiprināšanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(83)

Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.–2013. gadam (turpmāk – Reģionālā atbalsta pamatnostādnes) (25), kas bija piemērojamas 2007. gada garantijas un 2009. gada parādu maksājumu termiņu pārskatīšanas (1. un 2. pasākums) laikā, ir izklāstīti reģionālā ieguldījumu atbalsta apstiprināšanas nosacījumi.

| (84) | Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs ir skaidri noteikts, ka to darbības jomā neietilpst grūtībās nonākuši uzņēmumi. United Textiles jau bija nonācis grūtībās 1. un 2. pasākuma īstenošanas laikā, tādēļ tas nebija atbilstīgs, lai saņemtu reģionālo atbalstu. Komisija secina, ka atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(84)

Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs ir skaidri noteikts, ka to darbības jomā neietilpst grūtībās nonākuši uzņēmumi. United Textiles jau bija nonācis grūtībās 1. un 2. pasākuma īstenošanas laikā, tādēļ tas nebija atbilstīgs, lai saņemtu reģionālo atbalstu. Komisija secina, ka atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm.

| (85) | Komisija arī novērtēs attiecīgo pasākumu saderību atbilstoši Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulai (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (26). Komisija konstatē, ka Vispārējā grupu atbrīvojuma regula neattiecas uz atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. United Textiles jau bija grūtībās nonācis uzņēmums 1. un 2. pasākuma īstenošanas laikā, tādēļ United Textiles piešķirtais atbalsts nebija saderīgs ar Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu. |
| --- | --- |

(85)

Komisija arī novērtēs attiecīgo pasākumu saderību atbilstoši Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulai (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (26). Komisija konstatē, ka Vispārējā grupu atbrīvojuma regula neattiecas uz atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. United Textiles jau bija grūtībās nonācis uzņēmums 1. un 2. pasākuma īstenošanas laikā, tādēļ United Textiles piešķirtais atbalsts nebija saderīgs ar Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu.

| (86) | Komisijai arī jānovērtē, vai kāds no attiecīgajiem pasākumiem varētu būt saderīgs saskaņā ar Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēmu, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (turpmāk – pagaidu shēma) (27). Tomēr Komisija secina, ka United Textiles noteikti bija grūtībās nonācis uzņēmums pirms 2008. gada 1. jūlija, tādēļ nebija atbilstīgs, lai saņemtu atbalstu saskaņā ar pagaidu shēmu. |
| --- | --- |

(86)

Komisijai arī jānovērtē, vai kāds no attiecīgajiem pasākumiem varētu būt saderīgs saskaņā ar Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēmu, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (turpmāk – pagaidu shēma) (27). Tomēr Komisija secina, ka United Textiles noteikti bija grūtībās nonācis uzņēmums pirms 2008. gada 1. jūlija, tādēļ nebija atbilstīgs, lai saņemtu atbalstu saskaņā ar pagaidu shēmu.

| (87) | Tā kā United Textiles bija grūtībās nonācis uzņēmums pasākumu īstenošanas laikā, atbalsta saderību var novērtēt tikai saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, t. i., saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(87)

Tā kā United Textiles bija grūtībās nonācis uzņēmums pasākumu īstenošanas laikā, atbalsta saderību var novērtēt tikai saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, t. i., saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (88) | Pirmkārt, Komisija uzskata, ka pasākumus nevar atzīt par saderīgiem kā glābšanas atbalstu. Garantijas ilgums nav ierobežots uz sešiem mēnešiem, kā noteikts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 25. punkta c) apakšpunktā, un parādu maksājumu termiņu pārskatīšana, kas ir salīdzināma ar aizdevumu, arī pārsniedz glābšanas atbalsta maksimālo pieļaujamo ilgumu – sešus mēnešus. Pasākumi nav attiecināti tikai uz minimālo nepieciešamo summu, kā noteikts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 25. punkta d) apakšpunktā un saskaņā ar šo pamatnostādņu pielikumā ietverto formulu. |
| --- | --- |

(88)

Pirmkārt, Komisija uzskata, ka pasākumus nevar atzīt par saderīgiem kā glābšanas atbalstu. Garantijas ilgums nav ierobežots uz sešiem mēnešiem, kā noteikts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 25. punkta c) apakšpunktā, un parādu maksājumu termiņu pārskatīšana, kas ir salīdzināma ar aizdevumu, arī pārsniedz glābšanas atbalsta maksimālo pieļaujamo ilgumu – sešus mēnešus. Pasākumi nav attiecināti tikai uz minimālo nepieciešamo summu, kā noteikts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 25. punkta d) apakšpunktā un saskaņā ar šo pamatnostādņu pielikumā ietverto formulu.

| (89) | Otrkārt, nevienu no pasākumiem nevar arī atzīt par saderīgu kā pārstrukturēšanas atbalstu. Grieķija un atbalsta saņēmējs apgalvo, ka pirms 2007. gada garantijas piešķiršanas uzņēmums Grieķijas iestādēm iesniedza pārstrukturēšanas plānu ar banku finansējumu un bez valsts garantijas. Komisijai šāds pārstrukturēšanas plāns nav oficiāli iesniegts. Lai nodrošinātu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir nepieciešams pārstrukturēšanas plāns, taču pasākumi tika īstenoti bez šāda plāna. Izmeklēšanā nepārprotami noskaidrots, ka šāda plāna nebija un ka visi šajā laikā veiktie pārstrukturēšanas centieni bija nesekmīgi, jo uzņēmums praktiski pārtrauca savu darbību un tika svītrots no biržas saraksta. Neraugoties uz nesekmīgu pārstrukturēšanu, valsts ar 2007. gada valsts garantiju turpināja uzņēmumam United Textiles nodrošināt apgrozāmo kapitālu. Tādēļ Komisija uzskata, ka 1. un 2. pasākums bija nepārprotams darbības atbalsts, kura pamatā nebija nekāda ticama pārstrukturēšanas procesa. |
| --- | --- |

(89)

Otrkārt, nevienu no pasākumiem nevar arī atzīt par saderīgu kā pārstrukturēšanas atbalstu. Grieķija un atbalsta saņēmējs apgalvo, ka pirms 2007. gada garantijas piešķiršanas uzņēmums Grieķijas iestādēm iesniedza pārstrukturēšanas plānu ar banku finansējumu un bez valsts garantijas. Komisijai šāds pārstrukturēšanas plāns nav oficiāli iesniegts. Lai nodrošinātu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir nepieciešams pārstrukturēšanas plāns, taču pasākumi tika īstenoti bez šāda plāna. Izmeklēšanā nepārprotami noskaidrots, ka šāda plāna nebija un ka visi šajā laikā veiktie pārstrukturēšanas centieni bija nesekmīgi, jo uzņēmums praktiski pārtrauca savu darbību un tika svītrots no biržas saraksta. Neraugoties uz nesekmīgu pārstrukturēšanu, valsts ar 2007. gada valsts garantiju turpināja uzņēmumam United Textiles nodrošināt apgrozāmo kapitālu. Tādēļ Komisija uzskata, ka 1. un 2. pasākums bija nepārprotams darbības atbalsts, kura pamatā nebija nekāda ticama pārstrukturēšanas procesa.

| (90) | Visbeidzot, oficiāli nav sniegta nekāda informācija par kompensācijas pasākumiem Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38.–42. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(90)

Visbeidzot, oficiāli nav sniegta nekāda informācija par kompensācijas pasākumiem Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38.–42. punkta izpratnē.

| (91) | Attiecībā uz United Textiles atbilstību, lai saņemtu pārstrukturēšanas atbalstu, Komisija konstatē, ka uzņēmums darbības atbalstu ir saņēmis vismaz kopš 2007. gada, kad tas jau bija nonācis grūtībās. Komisija uzskata, ka tas ir principa par vienreizēja atbalsta piešķiršanu pārkāpums un ka tas uzskatāmi parāda, ka uzņēmuma grūtības ir atkārtotas un ka atbalsts uzņēmumam ir izkropļojis konkurenci pretēji kopējām interesēm. Turklāt atbalsta saņēmējs apgalvo, ka 2007. gada garantija ir ietverta 2010. gada garantijā, tātad uzņēmuma aizdevumu atmaksāšanai tikusi piemērota integrēta pieeja. Taču Komisija uzskata, ka nav nekā tāda, kas liecinātu, ka pārstrukturēšanai ir tikusi piemērota integrēta pieeja, jo 2007., 2009. un 2010. gadā īstenotie atbalsta pasākumi tika piemēroti vairāku gadu gaitā bez nepieciešamā vienotā pārstrukturēšanas projekta vai stratēģijas, kura spētu atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(91)

Attiecībā uz United Textiles atbilstību, lai saņemtu pārstrukturēšanas atbalstu, Komisija konstatē, ka uzņēmums darbības atbalstu ir saņēmis vismaz kopš 2007. gada, kad tas jau bija nonācis grūtībās. Komisija uzskata, ka tas ir principa par vienreizēja atbalsta piešķiršanu pārkāpums un ka tas uzskatāmi parāda, ka uzņēmuma grūtības ir atkārtotas un ka atbalsts uzņēmumam ir izkropļojis konkurenci pretēji kopējām interesēm. Turklāt atbalsta saņēmējs apgalvo, ka 2007. gada garantija ir ietverta 2010. gada garantijā, tātad uzņēmuma aizdevumu atmaksāšanai tikusi piemērota integrēta pieeja. Taču Komisija uzskata, ka nav nekā tāda, kas liecinātu, ka pārstrukturēšanai ir tikusi piemērota integrēta pieeja, jo 2007., 2009. un 2010. gadā īstenotie atbalsta pasākumi tika piemēroti vairāku gadu gaitā bez nepieciešamā vienotā pārstrukturēšanas projekta vai stratēģijas, kura spētu atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju.

| (92) | Komisija secina, ka nav ievērots princips par vienreizēja atbalsta piešķiršanu. |
| --- | --- |

(92)

Komisija secina, ka nav ievērots princips par vienreizēja atbalsta piešķiršanu.

| (93) | Visbeidzot, tā kā United Textiles bija saskāries ar grūtībām pasākumu īstenošanas laikā, Komisija neuzskata, ka pastāv kāds cits valsts atbalsta noteikumu kopums, ar kuru šo varbūtējo atbalstu varētu atzīt par saderīgu ar LESD. |
| --- | --- |

(93)

Visbeidzot, tā kā United Textiles bija saskāries ar grūtībām pasākumu īstenošanas laikā, Komisija neuzskata, ka pastāv kāds cits valsts atbalsta noteikumu kopums, ar kuru šo varbūtējo atbalstu varētu atzīt par saderīgu ar LESD.

V.c.4.   Secinājums par saderību

| (94) | Komisija secina, ka 1. un 2. pasākums nav saderīgs ar LESD. |
| --- | --- |

(94)

Komisija secina, ka 1. un 2. pasākums nav saderīgs ar LESD.

VI.   ATBALSTA ATGŪŠANA

| (95) | Komisija secina, ka 2007. gada valsts garantija un 2009. gada nesamaksāto sociālā nodrošinājuma saistību maksājumu termiņu pārskatīšana ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Komisija secina, ka 2010. gada valsts garantija nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(95)

Komisija secina, ka 2007. gada valsts garantija un 2009. gada nesamaksāto sociālā nodrošinājuma saistību maksājumu termiņu pārskatīšana ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Komisija secina, ka 2010. gada valsts garantija nav valsts atbalsts.

| (96) | Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantā ir noteikts: “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja.” |
| --- | --- |

(96)

Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantā ir noteikts: “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja.”

| (97) | Tā kā šos pasākumus uzskata par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, atbalsts ir jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kāda tirgū pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas. Atbalsts ir jāatgūst, sākot no brīža, kad atbalsta saņēmējam tika piešķirta priekšrocība, t. i., kad atbalsts tika nodots atbalsta saņēmēja rīcībā, un tam ir jāpiemēro procenti līdz tā faktiskajai atgūšanai. |
| --- | --- |

(97)

Tā kā šos pasākumus uzskata par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, atbalsts ir jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kāda tirgū pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas. Atbalsts ir jāatgūst, sākot no brīža, kad atbalsta saņēmējam tika piešķirta priekšrocība, t. i., kad atbalsts tika nodots atbalsta saņēmēja rīcībā, un tam ir jāpiemēro procenti līdz tā faktiskajai atgūšanai.

| (98) | Nesaderīgais atbalsta elements 2007. gada valsts garantijā (1. pasākums) atbilst kopējam garantētajam aizdevumam. Komisija ir aprēķinājusi, ka tādējādi uzņēmumam United Textiles piešķirtais atbalsts ir EUR 16 miljoni. |
| --- | --- |

(98)

Nesaderīgais atbalsta elements 2007. gada valsts garantijā (1. pasākums) atbilst kopējam garantētajam aizdevumam. Komisija ir aprēķinājusi, ka tādējādi uzņēmumam United Textiles piešķirtais atbalsts ir EUR 16 miljoni.

| (99) | Nesaderīgais atbalsta elements 2. pasākumā ir vienāds ar to kopējo parādu summu, kuriem tika pārskatīti maksājumu termiņi, tātad uzņēmumam United Textiles šādi piešķirtais atbalsts ir EUR 14,57 miljoni. Veiktos maksājumus, kas nav summas, kuras samaksātas saskaņā ar līgumu, var atskaitīt no kopējās summas, kas ir atgūstama kā nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts. |
| --- | --- |

(99)

Nesaderīgais atbalsta elements 2. pasākumā ir vienāds ar to kopējo parādu summu, kuriem tika pārskatīti maksājumu termiņi, tātad uzņēmumam United Textiles šādi piešķirtais atbalsts ir EUR 14,57 miljoni. Veiktos maksājumus, kas nav summas, kuras samaksātas saskaņā ar līgumu, var atskaitīt no kopējās summas, kas ir atgūstama kā nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts.

| (100) | Precīza atgūstamā summa un atgūstamajām summām piemērojamie procenti ir jāaprēķina Grieķijai, |
| --- | --- |

(100)

Precīza atgūstamā summa un atgūstamajām summām piemērojamie procenti ir jāaprēķina Grieķijai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Valsts atbalsts, ko Grieķija piešķīrusi uzņēmumam Enómeni Klostoÿfantourgía AE 2007. gada valsts garantijas veidā un 2009. gada nesamaksāto sociālā nodrošinājuma saistību maksājumu termiņu pārskatīšanas veidā, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2.   Savukārt 2010. gadā piešķirtā valsts garantija nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

2. pants

1.   Grieķija atgūst 1. panta 1. punktā minēto valsts atbalstu no atbalsta saņēmēja.

2.   Atgūstamās summas ietver procentus, sākot no dienas, kurā summas piešķīra atbalsta saņēmējam, līdz faktiskajai atgūšanas dienai.

3.   Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (28) V nodaļu procentus aprēķina, pamatojoties uz salikto procentu formulu.

4.   Grieķija atceļ visus 1. panta 1. punktā minētā atbalsta neizmaksātos maksājumus, sākot no šā lēmuma paziņošanas dienas.

3. pants

1.   Atbalsta, kurš minēts 1. panta 1. punktā, atgūšana ir tūlītēja un efektīva.

2.   Grieķija nodrošina, ka šo lēmumu īsteno četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas Grieķija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopsummu (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no atbalsta saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopsummu (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no atbalsta saņēmēja;

| b) | detalizētu aprakstu par jau pieņemtajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei; |
| --- | --- |

b)

detalizētu aprakstu par jau pieņemtajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei;

| c) | dokumentus, kuros apliecināts, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt piešķirto atbalsta summu. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kuros apliecināts, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt piešķirto atbalsta summu.

2.   Grieķija informē Komisiju par to valsts pasākumu virzību, kuri pieņemti šā lēmuma īstenošanai, līdz dienai, kad 1. panta 1. punktā minētais atbalsts atgūts pilnībā. Pēc Komisijas pieprasījuma Grieķija nekavējoties sniedz informāciju, kas attiecas uz jau pieņemtajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei. Tā turklāt sniedz detalizētu informāciju par atbalsta un procentu summām, kas jau atgūtas no atbalsta saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2012. gada 22. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 357, 30.12.2010., 18. lpp.

1

(2)  Šis pants vēlāk kļuva par EK līguma 88. pantu. Pēc tam, sākot no 2009. gada 1. decembra, EK līguma 87. un 88. pants tika aizstāts ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu.

2

(3)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

3

(4)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Saskaņā ar Grieķijas Likuma Nr. 2190/1920 47. pantu, ja akcionāru kapitāls ir mazāks par 50 % no akciju kapitāla, akcionāriem ir sešu mēnešu laikā, sākot no attiecīgā pārskata gada beigām, jāpieņem lēmums par uzņēmuma slēgšanu vai citiem pasākumiem.

5

(6)  http://www.unitedtextiles.com/Alist.asp?catid=312§ion=0.08.00

6

(7)  http://www.ase.gr/content/gr/companies/ListedCo/Profiles/pr_press.asp?Cid=111&coname=%C5%CD%D9%CC%C5%CD%C7+%CA%CB%D9%D3%D4%CF%DB%D6%C1%CD%D4%CF%D5%D1%C3%C9%C1+%C1%2E%C5%2E

7

(8)  Kā norādīts šo banku finanšu pārskatos un interneta vietnēs.

8

(9)  Ietverot nodokli 0,6 % apmērā, ko piemēro visiem aizdevumiem Grieķijā (izņemot hipotēku un lauksaimniecības aizdevumus, kuru nodoklis ir 0,12 %).

9

(10)  Publikācijas atsauce: FEK A’ 75, 15.5.2009.

10

(11)  OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.

11

(12)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

12

(13)  Palielinājums līdzekļu palielināšanās rezultātā, kas nodrošināja lielāka skaita ražotņu darbību.

13

(14)  2009. gada septembris.

14

(15)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

15

(16)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

16

(17)  Sk. Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.). Sk. arī Eiropas Kopienu Tiesas 1996. gada 26. septembra spriedumu lietā C-241/94 Francija/Komisija (Kimberly Clark Sopalin) (1996), Recueil, I-4551. lpp.

17

Francija/Komisija (Kimberly Clark Sopalin)

Recueil

(18)  Pirmās instances tiesas (tagad Vispārējā tiesa) 2002. gada 11. jūlija spriedums lietā 152/99 Hamsa pret Komisiju (2002), Recueil, 3049. lpp., 156. un 157. punkts.

18

Hamsa

Komisiju

Recueil

(19)  Eiropas Kopienu Tiesas 1980. gada 17. septembra spriedums lietā 730/79 Philip Morris pret Komisiju (1980), Recueil, 2671. lpp.

19

Philip Morris

Komisiju

Recueil

(20)  Ir arī jānorāda, ka parasti bankas Grieķijā kā nodrošinājumu pieņem tikai aktīvus, kuru vērtība, ja tos pārdotu par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (aptuveni 75 % no tirgus cenas), būtu vismaz līdzvērtīga aizdevumam.

20

(21)  Sk., piemēram, Eiropas Kopienu Tiesas 1999. gada 29. aprīļa spriedumu lietā C-342/96 Spānija/Komisija (1999), Recueil, I-2459. lpp.; Pirmās instances tiesas (tagad Vispārējā tiesa) 2002. gada 11. jūlija spriedumu lietā T-152/99 Hamsa pret Komisiju (2002), Recueil, II-3049. lpp.; Eiropas Kopienu Tiesas 1999. gada 29. jūnija spriedumu lietā C-256/97 DM Transport (1999), I-3913. lpp.

21

Spānija

Komisija

Recueil

Hamsa

Komisiju

Recueil

DM Transport

(22)  Likums Nr. 3762/2009, publikācijas atsauce: FEK A’ 75, 15.5.2009.

22

(23)  Sk. 14. zemsvītras piezīmi.

23

(24)  Sk. 15. zemsvītras piezīmi.

24

(25)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

25

(26)  OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.

26

(27)  OV C 16, 22.1.2009., 1. lpp., ar grozījumiem saskaņā ar Komisijas paziņojumu, ar ko groza Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēmu, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (OV C 303, 15.12.2009., 6. lpp.).

27

(28)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

28

---

| 12.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/40

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 21. marts)

par pasākumu SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N), ko Apvienotā Karaliste plāno īstenot par labu Royal Mail Group

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1834)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/542/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes atbilstoši minētajiem nosacījumiem (1), un ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Pēc neoficiālas saziņas ar Komisiju (iepriekšēja paziņošana) Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“Apvienotā Karaliste”) 2011. gada 10. jūnijā paziņoja vairākus pasākumus (sk. 2.3. punktu) par labu Royal Mail Group (“RMG”). |
| --- | --- |

(1)

Pēc neoficiālas saziņas ar Komisiju (iepriekšēja paziņošana) Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“Apvienotā Karaliste”) 2011. gada 10. jūnijā paziņoja vairākus pasākumus (sk. 2.3. punktu) par labu Royal Mail Group (“RMG”).

| (2) | Ar 2011. gada 29. jūlija vēstuli Komisija informēja Apvienoto Karalisti, ka tā ir nolēmusi attiecībā uz paziņotajiem pasākumiem uzsākt Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2011. gada 29. jūlija vēstuli Komisija informēja Apvienoto Karalisti, ka tā ir nolēmusi attiecībā uz paziņotajiem pasākumiem uzsākt Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru.

| (3) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt to piezīmes. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt to piezīmes.

| (4) | Ar 2011. gada 9. augusta vēstuli Apvienotā Karaliste prasīja pagarināt atbildes sniegšanas termiņu līdz 2011. gada 14. septembrim; Komisija ar 2011. gada 11. augusta vēstuli piešķīra termiņa pagarinājumu. Apvienotā Karaliste nosūtīja savus apsvērumus 2011. gada 8. septembrī. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2011. gada 9. augusta vēstuli Apvienotā Karaliste prasīja pagarināt atbildes sniegšanas termiņu līdz 2011. gada 14. septembrim; Komisija ar 2011. gada 11. augusta vēstuli piešķīra termiņa pagarinājumu. Apvienotā Karaliste nosūtīja savus apsvērumus 2011. gada 8. septembrī.

| (5) | Komisija saņēma šādas piezīmes no ieinteresētajām personām:







  — | 2011. gada 5. oktobris | UK Mail, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | 2011. gada 6. oktobris | Communication Workers Union, |
| — | 2011. gada 6. oktobris | UPS, |
| — | 2011. gada 7. oktobris | Deutsche Post, |
| — | 2011. gada 7. oktobris | DX Group, |
| — | 2011. gada 7. oktobris | Mail Competition Forum, |
| — | 2011. gada 7. oktobris | TNT, |
| — | 2011. gada 7. oktobris | Free Fair Post Initiative, |
| — | 2011. gada 9. oktobris | Secured Mail. |

(5)

Komisija saņēma šādas piezīmes no ieinteresētajām personām:

—

2011. gada 5. oktobris

UK Mail,

—

2011. gada 6. oktobris

Communication Workers Union,

—

2011. gada 6. oktobris

UPS,

—

2011. gada 7. oktobris

Deutsche Post,

—

2011. gada 7. oktobris

DX Group,

—

2011. gada 7. oktobris

Mail Competition Forum,

—

2011. gada 7. oktobris

TNT,

—

2011. gada 7. oktobris

Free Fair Post Initiative,

—

2011. gada 9. oktobris

Secured Mail.

| (6) | No ieinteresētajām personām saņemtās piezīmes tika pārsūtītas Apvienotajai Karalistei 2011. gada 12. oktobrī. Apvienotā Karaliste iesniedza savus apsvērumus par piezīmēm ar vēstuli, kas reģistrēta 2011. gada 16. novembrī. |
| --- | --- |

(6)

No ieinteresētajām personām saņemtās piezīmes tika pārsūtītas Apvienotajai Karalistei 2011. gada 12. oktobrī. Apvienotā Karaliste iesniedza savus apsvērumus par piezīmēm ar vēstuli, kas reģistrēta 2011. gada 16. novembrī.

| (7) | Komisija 2011. gada 22. augustā nosūtīja Apvienotajai Karalistei informācijas pieprasījumu, uz ko tā atbildēja ar 2011. gada 14. septembra vēstuli. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2011. gada 22. augustā nosūtīja Apvienotajai Karalistei informācijas pieprasījumu, uz ko tā atbildēja ar 2011. gada 14. septembra vēstuli.

| (8) | Jau 2011. gada 20. septembrī notika tikšanās ar Apvienotās Karalistes iestādēm, RMG un banku pārstāvjiem, kuras laikā tie sniedza sīkāku informāciju par paziņoto pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(8)

Jau 2011. gada 20. septembrī notika tikšanās ar Apvienotās Karalistes iestādēm, RMG un banku pārstāvjiem, kuras laikā tie sniedza sīkāku informāciju par paziņoto pārstrukturēšanas plānu.

| (9) | Komisija organizēja vairākas citas tikšanās ar Apvienotās Karalistes iestādēm 2011. gada 12. oktobrī, 10. un 23. novembrī un 2012. gada 12. janvārī, lai pārrunātu attiecīgo jautājumu. Apvienotā Karaliste vairākkārt iesniedza papildu informāciju pa e-pastu un vēstulēs, kas datētas ar 2011. gada 30. septembri, 20. oktobri, 7., 11., 18., 20., 28. un 30. novembri, 6. decembri un 2012. gada 14. februāri. |
| --- | --- |

(9)

Komisija organizēja vairākas citas tikšanās ar Apvienotās Karalistes iestādēm 2011. gada 12. oktobrī, 10. un 23. novembrī un 2012. gada 12. janvārī, lai pārrunātu attiecīgo jautājumu. Apvienotā Karaliste vairākkārt iesniedza papildu informāciju pa e-pastu un vēstulēs, kas datētas ar 2011. gada 30. septembri, 20. oktobri, 7., 11., 18., 20., 28. un 30. novembri, 6. decembri un 2012. gada 14. februāri.

| (10) | Apvienotā Karaliste 2012. gada 17. februārī iesniedza paziņojuma galīgos papildinājumus un precizējumus par pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(10)

Apvienotā Karaliste 2012. gada 17. februārī iesniedza paziņojuma galīgos papildinājumus un precizējumus par pārstrukturēšanas plānu.

2.   SĪKS PASĀKUMU APRAKSTS

2.1.   Konteksts – Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu nozares liberalizācija

| (11) | Apvienotā Karaliste paziņotos pasākumus piemēro savas plašākās pasta pakalpojumu politikas kontekstā un uzsver RMG stratēģisko nozīmi universālo pasta pakalpojumu pastāvīgas sniegšanas nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(11)

Apvienotā Karaliste paziņotos pasākumus piemēro savas plašākās pasta pakalpojumu politikas kontekstā un uzsver RMG stratēģisko nozīmi universālo pasta pakalpojumu pastāvīgas sniegšanas nodrošināšanā.

| (12) | Apvienotās Karalistes valdības politika ir izklāstīta Pasta pakalpojumu likumā (3) (“2011. gada Pasta pakalpojumu likums” (Postal Services Act 2011)), kas saņēma karalisko apstiprinājumu 2011. gada 13. jūnijā. Ar minēto likumu tiek īstenoti Ričarda Hūpera (Richard Hooper) vadīta neatkarīga pārskata ieteikumi (“Hūpera ziņojumi”) (4) un, rezumējot, tas:






  i) | ļauj privātajam sektoram ieguldīt RMG, lai ieviestu komerciālas disciplīnas un jaunu kapitālu; |
| --- | --- | --- |

(12)

Apvienotās Karalistes valdības politika ir izklāstīta Pasta pakalpojumu likumā (3) (“2011. gada Pasta pakalpojumu likums” (Postal Services Act 2011)), kas saņēma karalisko apstiprinājumu 2011. gada 13. jūnijā. Ar minēto likumu tiek īstenoti Ričarda Hūpera (Richard Hooper) vadīta neatkarīga pārskata ieteikumi (“Hūpera ziņojumi”) (4) un, rezumējot, tas:

i)

ļauj privātajam sektoram ieguldīt RMG, lai ieviestu komerciālas disciplīnas un jaunu kapitālu;

| ii) | ļauj novirzīt vēsturisko pensiju deficītu Apvienotās Karalistes valdībai, atstājot komercsabiedrībai mazāku, pilnīgi finansētu, shēmu (“atbrīvojums no pensiju deficīta”); |
| --- | --- |

ii)

ļauj novirzīt vēsturisko pensiju deficītu Apvienotās Karalistes valdībai, atstājot komercsabiedrībai mazāku, pilnīgi finansētu, shēmu (“atbrīvojums no pensiju deficīta”);

| iii) | skaidri nosaka, ka Post Office Limited (“POL”, kas ir RMG mazumtirdzniecības struktūra) netiek pārdota, bet paliks valsts īpašumā; |
| --- | --- |

iii)

skaidri nosaka, ka Post Office Limited (“POL”, kas ir RMG mazumtirdzniecības struktūra) netiek pārdota, bet paliks valsts īpašumā;

| iv) | paredz sagatavošanās pasākumus pasta pakalpojumu nozares regulējuma modernizācijai; un |
| --- | --- |

iv)

paredz sagatavošanās pasākumus pasta pakalpojumu nozares regulējuma modernizācijai; un

| v) | paredz darbinieku līdzdalības shēmu, kas līdz brīdim, kad Apvienotās Karalistes valdība pārdos visas savas RMG akcijas, būs ieguvusi vismaz 10 % no RMG pašu kapitāla. |
| --- | --- |

v)

paredz darbinieku līdzdalības shēmu, kas līdz brīdim, kad Apvienotās Karalistes valdība pārdos visas savas RMG akcijas, būs ieguvusi vismaz 10 % no RMG pašu kapitāla.

2.2.   Labuma guvēji no pasākumiem

2.2.1.   Royal Mail Group struktūra

| (13) | RMG pilnībā pieder valstij ar Royal Mail Holdings plc (“RMH”) starpniecību. RMG ir Apvienotās Karalistes galvenais pasta operators, kam līdz 2005. gada beigām, kad pasta pakalpojumu tirgi Apvienotajā Karalistē tika pilnībā liberalizēti, bija likumīgs monopols uz atsevišķu vēstuļu pamatpakalpojumu sniegšanu. RMG sniedz pasta sūtījumu (vēstuļu, pasta sūtījumu un paku) savākšanas, šķirošanas transportēšanas un piegādes pakalpojumus, izmantojot “Royal Mail” un “Parcelforce Worldwide” zīmolu. |
| --- | --- |

(13)

RMG pilnībā pieder valstij ar Royal Mail Holdings plc (“RMH”) starpniecību. RMG ir Apvienotās Karalistes galvenais pasta operators, kam līdz 2005. gada beigām, kad pasta pakalpojumu tirgi Apvienotajā Karalistē tika pilnībā liberalizēti, bija likumīgs monopols uz atsevišķu vēstuļu pamatpakalpojumu sniegšanu. RMG sniedz pasta sūtījumu (vēstuļu, pasta sūtījumu un paku) savākšanas, šķirošanas transportēšanas un piegādes pakalpojumus, izmantojot “Royal Mail” un “Parcelforce Worldwide” zīmolu.

| (14) | Pasta nodaļu tīkla operators ir POL, kas pašlaik pilnībā pieder RMG (un tādējādi arī Apvienotās Karalistes valdībai). RMG un POL ir atsevišķas juridiskas personas, lai gan tās pieder pie vienai uzņēmumu grupai. Atbilstoši Hūpera ziņojumu ieteikumiem tiek ierosināts, ka pēc reformas POL pilnībā paliek valsts īpašumā un kļūst par RMG māsasuzņēmumu, kura mātesuzņēmums ir RMH. |
| --- | --- |

(14)

Pasta nodaļu tīkla operators ir POL, kas pašlaik pilnībā pieder RMG (un tādējādi arī Apvienotās Karalistes valdībai). RMG un POL ir atsevišķas juridiskas personas, lai gan tās pieder pie vienai uzņēmumu grupai. Atbilstoši Hūpera ziņojumu ieteikumiem tiek ierosināts, ka pēc reformas POL pilnībā paliek valsts īpašumā un kļūst par RMG māsasuzņēmumu, kura mātesuzņēmums ir RMH.

| (15) | RMG ir arī citi meitasuzņēmumi, piemēram, General Logistics System BV (“GLS”), kas ir RMG paku sūtījumu uzņēmums Eiropā, kurš sniedz paku pasta, loģistikas un eksprespaku pasta pakalpojumus visā Eiropā. GLS tīkls ietver meitasuzņēmumus un tīkla partnerus, aptverot 36 Eiropas valstis.

  1. diagramma.   
  RMG pašreizējā organizatoriskā struktūra |
| --- | --- |

(15)

RMG ir arī citi meitasuzņēmumi, piemēram, General Logistics System BV (“GLS”), kas ir RMG paku sūtījumu uzņēmums Eiropā, kurš sniedz paku pasta, loģistikas un eksprespaku pasta pakalpojumus visā Eiropā. GLS tīkls ietver meitasuzņēmumus un tīkla partnerus, aptverot 36 Eiropas valstis.

1. diagramma.   
  RMG pašreizējā organizatoriskā struktūra

Image

2.2.2.   Royal Mail Group (RMG)

| (16) | RMG kopš 2001. gada 23. marta pieder licence sniegt vēstuļu pasta pakalpojumus Apvienotajā Karalistē atbilstoši 2000. gada Pasta pakalpojumu likumam (Postal Services Act 2000). Atbilstoši licences noteikumiem RMG ir pienākums pildīt universālā pakalpojuma saistības (“UPS”). Ar šo kārtību tiek īstenotas prasības, ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīva 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai (5) (“Pasta pakalpojumu direktīva”). Licence paredz, ka RMG ir jāapspriež komerclīgumu slēgšana ar jebkuru ieinteresēto operatoru par piekļuvi tā valsts tīklam. Jaunie operatori līdz šim mēdza iekļūt tirgū, noslēdzot šādus piekļuves līgumus ar RMG. |
| --- | --- |

(16)

RMG kopš 2001. gada 23. marta pieder licence sniegt vēstuļu pasta pakalpojumus Apvienotajā Karalistē atbilstoši 2000. gada Pasta pakalpojumu likumam (Postal Services Act 2000). Atbilstoši licences noteikumiem RMG ir pienākums pildīt universālā pakalpojuma saistības (“UPS”). Ar šo kārtību tiek īstenotas prasības, ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīva 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai (5) (“Pasta pakalpojumu direktīva”). Licence paredz, ka RMG ir jāapspriež komerclīgumu slēgšana ar jebkuru ieinteresēto operatoru par piekļuvi tā valsts tīklam. Jaunie operatori līdz šim mēdza iekļūt tirgū, noslēdzot šādus piekļuves līgumus ar RMG.

| (17) | RMG ir vienīgais licences turētājs Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu tirgū, kuram ir universālā pakalpojuma saistības. Pašreizējo UPS galvenie aspekti ir i) pasta sūtījumu (vēstuļu, pasta sūtījumu un paku) ar svaru līdz 20 kg piegāde katru darbdienu līdz jebkuras privātpersonas vai citas personas mājām vai telpām Apvienotajā Karalistē (vēstules jāpiegādā no pirmdienas līdz sestdienai), ii) savākšana vismaz vienu reizi katru darbdienu no katra piekļuves punkta un pasta sīkpaku transportēšanas, saņemšanas, savākšanas, šķirošanas un piegādes pakalpojumi par pieejamām cenām, ko nosaka atbilstoši vienotam tarifam, un iii) ierakstītu pasta sūtījumu pakalpojumu sniegšana par cenām, ko nosaka atbilstoši vienotam tarifam. |
| --- | --- |

(17)

RMG ir vienīgais licences turētājs Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu tirgū, kuram ir universālā pakalpojuma saistības. Pašreizējo UPS galvenie aspekti ir i) pasta sūtījumu (vēstuļu, pasta sūtījumu un paku) ar svaru līdz 20 kg piegāde katru darbdienu līdz jebkuras privātpersonas vai citas personas mājām vai telpām Apvienotajā Karalistē (vēstules jāpiegādā no pirmdienas līdz sestdienai), ii) savākšana vismaz vienu reizi katru darbdienu no katra piekļuves punkta un pasta sīkpaku transportēšanas, saņemšanas, savākšanas, šķirošanas un piegādes pakalpojumi par pieejamām cenām, ko nosaka atbilstoši vienotam tarifam, un iii) ierakstītu pasta sūtījumu pakalpojumu sniegšana par cenām, ko nosaka atbilstoši vienotam tarifam.

| (18) | RMG licence paredz cenu kontroles pasākumus attiecībā uz regulētu pakalpojumu sniegšanu. Pašreiz spēkā esošais cenu kontroles pasākums tika ieviests 2006. gada aprīlī uz četriem gadiem, bet vēlāk tika pagarināts līdz 2012. gada martam. |
| --- | --- |

(18)

RMG licence paredz cenu kontroles pasākumus attiecībā uz regulētu pakalpojumu sniegšanu. Pašreiz spēkā esošais cenu kontroles pasākums tika ieviests 2006. gada aprīlī uz četriem gadiem, bet vēlāk tika pagarināts līdz 2012. gada martam.

| (19) | Turklāt saskaņā ar licences noteikumiem RMG ir jāļauj klientiem un citiem pasta uzņēmumiem piekļūt tā valsts tīklam bez diskriminācijas, un praksē lielākā daļa RMG konkurentu ir iekļuvuši tirgū, izmantojot trešo personu iespējas piekļūt RMG pakārtotajam tīklam (piem., pasta galīgā sašķirošana un piegāde klientiem pēdējā piegādes posmā (“delivery on the last mile”)). |
| --- | --- |

(19)

Turklāt saskaņā ar licences noteikumiem RMG ir jāļauj klientiem un citiem pasta uzņēmumiem piekļūt tā valsts tīklam bez diskriminācijas, un praksē lielākā daļa RMG konkurentu ir iekļuvuši tirgū, izmantojot trešo personu iespējas piekļūt RMG pakārtotajam tīklam (piem., pasta galīgā sašķirošana un piegāde klientiem pēdējā piegādes posmā (“delivery on the last mile”)).

| (20) | Pakārtotās piekļuves konkurence nozīmē, ka trešā persona – operators – savāc un apstrādā pasta sūtījumus, izmantojot savu tīklu, līdz tie tiek nogādāti uz RMG šķirošanas centriem, kur tos iekļauj RMG tīklā, lai veiktu galīgo šķirošanu un piegādi klientiem, kas tos saņem. Saskaņā ar līdzvērtīgiem līgumiem, kas zināmi kā “klientu tiešās piekļuves” līgumi, klienti, kas strādā ar lieliem apjomiem, var nogādāt savus iepriekš sašķirotos pasta sūtījumus uz RMG pasta centriem to tālākai piegādei. |
| --- | --- |

(20)

Pakārtotās piekļuves konkurence nozīmē, ka trešā persona – operators – savāc un apstrādā pasta sūtījumus, izmantojot savu tīklu, līdz tie tiek nogādāti uz RMG šķirošanas centriem, kur tos iekļauj RMG tīklā, lai veiktu galīgo šķirošanu un piegādi klientiem, kas tos saņem. Saskaņā ar līdzvērtīgiem līgumiem, kas zināmi kā “klientu tiešās piekļuves” līgumi, klienti, kas strādā ar lieliem apjomiem, var nogādāt savus iepriekš sašķirotos pasta sūtījumus uz RMG pasta centriem to tālākai piegādei.

| (21) | Konkurenci Apvienotās Karalistes vēstuļu pasta pakalpojumu jomā ir radījusi pakārtotā piekļuve RMG tīklam, nevis nepārtrauktas virknes konkurence starp RMG un tirgus jaunpienācējiem. Kopš tirgus atvēršanas 2006. gadā vēstuļu apjomi, ko RMG pakārtotajā tīklā iekļauj citi Apvienotās Karalistes pasta operatori, ir palielinājušies vidēji par 1 000 miljoniem vēstuļu sūtījumu gadā un pašlaik veido vairāk nekā 45 % no Apvienotās Karalistes iedzīvotājiem un uzņēmumiem adresēto iekšzemes pasta sūtījumu tirgus. RMG paredz, ka nākamajos gados tas zaudēs saviem konkurentiem pat vēl lielāku tirgus daļu. Paredzams, ka atsevišķos liela apjoma tirgos konkurentu pārņemtā tirgus daļa sasniegs [..] (6). |
| --- | --- |

(21)

Konkurenci Apvienotās Karalistes vēstuļu pasta pakalpojumu jomā ir radījusi pakārtotā piekļuve RMG tīklam, nevis nepārtrauktas virknes konkurence starp RMG un tirgus jaunpienācējiem. Kopš tirgus atvēršanas 2006. gadā vēstuļu apjomi, ko RMG pakārtotajā tīklā iekļauj citi Apvienotās Karalistes pasta operatori, ir palielinājušies vidēji par 1 000 miljoniem vēstuļu sūtījumu gadā un pašlaik veido vairāk nekā 45 % no Apvienotās Karalistes iedzīvotājiem un uzņēmumiem adresēto iekšzemes pasta sūtījumu tirgus. RMG paredz, ka nākamajos gados tas zaudēs saviem konkurentiem pat vēl lielāku tirgus daļu. Paredzams, ka atsevišķos liela apjoma tirgos konkurentu pārņemtā tirgus daļa sasniegs [..] (6).

2.2.3.   Post Office Limited (POL)

| (22) | Uzņēmums POL, kas ir tā dēvētā RMG mazumtirdzniecības filiāle, ir atbildīgs par tīklu, kurā apvienotas apmēram 11 500 pasta nodaļas. Tikai nedaudz mazāk kā 400 no tām ir POL tiešā īpašumā un pārvaldībā. Visas pārējās ir pasta apakšpārziņu vai franšīzes partneru privātā īpašumā un pārvaldībā. POL ir uzticēts uzturēt tīklu, ar kuru Apvienotās Karalistes iedzīvotājiem nodrošina noteiktus pieejamības kritērijus (99 % iedzīvotāju tuvākā pasta nodaļa atrodas 3 jūdžu (4,8 km) attālumā u. tml.). |
| --- | --- |

(22)

Uzņēmums POL, kas ir tā dēvētā RMG mazumtirdzniecības filiāle, ir atbildīgs par tīklu, kurā apvienotas apmēram 11 500 pasta nodaļas. Tikai nedaudz mazāk kā 400 no tām ir POL tiešā īpašumā un pārvaldībā. Visas pārējās ir pasta apakšpārziņu vai franšīzes partneru privātā īpašumā un pārvaldībā. POL ir uzticēts uzturēt tīklu, ar kuru Apvienotās Karalistes iedzīvotājiem nodrošina noteiktus pieejamības kritērijus (99 % iedzīvotāju tuvākā pasta nodaļa atrodas 3 jūdžu (4,8 km) attālumā u. tml.).

| (23) | POL pašlaik nav darbinieku, jo viss personāls, kas pašlaik strādā POL (izņemot pašnodarbinātos), ir norīkots no RMG. Kopumā darbam uz POL ir norīkoti apmēram 9 000RMG darbinieku. |
| --- | --- |

(23)

POL pašlaik nav darbinieku, jo viss personāls, kas pašlaik strādā POL (izņemot pašnodarbinātos), ir norīkots no RMG. Kopumā darbam uz POL ir norīkoti apmēram 9 000RMG darbinieku.

| (24) | POL sniedz RMG pasta nodaļu mazumtirdzniecības pakalpojumus, savukārt RMG sniedz POL dalītus atbalsta pakalpojumus. Turklāt notiek vairāku dalītu pakalpojumu sniegšana starp RMG un POL (piem., transportlīdzekļu pakalpojumi, ēku apsardze u. c.), ko pašlaik RMG sniedz par maksu. Šie pakalpojumi pašlaik tiek sniegti, pamatojoties uz pakalpojumu līgumu starp RMG un POL, kas tiks aizstāts ar vairākiem jauniem līgumiem, kad POL kļūs par RMG māsasuzņēmumu. |
| --- | --- |

(24)

POL sniedz RMG pasta nodaļu mazumtirdzniecības pakalpojumus, savukārt RMG sniedz POL dalītus atbalsta pakalpojumus. Turklāt notiek vairāku dalītu pakalpojumu sniegšana starp RMG un POL (piem., transportlīdzekļu pakalpojumi, ēku apsardze u. c.), ko pašlaik RMG sniedz par maksu. Šie pakalpojumi pašlaik tiek sniegti, pamatojoties uz pakalpojumu līgumu starp RMG un POL, kas tiks aizstāts ar vairākiem jauniem līgumiem, kad POL kļūs par RMG māsasuzņēmumu.

| (25) | Papildus tam, ka POL ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (“VTNP”) sniedzējs, tas veic arī dažas “komerciālas” darbības (piem., telefonijas un apdrošināšanas produktu pārdošanu) ar sava tīkla starpniecību un arī izmantojot tiešo tiešsaistes pārdošanas kanālu. |
| --- | --- |

(25)

Papildus tam, ka POL ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (“VTNP”) sniedzējs, tas veic arī dažas “komerciālas” darbības (piem., telefonijas un apdrošināšanas produktu pārdošanu) ar sava tīkla starpniecību un arī izmantojot tiešo tiešsaistes pārdošanas kanālu.

| (26) | Komisija 2011. gada 23. martā atļāva piešķirt POL valsts palīdzību GBP 180 miljonu apmērā tā pasta nodaļu tīkla finansēšanai vienu gadu, sākot no 2011. gada 1. aprīļa. (7) Tā atļāva arī turpināt minētajā laikposmā esošos aizdevumus, ar kuriem tiek finansēta skaidras naudas pakalpojumu sniegšana pasta nodaļās. Komisija secināja, ka atbalsts ir saderīgs ar Savienības noteikumiem, jo ar to netiek pārmērīgi kompensētas POL uzticēto sabiedrisko pakalpojumu tīrās izmaksas. |
| --- | --- |

(26)

Komisija 2011. gada 23. martā atļāva piešķirt POL valsts palīdzību GBP 180 miljonu apmērā tā pasta nodaļu tīkla finansēšanai vienu gadu, sākot no 2011. gada 1. aprīļa. (7) Tā atļāva arī turpināt minētajā laikposmā esošos aizdevumus, ar kuriem tiek finansēta skaidras naudas pakalpojumu sniegšana pasta nodaļās. Komisija secināja, ka atbalsts ir saderīgs ar Savienības noteikumiem, jo ar to netiek pārmērīgi kompensētas POL uzticēto sabiedrisko pakalpojumu tīrās izmaksas.

| (27) | Apvienotā Karaliste 2012. gada 24. janvārī paziņoja par pasākumu paketi POL sniegto VTNP pakalpojumu atbalstam, kas kopumā ir līdzīga 2011. gadā atļautajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(27)

Apvienotā Karaliste 2012. gada 24. janvārī paziņoja par pasākumu paketi POL sniegto VTNP pakalpojumu atbalstam, kas kopumā ir līdzīga 2011. gadā atļautajiem pasākumiem.

2.2.4.   Finansiālas grūtības

| (28) | Apvienotā Karaliste uzskata, ka RMG ir grūtībās nonācis uzņēmums, jo pašlaik tam ir ievērojamas finansiālas grūtības (iesniegtie finansiālie rādītāji attiecas uz RMG konsolidētajiem rezultātiem, ieskaitot visus meitasuzņēmumus, ja vien nav minēts citādi); to raksturo šādi aspekti:






  i) | tā bilances stāvoklis, jo īpaši pensiju deficīta ievērojamais apmērs; |
| --- | --- | --- |

(28)

Apvienotā Karaliste uzskata, ka RMG ir grūtībās nonācis uzņēmums, jo pašlaik tam ir ievērojamas finansiālas grūtības (iesniegtie finansiālie rādītāji attiecas uz RMG konsolidētajiem rezultātiem, ieskaitot visus meitasuzņēmumus, ja vien nav minēts citādi); to raksturo šādi aspekti:

i)

tā bilances stāvoklis, jo īpaši pensiju deficīta ievērojamais apmērs;

| ii) | tā prognozētais naudas plūsmas iztrūkums; |
| --- | --- |

ii)

tā prognozētais naudas plūsmas iztrūkums;

| iii) | tā nespēja nākotnē atmaksāt savus parādus noteiktajā termiņā, ja nebūs paziņoto pasākumu; |
| --- | --- |

iii)

tā nespēja nākotnē atmaksāt savus parādus noteiktajā termiņā, ja nebūs paziņoto pasākumu;

| iv) | no vēstuļu apstrādes gūto RMG ieņēmumu samazināšanās – no 2008./2009. līdz 2010./2011. finanšu gadam ārējie ieņēmumi samazinājās par 3,1 %, bet iekšzemes adresēto piegādāto pasta sūtījumu apjoms tajā pašā laikposmā samazinājās par 11,7 %. |
| --- | --- |

iv)

no vēstuļu apstrādes gūto RMG ieņēmumu samazināšanās – no 2008./2009. līdz 2010./2011. finanšu gadam ārējie ieņēmumi samazinājās par 3,1 %, bet iekšzemes adresēto piegādāto pasta sūtījumu apjoms tajā pašā laikposmā samazinājās par 11,7 %.

| (29) | RMG bilance liecina, ka uzņēmumam bija ievērojamas finansiālas grūtības 2010./2011. finanšu gada beigās; gan tā darba kapitāls, gan tīrie pamatdarbības aktīvi bija negatīvi. |
| --- | --- |

(29)

RMG bilance liecina, ka uzņēmumam bija ievērojamas finansiālas grūtības 2010./2011. finanšu gada beigās; gan tā darba kapitāls, gan tīrie pamatdarbības aktīvi bija negatīvi.

| (30) | Pēc Apvienotās Karalistes iesniegtajām prognozēm, RMG skaidras naudas rezerves būs negatīvas [..], proti, tam nebūs pietiekami daudz līdzekļu, lai segtu savu ikdienas darbību izmaksas, ja paziņotie pasākumi netiks īstenoti. Attiecīgi RMG arī nevarēs atmaksāt savus pašreizējos aizņēmumus noteiktajā termiņā [..]. |
| --- | --- |

(30)

Pēc Apvienotās Karalistes iesniegtajām prognozēm, RMG skaidras naudas rezerves būs negatīvas [..], proti, tam nebūs pietiekami daudz līdzekļu, lai segtu savu ikdienas darbību izmaksas, ja paziņotie pasākumi netiks īstenoti. Attiecīgi RMG arī nevarēs atmaksāt savus pašreizējos aizņēmumus noteiktajā termiņā [..].

| (31) | Ņemot vērā šos faktorus, RMG radīsies ievērojamas grūtības izpildīt savas maksājumu saistības līdz [..], un vēlāk tas nevarēs īstenot pārstrukturēšanas programmu un atjaunot savu dzīvotspēju, izmantojot tikai savus resursus, kā rezultātā tas nokļūs situācijā, ka tam būs jāpaļaujas uz valsts atbalstu, lai nodrošinātu savas ekonomiskās dzīvotspējas atjaunošanu un sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktu pieejamību. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā šos faktorus, RMG radīsies ievērojamas grūtības izpildīt savas maksājumu saistības līdz [..], un vēlāk tas nevarēs īstenot pārstrukturēšanas programmu un atjaunot savu dzīvotspēju, izmantojot tikai savus resursus, kā rezultātā tas nokļūs situācijā, ka tam būs jāpaļaujas uz valsts atbalstu, lai nodrošinātu savas ekonomiskās dzīvotspējas atjaunošanu un sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktu pieejamību.

2.3.   Pasākumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana

2.3.1.   Atbrīvojums no pensiju deficīta

| (32) | Minētais 2011. gada Pasta pakalpojumu likums paredz, ka Apvienotā Karaliste uzņemsies atbildību par dažām no saistībām, kas uzkrāti Karaliskā pasta pensiju plāna (“RMPP” (Royal Mail Pension Plan)) ietvaros. Ierosinātais pasākums atbrīvos RMG no pienākuma kompensēt deficītu, kas radies minētajā shēmā, tādējādi atbrīvojot RMG no ievērojama finansiāla sloga. |
| --- | --- |

(32)

Minētais 2011. gada Pasta pakalpojumu likums paredz, ka Apvienotā Karaliste uzņemsies atbildību par dažām no saistībām, kas uzkrāti Karaliskā pasta pensiju plāna (“RMPP” (Royal Mail Pension Plan)) ietvaros. Ierosinātais pasākums atbrīvos RMG no pienākuma kompensēt deficītu, kas radies minētajā shēmā, tādējādi atbrīvojot RMG no ievērojama finansiāla sloga.

| (33) | Kā norādījusi Apvienotā Karaliste, RMPP apjoms un nepastāvība nekādā ziņā nav samērīga ar RMG pašreizējo uzņēmējdarbību, un ir pierādījies, ka tas ir būtisks traucējums RMG spējai kompensēt deficītu paša spēkiem liberalizētajā Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu tirgū. Apvienotā Karaliste uzskata, ka, pārņemot konkrētus pasīvus no RMPP un tādējādi sniedzot ieguldījumu RMG dzīvotspējas atjaunošanā, RMG kā vienīgais universālā pakalpojuma sniedzējs Apvienotajā Karalistē varēs pielāgoties liberalizētajai nozares videi, veicot modernizāciju. Tādējādi ar atbrīvojumu no pensiju deficīta tiks likvidēts viens no galvenajiem šķēršļiem privātā sektora kapitāla piesaistīšanai RMG. |
| --- | --- |

(33)

Kā norādījusi Apvienotā Karaliste, RMPP apjoms un nepastāvība nekādā ziņā nav samērīga ar RMG pašreizējo uzņēmējdarbību, un ir pierādījies, ka tas ir būtisks traucējums RMG spējai kompensēt deficītu paša spēkiem liberalizētajā Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu tirgū. Apvienotā Karaliste uzskata, ka, pārņemot konkrētus pasīvus no RMPP un tādējādi sniedzot ieguldījumu RMG dzīvotspējas atjaunošanā, RMG kā vienīgais universālā pakalpojuma sniedzējs Apvienotajā Karalistē varēs pielāgoties liberalizētajai nozares videi, veicot modernizāciju. Tādējādi ar atbrīvojumu no pensiju deficīta tiks likvidēts viens no galvenajiem šķēršļiem privātā sektora kapitāla piesaistīšanai RMG.

| (34) | RMG papildus RMPP pašlaik pārvalda trīs citus pensiju plānus – Karaliskā pasta augstāko izpildpersonu pensiju plānu (“RMSEPP” (Royal Mail Senior Executives Pension Plan)), Karaliskā pasta pensiju iekrājumu plānu (“RMRSP” (Royal Mail Retirement Savings Plan)) un Karaliskā pasta definētu iemaksu pensiju plānu (“RMDCPP” (Royal Mail Defined Contribution Pension Plan)). Paziņotais pasākums attiecas tikai uz RMPP un neietekmēs RMSEPP, RMRSP un RMDCPP dalībniekus. |
| --- | --- |

(34)

RMG papildus RMPP pašlaik pārvalda trīs citus pensiju plānus – Karaliskā pasta augstāko izpildpersonu pensiju plānu (“RMSEPP” (Royal Mail Senior Executives Pension Plan)), Karaliskā pasta pensiju iekrājumu plānu (“RMRSP” (Royal Mail Retirement Savings Plan)) un Karaliskā pasta definētu iemaksu pensiju plānu (“RMDCPP” (Royal Mail Defined Contribution Pension Plan)). Paziņotais pasākums attiecas tikai uz RMPP un neietekmēs RMSEPP, RMRSP un RMDCPP dalībniekus.

| (35) | RMPP ir aroda pensiju shēma RMG darbiniekiem, tostarp tiem, kas norīkoti darbā uz POL un strādā tikai tā labā. (8) Tā ir privātā sektora shēma tādā ziņā, ka tā darbojas atbilstoši parastajiem Apvienotās Karalistes pensiju tiesību aktiem, ko piemēro privātā sektora uzņēmumiem. Uz 2011. gada 31. martuRMPP dalībnieku skaits bija apmēram 436 000, no kuriem apmēram 130 000 bija attiecīgā brīža darbinieki, kas uzkrāja shēmā pabalstus (aktīvie dalībnieki), apmēram 118 000 – bijušie darbinieki, kas beiguši darba attiecības pirms pensionēšanās vecuma un vēl nebija saņēmuši pensijas pabalstus (dalībnieki, kas apturējuši dalību), un apmēram 188 000 – pensionāri. |
| --- | --- |

(35)

RMPP ir aroda pensiju shēma RMG darbiniekiem, tostarp tiem, kas norīkoti darbā uz POL un strādā tikai tā labā. (8) Tā ir privātā sektora shēma tādā ziņā, ka tā darbojas atbilstoši parastajiem Apvienotās Karalistes pensiju tiesību aktiem, ko piemēro privātā sektora uzņēmumiem. Uz 2011. gada 31. martuRMPP dalībnieku skaits bija apmēram 436 000, no kuriem apmēram 130 000 bija attiecīgā brīža darbinieki, kas uzkrāja shēmā pabalstus (aktīvie dalībnieki), apmēram 118 000 – bijušie darbinieki, kas beiguši darba attiecības pirms pensionēšanās vecuma un vēl nebija saņēmuši pensijas pabalstus (dalībnieki, kas apturējuši dalību), un apmēram 188 000 – pensionāri.

| (36) | RMPP reglamentē Trešais trasta pamatakts un noteikumi (Third Principal Trust Deed and Rules), kas datēti ar 2009. gada 21. decembri un vēlāk grozīti (“Trasta akts”). Galvenais darba devējs attiecībā uz shēmu ir RMG, bet trasta pārvaldītājs ir uzņēmums Royal Mail Pensions Trustees Limited (“trasta pārvaldītājs”). Trasta pārvaldītāja un RMG pienākumus RMPP ietvaros papildus Trasta aktam reglamentē arī Darba un pensiju lietu ministrijas (Department for Work and Pensions) ieviestie tiesību akti, kas piemērojami sociālā arodnodrošinājuma shēmām un izklāstīti galvenokārt 1993. gada Pensiju shēmu likumā (Pension Schemes Act 1993), 1995. gada Pensiju likumā (Pensions Act 1995) un 2004. gada Pensiju likumā (Pensions Act 2004). RMPP ir Apvienotās Karalistes Pensiju regulatora (The Pensions Regulator) jurisdikcijā. |
| --- | --- |

(36)

RMPP reglamentē Trešais trasta pamatakts un noteikumi (Third Principal Trust Deed and Rules), kas datēti ar 2009. gada 21. decembri un vēlāk grozīti (“Trasta akts”). Galvenais darba devējs attiecībā uz shēmu ir RMG, bet trasta pārvaldītājs ir uzņēmums Royal Mail Pensions Trustees Limited (“trasta pārvaldītājs”). Trasta pārvaldītāja un RMG pienākumus RMPP ietvaros papildus Trasta aktam reglamentē arī Darba un pensiju lietu ministrijas (Department for Work and Pensions) ieviestie tiesību akti, kas piemērojami sociālā arodnodrošinājuma shēmām un izklāstīti galvenokārt 1993. gada Pensiju shēmu likumā (Pension Schemes Act 1993), 1995. gada Pensiju likumā (Pensions Act 1995) un 2004. gada Pensiju likumā (Pensions Act 2004). RMPP ir Apvienotās Karalistes Pensiju regulatora (The Pensions Regulator) jurisdikcijā.

| (37) | RMPP ir definēta pabalsta pensiju shēma, proti, pabalstus nosaka, pamatojoties uz mērķa summas pensiju parastajā pensionēšanās vecumā, kas piesaistīta dalībnieka gada darba samaksas summai un pie darba devēja nostrādātajam laikam. Tā atšķiras no definētu iemaksu shēmām, kurās ir norādīts tikai no darbinieka/darba devēja prasīto iemaksu līmenis. Iemaksas tiek ieguldītas, un, kad dalībnieks pensionējas, uzkrāto līdzekļu vērtību izmanto, lai nodrošinātu dalībniekam ienākumus atlikušajam mūžam. |
| --- | --- |

(37)

RMPP ir definēta pabalsta pensiju shēma, proti, pabalstus nosaka, pamatojoties uz mērķa summas pensiju parastajā pensionēšanās vecumā, kas piesaistīta dalībnieka gada darba samaksas summai un pie darba devēja nostrādātajam laikam. Tā atšķiras no definētu iemaksu shēmām, kurās ir norādīts tikai no darbinieka/darba devēja prasīto iemaksu līmenis. Iemaksas tiek ieguldītas, un, kad dalībnieks pensionējas, uzkrāto līdzekļu vērtību izmanto, lai nodrošinātu dalībniekam ienākumus atlikušajam mūžam.

| (38) | Ir divi definēta pabalsta pensiju shēmas pamatveidi – pēdējās izpeļņas shēma un karjeras vidējās izpeļņas shēma. Pēdējās izpeļņas shēma nodrošina pensiju, kuras pamatā ir noteikta daļa vai procenti no darbinieka pēdējās pensionēšanās izpeļņas par katru pensijas stāža gadu. Turpretī karjeras vidējās izpeļņas shēma nodrošina pensiju, kuras pamatā ir noteikts procents no darbinieka vidējās izpeļņas visā pensijas stāža periodā (parasti to koriģē, lai ņemtu vērā inflāciju) par katru pensijas stāža gadu. |
| --- | --- |

(38)

Ir divi definēta pabalsta pensiju shēmas pamatveidi – pēdējās izpeļņas shēma un karjeras vidējās izpeļņas shēma. Pēdējās izpeļņas shēma nodrošina pensiju, kuras pamatā ir noteikta daļa vai procenti no darbinieka pēdējās pensionēšanās izpeļņas par katru pensijas stāža gadu. Turpretī karjeras vidējās izpeļņas shēma nodrošina pensiju, kuras pamatā ir noteikts procents no darbinieka vidējās izpeļņas visā pensijas stāža periodā (parasti to koriģē, lai ņemtu vērā inflāciju) par katru pensijas stāža gadu.

| (39) | Līdz 2008. gada aprīlim RMPP dalībnieku uzkrātos pabalstus aprēķināja, pamatojoties uz pēdējās izpeļņas metodi. Taču 2008. gada aprīlī RMG īstenoja pensiju reformu, grozot RMPP noteikumus un ieviešot tajos izmaiņas par pabalstiem, kas uzkrāti attiecībā uz stāžu no 2008. gada 1. aprīļa, paredzot, ka turpmāk tie jāaprēķina, pamatojoties uz karjeras vidējās izpeļņas metodi, nevis pēdējās izpeļņas metodi (lai gan pabalsti, kas uzkrāti attiecībā uz stāžu pirms minētā datuma, joprojām būs piesaistīti dalībnieka izpeļņai stāža beigu dienā). Citas reformas, kas īstenotas 2008. gada 1. aprīlī, ir pensionēšanās vecuma paaugstināšana līdz 65 gadiem par stāžu, kas nostrādāts no 2010. gada 1. aprīļa (pabalstus, kas uzkrāti līdz minētajam datumam, var sākt izmantot 60 gadu vecumā, nepiemērojot samazinājumu par priekšlaicīgu pensionēšanos), un RMPP slēgšana jauniem dalībniekiem no 2008. gada 1. aprīļa. Pēc 2008. gada 1. aprīļaRMPP tika aizstāta ar definētu iemaksu shēmu jauniem dalībniekiem, proti, RMDCPP. |
| --- | --- |

(39)

Līdz 2008. gada aprīlim RMPP dalībnieku uzkrātos pabalstus aprēķināja, pamatojoties uz pēdējās izpeļņas metodi. Taču 2008. gada aprīlī RMG īstenoja pensiju reformu, grozot RMPP noteikumus un ieviešot tajos izmaiņas par pabalstiem, kas uzkrāti attiecībā uz stāžu no 2008. gada 1. aprīļa, paredzot, ka turpmāk tie jāaprēķina, pamatojoties uz karjeras vidējās izpeļņas metodi, nevis pēdējās izpeļņas metodi (lai gan pabalsti, kas uzkrāti attiecībā uz stāžu pirms minētā datuma, joprojām būs piesaistīti dalībnieka izpeļņai stāža beigu dienā). Citas reformas, kas īstenotas 2008. gada 1. aprīlī, ir pensionēšanās vecuma paaugstināšana līdz 65 gadiem par stāžu, kas nostrādāts no 2010. gada 1. aprīļa (pabalstus, kas uzkrāti līdz minētajam datumam, var sākt izmantot 60 gadu vecumā, nepiemērojot samazinājumu par priekšlaicīgu pensionēšanos), un RMPP slēgšana jauniem dalībniekiem no 2008. gada 1. aprīļa. Pēc 2008. gada 1. aprīļaRMPP tika aizstāta ar definētu iemaksu shēmu jauniem dalībniekiem, proti, RMDCPP.

| (40) | Apvienotā Karaliste norāda, ka RMG spēja pārveidot RMPP laika gaitā ir tikusi būtiski ierobežota. Šādus ierobežojumus ir radījuši vispārējie Apvienotās Karalistes pensiju tiesību akti un RMPP shēmas specifiskās iezīmes. |
| --- | --- |

(40)

Apvienotā Karaliste norāda, ka RMG spēja pārveidot RMPP laika gaitā ir tikusi būtiski ierobežota. Šādus ierobežojumus ir radījuši vispārējie Apvienotās Karalistes pensiju tiesību akti un RMPP shēmas specifiskās iezīmes.

| (41) | Saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem RMG nav veto tiesību pār tā iemaksu īpatsvaru RMPP. Par iemaksu īpatsvaru parasti vienojas starp maksājošo darba devēju un pensiju shēmas trasta pārvaldītāju, tomēr ar nosacījumu, ka gadījumā, ja vienošanās netiek panākta 15 mēnešos no vērtējuma spēkā esamības dienas, iemaksas nosaka Apvienotās Karalistes Pensiju regulators, kas izveidots 2005. gada 6. aprīlī ar 2004. gada Pensiju likumu un nodrošina atbilstību pensiju tiesību aktiem. Pensiju regulators cita starpā ir skaidri norādījis, ka tas sagaida, ka pensiju shēmām būs noteikts maksātspējas līmenis un ka trasta pārvaldītāji centīsies no pārvaldošā darba devēja piedzīt jebkuru deficītu, kas radīsies attiecībā pret tehnisko rezervju paredzēto finansējuma mērķi, “cik drīz vien darba devējs to varēs pamatoti atļauties”. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem RMG nav veto tiesību pār tā iemaksu īpatsvaru RMPP. Par iemaksu īpatsvaru parasti vienojas starp maksājošo darba devēju un pensiju shēmas trasta pārvaldītāju, tomēr ar nosacījumu, ka gadījumā, ja vienošanās netiek panākta 15 mēnešos no vērtējuma spēkā esamības dienas, iemaksas nosaka Apvienotās Karalistes Pensiju regulators, kas izveidots 2005. gada 6. aprīlī ar 2004. gada Pensiju likumu un nodrošina atbilstību pensiju tiesību aktiem. Pensiju regulators cita starpā ir skaidri norādījis, ka tas sagaida, ka pensiju shēmām būs noteikts maksātspējas līmenis un ka trasta pārvaldītāji centīsies no pārvaldošā darba devēja piedzīt jebkuru deficītu, kas radīsies attiecībā pret tehnisko rezervju paredzēto finansējuma mērķi, “cik drīz vien darba devējs to varēs pamatoti atļauties”.

| (42) | Šajā saistībā RMG 2006. gada jūnijā vienojās ar trasta pārvaldītāju par saprašanās memorandu, kas papildus RMG gada maksājumiem RMPP, kurus tas veic, lai finansētu uzkrāto pabalstu izmaksas, paredzēja finansēt RMPP deficītu 17 gados. Viens no nosacījumiem bija darījumu kontu atvēršana par kopējo summu GBP 1 miljards, kas nodrošināta par labu RMPP, kā to paredzēja Komisijas Lēmums 2009/613/EK (9). |
| --- | --- |

(42)

Šajā saistībā RMG 2006. gada jūnijā vienojās ar trasta pārvaldītāju par saprašanās memorandu, kas papildus RMG gada maksājumiem RMPP, kurus tas veic, lai finansētu uzkrāto pabalstu izmaksas, paredzēja finansēt RMPP deficītu 17 gados. Viens no nosacījumiem bija darījumu kontu atvēršana par kopējo summu GBP 1 miljards, kas nodrošināta par labu RMPP, kā to paredzēja Komisijas Lēmums 2009/613/EK (9).

| (43) | RMG2010. gada 30. jūnijā piekrita noslēgt ar trasta pārvaldītāju papildu atveseļošanas plānu, kura mērķis bija finansēt RMPP deficītu līdz 2047. gada martam, veicot šādas gada iemaksas:






  i) | no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2047. gada 31. martam – deficīta maksājumi GBP 282 miljonu apmērā gadā, kas palielinās atbilstoši mazumtirdzniecības cenu inflācijai; |
| --- | --- | --- |

(43)

RMG2010. gada 30. jūnijā piekrita noslēgt ar trasta pārvaldītāju papildu atveseļošanas plānu, kura mērķis bija finansēt RMPP deficītu līdz 2047. gada martam, veicot šādas gada iemaksas:

i)

no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2047. gada 31. martam – deficīta maksājumi GBP 282 miljonu apmērā gadā, kas palielinās atbilstoši mazumtirdzniecības cenu inflācijai;

| ii) | no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2023. gada 31. martam – papildu iemaksas 4 % apmērā no dalībnieku iemaksām. |
| --- | --- |

ii)

no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2023. gada 31. martam – papildu iemaksas 4 % apmērā no dalībnieku iemaksām.

| (44) | POL sedz 7 % no deficīta maksājumiem. Šo īpatsvaru aprēķina, ņemot vērā uz POL norīkoto darbinieku skaitu attiecībā pret RMG darbinieku kopējo skaitu. POL gada iemaksas pensiju deficīta segšanai 2010.–2011. finanšu gadā bija GBP 21 miljons. |
| --- | --- |

(44)

POL sedz 7 % no deficīta maksājumiem. Šo īpatsvaru aprēķina, ņemot vērā uz POL norīkoto darbinieku skaitu attiecībā pret RMG darbinieku kopējo skaitu. POL gada iemaksas pensiju deficīta segšanai 2010.–2011. finanšu gadā bija GBP 21 miljons.

| (45) | Apvienotās Karalistes iestādes ierosina izveidot jaunu obligāto pensiju shēmu, par kuru atbildīga būs Apvienotās Karalistes valdība un kura nebūs juridiski saistīta ar RMG vai RMPP. Noteikta daļa RMPP uzkrāto saistību un turēto aktīvu tiks pārnesta uz jauno shēmu. Paredzams, ka uz shēmu tiks pārnesti pensiju pabalsti, kas uzkrāti līdz 2012. gada 31. martam. Personas, uz kurām attiecas šis ierosinājums, ir pašreizējie pensionāri, dalībnieki, kas apturējuši dalību, un RMPP aktīvie dalībnieki. |
| --- | --- |

(45)

Apvienotās Karalistes iestādes ierosina izveidot jaunu obligāto pensiju shēmu, par kuru atbildīga būs Apvienotās Karalistes valdība un kura nebūs juridiski saistīta ar RMG vai RMPP. Noteikta daļa RMPP uzkrāto saistību un turēto aktīvu tiks pārnesta uz jauno shēmu. Paredzams, ka uz shēmu tiks pārnesti pensiju pabalsti, kas uzkrāti līdz 2012. gada 31. martam. Personas, uz kurām attiecas šis ierosinājums, ir pašreizējie pensionāri, dalībnieki, kas apturējuši dalību, un RMPP aktīvie dalībnieki.

| (46) | Kopumā ir aprēķināts, ka jaunā pensiju shēma pārņems saistības GBP 32 200 miljonu apmērā un saistītos aktīvus GBP 27 700 miljonu apmērā (pamatojoties uz 2011. gada 31. marta aktuāra vērtējuma rādītājiem), kā rezultātā deficīts ir GBP 4 500 miljoni. Pēc atbrīvojuma no pensiju deficīta piešķiršanas 2012. gada 1. aprīlīRMG turpinās maksāt tikai parastās pensiju iemaksas par visiem RMPP dalībniekiem, kas joprojām strādā RMG, un tādējādi būs atbildīgs vairs tikai par jaunām pensijas tiesībām, kas iegūtas pēc 2012. gada marta (turpmāk “aktuālā RMPP shēma”). |
| --- | --- |

(46)

Kopumā ir aprēķināts, ka jaunā pensiju shēma pārņems saistības GBP 32 200 miljonu apmērā un saistītos aktīvus GBP 27 700 miljonu apmērā (pamatojoties uz 2011. gada 31. marta aktuāra vērtējuma rādītājiem), kā rezultātā deficīts ir GBP 4 500 miljoni. Pēc atbrīvojuma no pensiju deficīta piešķiršanas 2012. gada 1. aprīlīRMG turpinās maksāt tikai parastās pensiju iemaksas par visiem RMPP dalībniekiem, kas joprojām strādā RMG, un tādējādi būs atbildīgs vairs tikai par jaunām pensijas tiesībām, kas iegūtas pēc 2012. gada marta (turpmāk “aktuālā RMPP shēma”).

| (47) | Aktuālajā RMPP shēmā tūlīt pēc atbrīvojuma no pensiju deficīta būs saistības apmēram GBP 2 100 miljonu (10) vērtībā un atbilstoša aktīvu summa, kas paliks RMG turējumā. RMG turpinās segt visas turpmākās pakalpojumu izmaksas, tostarp uzņemsies atbildību par visām pašreizējām saistībām RMPP ietvaros, lai saglabātu pastāvīgu piesaisti pēdējai izpeļņai un konkrētus papildinājumus (piem., priekšlaicīgas pensionēšanās gadījumā) attiecībā uz vēsturiskajiem pensijas pabalstiem. Tas nozīmē, ka pēc atbrīvojuma no pensiju deficīta RMG turpinās uzņemties risku, ka vēsturiskās saistības par dalībniekiem, kas apturējuši dalību, varētu palielināties jebkādu tādu izpeļņas palielinājumu dēļ, kuri pārsniedz inflāciju, jo pensijas pabalstiem jābūt piesaistītiem pašreizējam pēdējās izpeļņas līmenim. RMG arī saglabās atbildību par esošo RMSEPP, kurā saistību apmērs ir GBP 300 miljoni un deficīts – apmēram GBP 30 miljoni (vērtība uz 2011. gada 31. martu). |
| --- | --- |

(47)

Aktuālajā RMPP shēmā tūlīt pēc atbrīvojuma no pensiju deficīta būs saistības apmēram GBP 2 100 miljonu (10) vērtībā un atbilstoša aktīvu summa, kas paliks RMG turējumā. RMG turpinās segt visas turpmākās pakalpojumu izmaksas, tostarp uzņemsies atbildību par visām pašreizējām saistībām RMPP ietvaros, lai saglabātu pastāvīgu piesaisti pēdējai izpeļņai un konkrētus papildinājumus (piem., priekšlaicīgas pensionēšanās gadījumā) attiecībā uz vēsturiskajiem pensijas pabalstiem. Tas nozīmē, ka pēc atbrīvojuma no pensiju deficīta RMG turpinās uzņemties risku, ka vēsturiskās saistības par dalībniekiem, kas apturējuši dalību, varētu palielināties jebkādu tādu izpeļņas palielinājumu dēļ, kuri pārsniedz inflāciju, jo pensijas pabalstiem jābūt piesaistītiem pašreizējam pēdējās izpeļņas līmenim. RMG arī saglabās atbildību par esošo RMSEPP, kurā saistību apmērs ir GBP 300 miljoni un deficīts – apmēram GBP 30 miljoni (vērtība uz 2011. gada 31. martu).

2.3.2.   Pārstrukturēšanas atbalsts

| (48) | Lai risinātu savas finansiālās grūtības, RMG 2011. gada jūnijā izstrādāja pārstrukturēšanas plānu laikposmam no 2008. līdz 2016. gadam. |
| --- | --- |

(48)

Lai risinātu savas finansiālās grūtības, RMG 2011. gada jūnijā izstrādāja pārstrukturēšanas plānu laikposmam no 2008. līdz 2016. gadam.

| (49) | RMG plāni, kas vērsti galvenokārt uz izmaksu samazināšanu un ieņēmumu dažādošanu, ir izstrādāti, pamatojoties uz ievērojamiem pārstrukturēšanas pasākumiem, ko RMG ir veicis kopš 2002. gada (ieskaitot būtisku izmaiņu ieviešanu RMPP), lai modernizētu savu uzņēmējdarbību un ierobežotu izmaksas. RMG 2011. gada jūnija plāns atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju ir iedalīts piecās galvenajās jomās:






  i) | darbības modernizācija, kas paredz izmaiņu ieviešanu visās RMG darbības jomās, tādējādi nodrošinot uzņēmumam ievērojamus izmaksu ietaupījumus; |
| --- | --- | --- |

(49)

RMG plāni, kas vērsti galvenokārt uz izmaksu samazināšanu un ieņēmumu dažādošanu, ir izstrādāti, pamatojoties uz ievērojamiem pārstrukturēšanas pasākumiem, ko RMG ir veicis kopš 2002. gada (ieskaitot būtisku izmaiņu ieviešanu RMPP), lai modernizētu savu uzņēmējdarbību un ierobežotu izmaksas. RMG 2011. gada jūnija plāns atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju ir iedalīts piecās galvenajās jomās:

i)

darbības modernizācija, kas paredz izmaiņu ieviešanu visās RMG darbības jomās, tādējādi nodrošinot uzņēmumam ievērojamus izmaksu ietaupījumus;

| ii) | korporatīvie un organizatoriskie pārstrukturēšanas pasākumi; |
| --- | --- |

ii)

korporatīvie un organizatoriskie pārstrukturēšanas pasākumi;

| iii) | komerciāli pārveidojumi; |
| --- | --- |

iii)

komerciāli pārveidojumi;

| iv) | ieguldījumi jaunā IT platformā; |
| --- | --- |

iv)

ieguldījumi jaunā IT platformā;

| v) | naudas pelnīšanas iniciatīvas. |
| --- | --- |

v)

naudas pelnīšanas iniciatīvas.

| (50) | Pārstrukturēšanas plāna mērķis ir atjaunot RMG ilgtermiņa dzīvotspēju. Kā norādījusi Apvienotā Karaliste, spēja segt strukturāli augstas nemainīgās izmaksas, uzlabot vispārējo reglamentējošo vidi un dažādot ieņēmumus, lai kompensētu neiegūtos ieņēmumus pasta sūtījumu apjoma samazināšanās dēļ, veicinās RMG dzīvotspēju, lai tas varētu piesaistīt privātā sektora ieguldījumus savas ilgtermiņa nākotnes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(50)

Pārstrukturēšanas plāna mērķis ir atjaunot RMG ilgtermiņa dzīvotspēju. Kā norādījusi Apvienotā Karaliste, spēja segt strukturāli augstas nemainīgās izmaksas, uzlabot vispārējo reglamentējošo vidi un dažādot ieņēmumus, lai kompensētu neiegūtos ieņēmumus pasta sūtījumu apjoma samazināšanās dēļ, veicinās RMG dzīvotspēju, lai tas varētu piesaistīt privātā sektora ieguldījumus savas ilgtermiņa nākotnes nodrošināšanai.

| (51) | Apvienotā Karaliste apgalvo, ka RMG ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana ir politikas galvenais mērķis, lai nodrošinātu UPS vispārēju pieejamību un efektīvu izpildi. Kā norādījusi Apvienotā Karaliste, lai nodrošinātu RMG ilgtermiņa dzīvotspēju, ar atbrīvojumu no pensiju deficīta vien nepietiks – pat pēc atbrīvojuma no pensiju deficīta RMG nevar pārvarēt savas finansiālās grūtības, izmantojot savus resursus vai no tirgus avotiem iegūtos līdzekļus. |
| --- | --- |

(51)

Apvienotā Karaliste apgalvo, ka RMG ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana ir politikas galvenais mērķis, lai nodrošinātu UPS vispārēju pieejamību un efektīvu izpildi. Kā norādījusi Apvienotā Karaliste, lai nodrošinātu RMG ilgtermiņa dzīvotspēju, ar atbrīvojumu no pensiju deficīta vien nepietiks – pat pēc atbrīvojuma no pensiju deficīta RMG nevar pārvarēt savas finansiālās grūtības, izmantojot savus resursus vai no tirgus avotiem iegūtos līdzekļus.

| (52) | Tāpēc papildus atbrīvojumam no pensiju deficīta Apvienotā Karaliste ir arī paziņojusi par konkrētiem pasākumiem RMG bilances nostiprināšanai, tostarp šādiem:






  i) | konkrētas summas norakstīšana no RMG parāda Apvienotās Karalistes valdībai (turpmāk “parāda samazināšanas pasākumi”); šādas summas paredzamais apjoms būs līdz GBP 1 700 miljoniem (plus uzkrātie procentus); un |
| --- | --- | --- |

(52)

Tāpēc papildus atbrīvojumam no pensiju deficīta Apvienotā Karaliste ir arī paziņojusi par konkrētiem pasākumiem RMG bilances nostiprināšanai, tostarp šādiem:

i)

konkrētas summas norakstīšana no RMG parāda Apvienotās Karalistes valdībai (turpmāk “parāda samazināšanas pasākumi”); šādas summas paredzamais apjoms būs līdz GBP 1 700 miljoniem (plus uzkrātie procentus); un

| ii) | pasākumiem, lai konkrētas summas, kas uzkrātas “Mails Reserve” (11), RMH darītu pieejamas RMG, piešķirot atjaunojamu kredītinstrumentu ar maksimālo kredīta summu GBP 200 miljoni. |
| --- | --- |

ii)

pasākumiem, lai konkrētas summas, kas uzkrātas “Mails Reserve” (11), RMH darītu pieejamas RMG, piešķirot atjaunojamu kredītinstrumentu ar maksimālo kredīta summu GBP 200 miljoni.

2.4.   Padziļinātās izmeklēšanas uzsākšanas pamatojums

| (53) | Apvienotā Karaliste savā paziņojumā apgalvoja, ka, pamatojoties uz Komisijas praksi, atbrīvojumu no pensiju deficīta varētu atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu kā izmaksas, kas radušās pirms liberalizācijas. Turklāt tā arī apgalvoja, ka ierosinātie pasākumi atbilst Pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (12) (“G&P pamatnostādnes”). Apvienotā Karaliste procedūras gaitā neatsaucās uz Līguma 106. panta 2. punktu kā pamatojumu paziņotajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(53)

Apvienotā Karaliste savā paziņojumā apgalvoja, ka, pamatojoties uz Komisijas praksi, atbrīvojumu no pensiju deficīta varētu atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu kā izmaksas, kas radušās pirms liberalizācijas. Turklāt tā arī apgalvoja, ka ierosinātie pasākumi atbilst Pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (12) (“G&P pamatnostādnes”). Apvienotā Karaliste procedūras gaitā neatsaucās uz Līguma 106. panta 2. punktu kā pamatojumu paziņotajiem pasākumiem.

| (54) | Savā lēmumā uzsākt formālo izmeklēšanas procedūru Komisija apšaubīja, vai atbrīvojumu no pensiju deficīta varētu atzīt par saderīgu kā kompensāciju par ārkārtas slogu, ko radījis RMG iepriekšējais valsts sektora monopoluzņēmuma statuss. Komisija 2007. gadā patiešām apstiprināja Francijas reformu attiecībā uz kārtējo un turpmāko pensiju finansēšanu La Poste darbiniekiem, kuriem ir valsts civildienesta ierēdņa statuss. (13) Tomēr, lai gan 2007. gada lēmums nodrošināja to, ka La Poste faktiskās sociālā nodrošinājuma izmaksas bija pielīdzināmas konkurentu sociālā nodrošinājuma izmaksām, šķita, ka RMG atbrīvošana no pensiju deficīta pilnā apmērā tam radītu izdevīgāku stāvokli nekā vidusmēra uzņēmumam Apvienotajā Karalistē. Tāpēc Komisija nebija pārliecināta, vai maksājumi, no kuriem tika atbrīvots RMG, ir iepriekš radušās izmaksas Eiropas Savienības Tiesas judikatūras nozīmē un vai atbrīvojuma piešķiršanas gadījumā konkurences apstākļi patiešām būtu vienlīdzīgi. |
| --- | --- |

(54)

Savā lēmumā uzsākt formālo izmeklēšanas procedūru Komisija apšaubīja, vai atbrīvojumu no pensiju deficīta varētu atzīt par saderīgu kā kompensāciju par ārkārtas slogu, ko radījis RMG iepriekšējais valsts sektora monopoluzņēmuma statuss. Komisija 2007. gadā patiešām apstiprināja Francijas reformu attiecībā uz kārtējo un turpmāko pensiju finansēšanu La Poste darbiniekiem, kuriem ir valsts civildienesta ierēdņa statuss. (13) Tomēr, lai gan 2007. gada lēmums nodrošināja to, ka La Poste faktiskās sociālā nodrošinājuma izmaksas bija pielīdzināmas konkurentu sociālā nodrošinājuma izmaksām, šķita, ka RMG atbrīvošana no pensiju deficīta pilnā apmērā tam radītu izdevīgāku stāvokli nekā vidusmēra uzņēmumam Apvienotajā Karalistē. Tāpēc Komisija nebija pārliecināta, vai maksājumi, no kuriem tika atbrīvots RMG, ir iepriekš radušās izmaksas Eiropas Savienības Tiesas judikatūras nozīmē un vai atbrīvojuma piešķiršanas gadījumā konkurences apstākļi patiešām būtu vienlīdzīgi.

| (55) | Turklāt Komisija arī izteica šaubas par pārstrukturēšanas plāna saderību ar G&P pamatnostādnēm, jo īpaši attiecībā uz izredzēm atjaunot dzīvotspēju, RMG ieguldījuma apjomu un kompensācijas pasākumu līmeni. |
| --- | --- |

(55)

Turklāt Komisija arī izteica šaubas par pārstrukturēšanas plāna saderību ar G&P pamatnostādnēm, jo īpaši attiecībā uz izredzēm atjaunot dzīvotspēju, RMG ieguldījuma apjomu un kompensācijas pasākumu līmeni.

| (56) | Kā norādīja Komisija, Apvienotā Karaliste nav pietiekami pierādījusi, ka sākotnēji iesniegtais pārstrukturēšanas plāns būs saderīgs ar G&P pamatnostādnēm. Komisija jo īpaši apšaubīja, vai RMG kā vienīgā universālā pakalpojuma sniedzēja statuss un saistības, kas izriet no tā bijušā monopola valsts sektorā, pamatotu G&P pamatnostādņu nosacījumu mīkstināšanu un jo īpaši to nosacījumu mīkstināšanu, kuri nodrošina, ka tiek ierobežoti konkurences izkropļojumi un ka pārstrukturēšanas izmaksas tiek segtas ar prasīto 50 % pašu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(56)

Kā norādīja Komisija, Apvienotā Karaliste nav pietiekami pierādījusi, ka sākotnēji iesniegtais pārstrukturēšanas plāns būs saderīgs ar G&P pamatnostādnēm. Komisija jo īpaši apšaubīja, vai RMG kā vienīgā universālā pakalpojuma sniedzēja statuss un saistības, kas izriet no tā bijušā monopola valsts sektorā, pamatotu G&P pamatnostādņu nosacījumu mīkstināšanu un jo īpaši to nosacījumu mīkstināšanu, kuri nodrošina, ka tiek ierobežoti konkurences izkropļojumi un ka pārstrukturēšanas izmaksas tiek segtas ar prasīto 50 % pašu ieguldījumu.

| (57) | Komisija arī uzskatīja, ka sākotnējā pārstrukturēšanas plāna darbības termiņš no 2008. līdz 2016. gadam ir pārāk ilgs un ka sākotnējā pārstrukturēšanas plānā iekļautās prognozes var būt viegli ietekmējamas ar izmaiņām tādos pieņēmumos, kā, piemēram, kopējais pasta sūtījumu apjoms. Tāpēc Komisija pauda šaubas par RMG ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, īstenojot paziņoto plānu, un par dzīvotspējas prognožu pamatīgumu. |
| --- | --- |

(57)

Komisija arī uzskatīja, ka sākotnējā pārstrukturēšanas plāna darbības termiņš no 2008. līdz 2016. gadam ir pārāk ilgs un ka sākotnējā pārstrukturēšanas plānā iekļautās prognozes var būt viegli ietekmējamas ar izmaiņām tādos pieņēmumos, kā, piemēram, kopējais pasta sūtījumu apjoms. Tāpēc Komisija pauda šaubas par RMG ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, īstenojot paziņoto plānu, un par dzīvotspējas prognožu pamatīgumu.

2.5.   Izmaiņas paziņotajos pasākumos pēc formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas

| (58) | Apspriežoties ar Komisiju formālās izmeklēšanas laikā, Apvienotā Karaliste piekrita samazināt tikai daļu no kopējā parāda (kas ir GBP 1 700 miljoni) un ierobežoja paziņotos parāda samazināšanas pasākumus līdz GBP 1 089 miljoniem. Turklāt Apvienotā Karaliste atteicās arī no paziņotā GBP 200 miljonu atjaunojamā kredītinstrumenta. Tāpēc Komisija tagad par paziņotajiem pasākumiem uzskata nevis visus minētos pasākumus, bet gan tikai parāda samazināšanas pasākumu par summu GBP 1 089 miljoni. |
| --- | --- |

(58)

Apspriežoties ar Komisiju formālās izmeklēšanas laikā, Apvienotā Karaliste piekrita samazināt tikai daļu no kopējā parāda (kas ir GBP 1 700 miljoni) un ierobežoja paziņotos parāda samazināšanas pasākumus līdz GBP 1 089 miljoniem. Turklāt Apvienotā Karaliste atteicās arī no paziņotā GBP 200 miljonu atjaunojamā kredītinstrumenta. Tāpēc Komisija tagad par paziņotajiem pasākumiem uzskata nevis visus minētos pasākumus, bet gan tikai parāda samazināšanas pasākumu par summu GBP 1 089 miljoni.

| (59) | Turklāt izmeklēšanas laikā Apvienotā Karaliste iesniedza atjauninātu pārstrukturēšanas plānu, kas apver īsāku pārstrukturēšanas periodu, proti, no 2010. līdz 2015. gadam. Minētajā laikposmā RMG veiks operatīvus un rūpnieciskus pasākumus, lai pārstrukturētu savu uzņēmējdarbību. RMG dzīvotspējas atjaunošanas plānu var iedalīt šādās galvenajās darbībās: ar darbaspēku saistīta pārstrukturēšana, struktūras pārstrukturēšana jaudas samazināšanai un IT sistēmu pārstrukturēšana. |
| --- | --- |

(59)

Turklāt izmeklēšanas laikā Apvienotā Karaliste iesniedza atjauninātu pārstrukturēšanas plānu, kas apver īsāku pārstrukturēšanas periodu, proti, no 2010. līdz 2015. gadam. Minētajā laikposmā RMG veiks operatīvus un rūpnieciskus pasākumus, lai pārstrukturētu savu uzņēmējdarbību. RMG dzīvotspējas atjaunošanas plānu var iedalīt šādās galvenajās darbībās: ar darbaspēku saistīta pārstrukturēšana, struktūras pārstrukturēšana jaudas samazināšanai un IT sistēmu pārstrukturēšana.

| (60) | Ar darbaspēku saistīta pārstrukturēšana ir pamatā RMG izmaiņām, ko veic, lai nodrošinātu iespēju ilgtermiņā Apvienotajā Karalistē sniegt finansiālu ilgtspējīgu universālo pakalpojumu. RMG jau ir guvis panākumus un ir iecerējis ievērojami samazināt savu darbaspēku arī turpmāk, izmantojot programmu darba attiecību izbeigšanai pēc darbinieka paša vēlēšanās un darbaspēka dabisko atbirumu plāna darbības laikā. Jau šie pasākumi vien veido apmēram vienu trešdaļu no kopējām attiecīgajām pārstrukturēšanas izmaksām un ievērojami samazinās vienu no RMG izmaksu pamatpozīcijām. |
| --- | --- |

(60)

Ar darbaspēku saistīta pārstrukturēšana ir pamatā RMG izmaiņām, ko veic, lai nodrošinātu iespēju ilgtermiņā Apvienotajā Karalistē sniegt finansiālu ilgtspējīgu universālo pakalpojumu. RMG jau ir guvis panākumus un ir iecerējis ievērojami samazināt savu darbaspēku arī turpmāk, izmantojot programmu darba attiecību izbeigšanai pēc darbinieka paša vēlēšanās un darbaspēka dabisko atbirumu plāna darbības laikā. Jau šie pasākumi vien veido apmēram vienu trešdaļu no kopējām attiecīgajām pārstrukturēšanas izmaksām un ievērojami samazinās vienu no RMG izmaksu pamatpozīcijām.

| (61) | Pārstrukturēšanas plāns paredz pārstrukturēšanas periodā samazināt RMG darbinieku skaitu uzņēmumā UK Letters & Parcels and International (“UKLPI”) no apmēram 160 000 cilvēku tā gada sākumā, kas beidzas 2011. gada martā, līdz apmēram [..] cilvēkiem 2015. gada martā. Tādējādi darbinieku kopējais samazinājums UKLPI laikposmā no 2011. gada marta līdz 2015. gada martam būs apmēram [..], kas ir līdzvērtīgs apmēram [..] darbiniekiem gadā. Šī ar darbaspēku saistītā pārstrukturēšana ietver darba attiecību pārtraukšanu ar gandrīz [..] galvenajiem vadītājiem (no kuriem vairāk nekā 1 000 jau bija pārtraukuši darba attiecības līdz 2011. gada martam). Tiek prognozēts, ka no 2010. marta līdz 2015. gada martam tiks sasniegts darbaspēka izmaksu ietaupījums GBP [..] miljoni reālā izteiksmē. |
| --- | --- |

(61)

Pārstrukturēšanas plāns paredz pārstrukturēšanas periodā samazināt RMG darbinieku skaitu uzņēmumā UK Letters & Parcels and International (“UKLPI”) no apmēram 160 000 cilvēku tā gada sākumā, kas beidzas 2011. gada martā, līdz apmēram [..] cilvēkiem 2015. gada martā. Tādējādi darbinieku kopējais samazinājums UKLPI laikposmā no 2011. gada marta līdz 2015. gada martam būs apmēram [..], kas ir līdzvērtīgs apmēram [..] darbiniekiem gadā. Šī ar darbaspēku saistītā pārstrukturēšana ietver darba attiecību pārtraukšanu ar gandrīz [..] galvenajiem vadītājiem (no kuriem vairāk nekā 1 000 jau bija pārtraukuši darba attiecības līdz 2011. gada martam). Tiek prognozēts, ka no 2010. marta līdz 2015. gada martam tiks sasniegts darbaspēka izmaksu ietaupījums GBP [..] miljoni reālā izteiksmē.

| (62) | Ierosinātās darbaspēka izmaiņas ietekmēs praktiski ikvienu RMG uzņēmējdarbības jomu, piemēram:






  i) | tiek pārstrukturēta pasta piegāde un savākšana, kas ir darbietilpīgas darbības ar augstām nemainīgajām izmaksām; pārstrukturēšana ir vērsta uz ietaupījumu gūšanu, tostarp izmantojot World Class Mail sistēmu (sk. 68. apsvērumu), kas tiek ieviesta, no šīs sistēmas izrietošos ietaupījumus izmantojot, lai uzlabotu drošību, klientu apkalpošanu, kvalitāti un produktivitāti visās piegādes pasta nodaļās; |
| --- | --- | --- |

(62)

Ierosinātās darbaspēka izmaiņas ietekmēs praktiski ikvienu RMG uzņēmējdarbības jomu, piemēram:

i)

tiek pārstrukturēta pasta piegāde un savākšana, kas ir darbietilpīgas darbības ar augstām nemainīgajām izmaksām; pārstrukturēšana ir vērsta uz ietaupījumu gūšanu, tostarp izmantojot World Class Mail sistēmu (sk. 68. apsvērumu), kas tiek ieviesta, no šīs sistēmas izrietošos ietaupījumus izmantojot, lai uzlabotu drošību, klientu apkalpošanu, kvalitāti un produktivitāti visās piegādes pasta nodaļās;

| ii) | notiek pāreja no darbietilpīgās manuālās apstrādes uz automatizētu apstrādi, kas attiecīgi ietekmē darbaspēku; |
| --- | --- |

ii)

notiek pāreja no darbietilpīgās manuālās apstrādes uz automatizētu apstrādi, kas attiecīgi ietekmē darbaspēku;

| iii) | no darba tiek atlaisti gandrīz [..] vadītāji centrālajās struktūrvienībās. |
| --- | --- |

iii)

no darba tiek atlaisti gandrīz [..] vadītāji centrālajās struktūrvienībās.

| (63) | Darbaspēka pārstrukturēšanas izmaksu galvenie elementi, kas iekļauti 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā, ir i) atlaišanas pabalsti, ii) komandējumu un pārkvalificēšanas izdevumi un iii) atsevišķi vienreizēji izņēmuma maksājumi. Paredzams, ka laikposmā no 2010. gada marta līdz 2015. gada martam atlaišanas pabalstu summa sasniegs apmēram GBP [..] miljonus. Komandējumu un pārkvalificēšanas izdevumi (ko apmaksā darbiniekiem, kuri tika paturēti, bet kuriem pašlaik jāstrādā alternatīvās telpās RMG infrastruktūras pārstrukturēšanas dēļ, ieskaitot dažādu pasta centru slēgšanu) līdz 2014./2015. gadam sasniegs apmēram GBP [..] miljonus. Vienreizējie ārkārtas maksājumi, kas ir vajadzīgi, lai uzturētu izmaiņu tempu un pamatīgumu, jo tie ir daļa no 2010. gada modernizācijas līguma, kas noslēgts ar Communication Workers Union, sasniedz GBP [..] miljonus. Šādi maksājumi nebūtu bijuši vajadzīgi, ja modernizācijas temps būtu lēnāks un ierastāks. |
| --- | --- |

(63)

Darbaspēka pārstrukturēšanas izmaksu galvenie elementi, kas iekļauti 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā, ir i) atlaišanas pabalsti, ii) komandējumu un pārkvalificēšanas izdevumi un iii) atsevišķi vienreizēji izņēmuma maksājumi. Paredzams, ka laikposmā no 2010. gada marta līdz 2015. gada martam atlaišanas pabalstu summa sasniegs apmēram GBP [..] miljonus. Komandējumu un pārkvalificēšanas izdevumi (ko apmaksā darbiniekiem, kuri tika paturēti, bet kuriem pašlaik jāstrādā alternatīvās telpās RMG infrastruktūras pārstrukturēšanas dēļ, ieskaitot dažādu pasta centru slēgšanu) līdz 2014./2015. gadam sasniegs apmēram GBP [..] miljonus. Vienreizējie ārkārtas maksājumi, kas ir vajadzīgi, lai uzturētu izmaiņu tempu un pamatīgumu, jo tie ir daļa no 2010. gada modernizācijas līguma, kas noslēgts ar Communication Workers Union, sasniedz GBP [..] miljonus. Šādi maksājumi nebūtu bijuši vajadzīgi, ja modernizācijas temps būtu lēnāks un ierastāks.

| (64) | Minētie darbaspēka pārstrukturēšanas pamatelementi visi kopā veido apmēram pusi no kopējām attiecīgajām pārstrukturēšanas izmaksām laikposmā no 2010. gada marta līdz 2015. gada martam. |
| --- | --- |

(64)

Minētie darbaspēka pārstrukturēšanas pamatelementi visi kopā veido apmēram pusi no kopējām attiecīgajām pārstrukturēšanas izmaksām laikposmā no 2010. gada marta līdz 2015. gada martam.

| (65) | Papildus pasākumiem, kas vērsti uz RMG darbaspēku, paziņotais pārstrukturēšanas plāns ietver struktūras pārstrukturēšanu, lai attiecīgajā laikposmā samazinātu uzņēmuma jaudu. Kopumā strukturālām izmaiņām atvēlētā summa veido apmēram vienu trešdaļu no kopējām attiecīgajām pārstrukturēšanas izmaksām laikposmā no 2010. gada marta līdz 2015. gada martam. Šis pārstrukturēšanas elements jo īpaši attiecas uz pasta centru tīkla ievērojamu samazināšanu, kas attiecīgi ietekmē darbaspēku. |
| --- | --- |

(65)

Papildus pasākumiem, kas vērsti uz RMG darbaspēku, paziņotais pārstrukturēšanas plāns ietver struktūras pārstrukturēšanu, lai attiecīgajā laikposmā samazinātu uzņēmuma jaudu. Kopumā strukturālām izmaiņām atvēlētā summa veido apmēram vienu trešdaļu no kopējām attiecīgajām pārstrukturēšanas izmaksām laikposmā no 2010. gada marta līdz 2015. gada martam. Šis pārstrukturēšanas elements jo īpaši attiecas uz pasta centru tīkla ievērojamu samazināšanu, kas attiecīgi ietekmē darbaspēku.

| (66) | Struktūras pārstrukturēšana ietver arī automatizāciju un – kam ir izšķiroša nozīme – jaunu piegādes metožu ieviešanu, lai nodrošinātu ilgākus un elastīgākus piegādes termiņus. Arī šis aspekts būtiski ietekmē darbaspēku un veido nozīmīgu pārstrukturēšanas daļu. |
| --- | --- |

(66)

Struktūras pārstrukturēšana ietver arī automatizāciju un – kam ir izšķiroša nozīme – jaunu piegādes metožu ieviešanu, lai nodrošinātu ilgākus un elastīgākus piegādes termiņus. Arī šis aspekts būtiski ietekmē darbaspēku un veido nozīmīgu pārstrukturēšanas daļu.

| (67) | Pārstrukturēšanas plāns ietver vienreizēju īpašuma racionalizācijas programmu, kas paredz samazināt pasta centru skaitu no 64 centriem 2010./2011. finanšu gada sākumā līdz [..] centriem laikposmā līdz 2015. gada martam, tādējādi ievērojami samazinot RMG ietekmi un racionalizējot tā darbību. Tāpēc pārstrukturēšanas plāns paredz laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam slēgt [..] pasta centrus, kas nozīmē [..] samazinājumu visā tīklā. No 2010. gada marta līdz 2011. gada martam kopumā tika slēgti pieci pasta centri. |
| --- | --- |

(67)

Pārstrukturēšanas plāns ietver vienreizēju īpašuma racionalizācijas programmu, kas paredz samazināt pasta centru skaitu no 64 centriem 2010./2011. finanšu gada sākumā līdz [..] centriem laikposmā līdz 2015. gada martam, tādējādi ievērojami samazinot RMG ietekmi un racionalizējot tā darbību. Tāpēc pārstrukturēšanas plāns paredz laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam slēgt [..] pasta centrus, kas nozīmē [..] samazinājumu visā tīklā. No 2010. gada marta līdz 2011. gada martam kopumā tika slēgti pieci pasta centri.

| (68) | Šajā saistībā RMG visos pasta centros, kas netiks slēgti, ieviesīs World Class Mail. World Class Mail ir visaptveroša sistēma drošības, klientu apkalpošanas, kvalitātes un produktivitātes uzlabošanai un darbības pārrāvumu novēršanai. World Class Mail darbība tiek nodrošināta, iesaistot visus dalībniekus, lai novērstu laika un resursu nelietderīgu izmantošanu, kuras iemesls ir apstrādes sistēmu nepietiekama uzticamība un veiktspēja. Līdz 2011./2012. finanšu gada beigām sistēmā World Class Mail būs iekļauti visi pasta centri, un World Class Mail tiek ieviesta arī piegādes pasta nodaļās. |
| --- | --- |

(68)

Šajā saistībā RMG visos pasta centros, kas netiks slēgti, ieviesīs World Class Mail. World Class Mail ir visaptveroša sistēma drošības, klientu apkalpošanas, kvalitātes un produktivitātes uzlabošanai un darbības pārrāvumu novēršanai. World Class Mail darbība tiek nodrošināta, iesaistot visus dalībniekus, lai novērstu laika un resursu nelietderīgu izmantošanu, kuras iemesls ir apstrādes sistēmu nepietiekama uzticamība un veiktspēja. Līdz 2011./2012. finanšu gada beigām sistēmā World Class Mail būs iekļauti visi pasta centri, un World Class Mail tiek ieviesta arī piegādes pasta nodaļās.

| (69) | Turklāt vēstuļu šķirošanas modernizētu iekārtu izmantošana ieviesīs izmaiņas automatizētajā šķirošanā un samazinās ar manuālo šķirošanu saistītās izmaksas. Šādas iekārtas darbojas ievērojami ātrāk nekā pašreizējās metodes un aprīkojums, ko RMG izmanto jau gandrīz 20 gadus. |
| --- | --- |

(69)

Turklāt vēstuļu šķirošanas modernizētu iekārtu izmantošana ieviesīs izmaiņas automatizētajā šķirošanā un samazinās ar manuālo šķirošanu saistītās izmaksas. Šādas iekārtas darbojas ievērojami ātrāk nekā pašreizējās metodes un aprīkojums, ko RMG izmanto jau gandrīz 20 gadus.

| (70) | Papildus minētajam tiek īstenota pasta šķirošana pa piegādes maršrutu, kas automatizē vēstuļu šķirošanu pēc to piegādes secības. Šī ir izšķiroši svarīga pārstrukturēšanas daļa, un tās īstenošanai ir nepieciešams iegādāties un izmantot kompaktas secīgās šķirošanas iekārtas, kā rezultātā tiks mainīta pastnieku darba prakse. Automatizēta secīgā šķirošana samazina manuālo šķirošanu piegādes pasta nodaļās (un ar to saistītās izmaksas) un tādējādi ļauj efektīvāk plānot piegādes darbinieku darba sākuma un beigu laiku. Pasta šķirošana pa piegādes maršrutu ir strukturāla pārmaiņa RMG pasta apstrādē, kas palielinās tā produktivitāti. Atbilstoši šai metodei RMG 2008. gadā sašķiroja 0 % pasta sūtījumu, 2009. gadā – 1 % pasta sūtījumu, bet līdz 2011. gada augustam – 50 % pasta sūtījumu. |
| --- | --- |

(70)

Papildus minētajam tiek īstenota pasta šķirošana pa piegādes maršrutu, kas automatizē vēstuļu šķirošanu pēc to piegādes secības. Šī ir izšķiroši svarīga pārstrukturēšanas daļa, un tās īstenošanai ir nepieciešams iegādāties un izmantot kompaktas secīgās šķirošanas iekārtas, kā rezultātā tiks mainīta pastnieku darba prakse. Automatizēta secīgā šķirošana samazina manuālo šķirošanu piegādes pasta nodaļās (un ar to saistītās izmaksas) un tādējādi ļauj efektīvāk plānot piegādes darbinieku darba sākuma un beigu laiku. Pasta šķirošana pa piegādes maršrutu ir strukturāla pārmaiņa RMG pasta apstrādē, kas palielinās tā produktivitāti. Atbilstoši šai metodei RMG 2008. gadā sašķiroja 0 % pasta sūtījumu, 2009. gadā – 1 % pasta sūtījumu, bet līdz 2011. gada augustam – 50 % pasta sūtījumu.

| (71) | RMG pārstrukturēšanas plāns paredz automatizēt sīkpaku šķirošanu, ko pašlaik veic manuāli. Uzņēmums pašlaik noskaidro vislabāko risinājumu, kas izmantojams pārstrukturēšanas periodā. |
| --- | --- |

(71)

RMG pārstrukturēšanas plāns paredz automatizēt sīkpaku šķirošanu, ko pašlaik veic manuāli. Uzņēmums pašlaik noskaidro vislabāko risinājumu, kas izmantojams pārstrukturēšanas periodā.

| (72) | Visbeidzot, jaunas piegādes metodes ļauj RMG pārorientēties no tradicionālajām piegādes metodēm (kājām, ar velosipēdu) uz piegādi, kurā izmanto galvenokārt drošus ratiņus (manuālus vai mehāniskus) un specializētus vieglos automobiļus. Šīs jaunās metodes ieviesīs būtiskas izmaiņas RMG darbībā, un pašlaik īstenotās izmaiņas, tostarp radušies izdevumi, veicinās ilgākus un elastīgākus piegādes termiņus. Tas, savukārt, ļaus RMG samazināt piegādes maršrutu skaitu un ar piegādi saistītās darbības izmaksas. |
| --- | --- |

(72)

Visbeidzot, jaunas piegādes metodes ļauj RMG pārorientēties no tradicionālajām piegādes metodēm (kājām, ar velosipēdu) uz piegādi, kurā izmanto galvenokārt drošus ratiņus (manuālus vai mehāniskus) un specializētus vieglos automobiļus. Šīs jaunās metodes ieviesīs būtiskas izmaiņas RMG darbībā, un pašlaik īstenotās izmaiņas, tostarp radušies izdevumi, veicinās ilgākus un elastīgākus piegādes termiņus. Tas, savukārt, ļaus RMG samazināt piegādes maršrutu skaitu un ar piegādi saistītās darbības izmaksas.

| (73) | IT pārstrukturēšana ietver uzņēmējdarbībai ļoti nozīmīgus kapitāla ieguldījumus IT visā plāna periodā. Lai papildinātu darbaspēka izmaiņas, RMG pašlaik ievieš rokas elektroniskās ierīces papīra formātā balstīto procesu aizstāšanai un attiecīgi arī efektivitātes palielināšanai. Viena no šādu ierīču pamatfunkcijām ir saglabāt klientu parakstus, ar kuriem apstiprināta izsekoto sūtījumu saņemšana. Ierīces ļauj RMG veikt sūtījumu reāllaika izsekošanu. Tādējādi vairs nav nepieciešams turpmāk apstrādāt parakstus un kvītis papīra formātā, kad pastnieks vai pastniece ir pabeiguši piegādes. |
| --- | --- |

(73)

IT pārstrukturēšana ietver uzņēmējdarbībai ļoti nozīmīgus kapitāla ieguldījumus IT visā plāna periodā. Lai papildinātu darbaspēka izmaiņas, RMG pašlaik ievieš rokas elektroniskās ierīces papīra formātā balstīto procesu aizstāšanai un attiecīgi arī efektivitātes palielināšanai. Viena no šādu ierīču pamatfunkcijām ir saglabāt klientu parakstus, ar kuriem apstiprināta izsekoto sūtījumu saņemšana. Ierīces ļauj RMG veikt sūtījumu reāllaika izsekošanu. Tādējādi vairs nav nepieciešams turpmāk apstrādāt parakstus un kvītis papīra formātā, kad pastnieks vai pastniece ir pabeiguši piegādes.

| (74) | Turklāt RMG veiks arī citus ieguldījumus IT un darbībās, tostarp ievērojamus ieguldījumus vairākās šādās kritiskās jomās:






  i) | operatīvo ziņošanas spēju uzlabošana; |
| --- | --- | --- |

(74)

Turklāt RMG veiks arī citus ieguldījumus IT un darbībās, tostarp ievērojamus ieguldījumus vairākās šādās kritiskās jomās:

i)

operatīvo ziņošanas spēju uzlabošana;

| ii) | cilvēkresursu procesu modernizācija; |
| --- | --- |

ii)

cilvēkresursu procesu modernizācija;

| iii) | adrešu informācijas automātiskas nolasīšanas ieviešana un šādas informācijas izmantošana ziņošanai par darba rezultātiem; |
| --- | --- |

iii)

adrešu informācijas automātiskas nolasīšanas ieviešana un šādas informācijas izmantošana ziņošanai par darba rezultātiem;

| iv) | [..]; un |
| --- | --- |

iv)

[..]; un

| v) | [..]. |
| --- | --- |

v)

[..].

| (75) | Ieguldījumi sistēmās un IT pārstrukturēšanā kopumā veido apmēram vienu piektdaļu no kopējām attiecīgajām pārstrukturēšanas izmaksām laikposmā no 2010. gada marta līdz 2015. gada martam. |
| --- | --- |

(75)

Ieguldījumi sistēmās un IT pārstrukturēšanā kopumā veido apmēram vienu piektdaļu no kopējām attiecīgajām pārstrukturēšanas izmaksām laikposmā no 2010. gada marta līdz 2015. gada martam.

| (76) | Kā norādījusi Apvienotā Karaliste, tiek prognozēts, ka pēc pensiju pasākumu īstenošanas un pārstrukturēšanas pasākumu pabeigšanas RMG varēs:






  i) | segt savas izmaksas, tostarp amortizācijas un finansiālās izmaksas – uzņēmumam līdz 2015. gada martam jo īpaši būs pozitīva brīvo naudas līdzekļu plūsma GBP [..] miljonu apmērā pēc procentu un nodokļu nomaksas; |
| --- | --- | --- |

(76)

Kā norādījusi Apvienotā Karaliste, tiek prognozēts, ka pēc pensiju pasākumu īstenošanas un pārstrukturēšanas pasākumu pabeigšanas RMG varēs:

i)

segt savas izmaksas, tostarp amortizācijas un finansiālās izmaksas – uzņēmumam līdz 2015. gada martam jo īpaši būs pozitīva brīvo naudas līdzekļu plūsma GBP [..] miljonu apmērā pēc procentu un nodokļu nomaksas;

| ii) | gūt ienākumus no kapitāla, kā rezultātā tas varēs konkurēt tirgū pats saviem spēkiem – uzņēmums līdz 2015. gada martam jo īpaši gūs pozitīvus ieņēmumus no ieguldītā kapitāla [..] apmērā, un |
| --- | --- |

ii)

gūt ienākumus no kapitāla, kā rezultātā tas varēs konkurēt tirgū pats saviem spēkiem – uzņēmums līdz 2015. gada martam jo īpaši gūs pozitīvus ieņēmumus no ieguldītā kapitāla [..] apmērā, un

| iii) | pelnīt naudu no pamatdarbības (neņemot vērā aktīvu pārdošanu) – uzņēmumam jo īpaši būs pozitīva no saimnieciskās darbības iegūto brīvo naudas līdzekļu plūsma GBP [..] miljonu apmērā. |
| --- | --- |

iii)

pelnīt naudu no pamatdarbības (neņemot vērā aktīvu pārdošanu) – uzņēmumam jo īpaši būs pozitīva no saimnieciskās darbības iegūto brīvo naudas līdzekļu plūsma GBP [..] miljonu apmērā.

| (77) | Šis secinājums ir piemērojams, balstoties arī uz pamatotu pesimistisko scenāriju (apjoma papildu samazinājums par [..] pārstrukturēšanas plāna periodā), kas iesniegts Komisijai 2011. gada 30. novembrī kā daļa no jutīguma analīzes. Saskaņā ar pesimistisko scenāriju līdz 2015. martam RMG varēs:






  i) | nodrošināt sev pozitīvu brīvo naudas līdzekļu plūsmu GBP [..] miljonu apmērā pēc procentu un nodokļu nomaksas; |
| --- | --- | --- |

(77)

Šis secinājums ir piemērojams, balstoties arī uz pamatotu pesimistisko scenāriju (apjoma papildu samazinājums par [..] pārstrukturēšanas plāna periodā), kas iesniegts Komisijai 2011. gada 30. novembrī kā daļa no jutīguma analīzes. Saskaņā ar pesimistisko scenāriju līdz 2015. martam RMG varēs:

i)

nodrošināt sev pozitīvu brīvo naudas līdzekļu plūsmu GBP [..] miljonu apmērā pēc procentu un nodokļu nomaksas;

| ii) | nodrošināt sev pozitīvus ieņēmumus no ieguldītā kapitāla [..] apmērā; un |
| --- | --- |

ii)

nodrošināt sev pozitīvus ieņēmumus no ieguldītā kapitāla [..] apmērā; un

| iii) | nodrošināt sev pozitīvu no saimnieciskās darbības iegūto brīvo naudas līdzekļu plūsmu GBP [..] miljonu apmērā. |
| --- | --- |

iii)

nodrošināt sev pozitīvu no saimnieciskās darbības iegūto brīvo naudas līdzekļu plūsmu GBP [..] miljonu apmērā.

| (78) | Tiek apgalvots, ka šīs prognozes pierādīs ierosinātās pārstrukturēšanas pamatīgumu un izturīgumu. |
| --- | --- |

(78)

Tiek apgalvots, ka šīs prognozes pierādīs ierosinātās pārstrukturēšanas pamatīgumu un izturīgumu.

3.   NO IEINTERESĒTAJĀM TREŠĀM PERSONĀM SAŅEMTĀS PIEZĪMES

| (79) | Piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu tika saņemtas no daudzām ieinteresētajām trešām personām, tostarp RMG mazajiem vietējiem konkurentiem un to nozaru apvienībām, tā lielākajiem starptautiskajiem partneriem, spiediena grupām un no darbinieku arodbiedrības, kas pārstāv lielāko daļu RMG personāla. |
| --- | --- |

(79)

Piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu tika saņemtas no daudzām ieinteresētajām trešām personām, tostarp RMG mazajiem vietējiem konkurentiem un to nozaru apvienībām, tā lielākajiem starptautiskajiem partneriem, spiediena grupām un no darbinieku arodbiedrības, kas pārstāv lielāko daļu RMG personāla.

| (80) | Mail Competition Forum (“MCF”) kā Apvienotās Karalistes mazāko pasta operatoru nozares apvienība liek lielu uzsvaru uz to, cik liela nozīme ir stabilam un dzīvotspējīgam RMG kā vienīgajam uzņēmumam, kas var izpildīt universālā pakalpojuma saistības Apvienotajā Karalistē, tomēr tā vienlaikus pauž bažas, ka mākslīgi nostiprināts RMG varētu izspiest tā mazākos konkurentus no jau tā sarežģītā tirgus, īstenojot “plēsonīgu” cenu noteikšanu, starpības samazināšanu un liedzot piekļuvi svarīgam nodrošinājumam. Šajā saistībā MCF rosina ieviest plašus ex-ante reglamentējošus pasākumus, lai pasargātu mazākos konkurentus un nodrošinātu tiem piekļuvi Royal Mail tīklam. |
| --- | --- |

(80)

Mail Competition Forum (“MCF”) kā Apvienotās Karalistes mazāko pasta operatoru nozares apvienība liek lielu uzsvaru uz to, cik liela nozīme ir stabilam un dzīvotspējīgam RMG kā vienīgajam uzņēmumam, kas var izpildīt universālā pakalpojuma saistības Apvienotajā Karalistē, tomēr tā vienlaikus pauž bažas, ka mākslīgi nostiprināts RMG varētu izspiest tā mazākos konkurentus no jau tā sarežģītā tirgus, īstenojot “plēsonīgu” cenu noteikšanu, starpības samazināšanu un liedzot piekļuvi svarīgam nodrošinājumam. Šajā saistībā MCF rosina ieviest plašus ex-ante reglamentējošus pasākumus, lai pasargātu mazākos konkurentus un nodrošinātu tiem piekļuvi Royal Mail tīklam.

| (81) | MCF piekrīt Apvienotās Karalistes novērtējumā norādītajam, ka RMG ir grūtībās nonācis uzņēmums, un piekrīt G&P pamatnostādņu kā atbilstošā satvara piemērošanai, lai novērtētu ierosinātos pasākumus. Turklāt tā arī piebilst, ka Apvienotā Karaliste nav centusies pamatot atbalstu ar to, ka šāds atbalsts ir nepieciešams, lai saglabātu VTNP, tomēr norāda, ka gadījumā, ja Komisija atļauj jebkādas VTNP kompensācijas piešķiršanu RMG, tā būtu jāapvieno ar stingriem aizsardzības pasākumiem, lai aizsargātu konkurenci. |
| --- | --- |

(81)

MCF piekrīt Apvienotās Karalistes novērtējumā norādītajam, ka RMG ir grūtībās nonācis uzņēmums, un piekrīt G&P pamatnostādņu kā atbilstošā satvara piemērošanai, lai novērtētu ierosinātos pasākumus. Turklāt tā arī piebilst, ka Apvienotā Karaliste nav centusies pamatot atbalstu ar to, ka šāds atbalsts ir nepieciešams, lai saglabātu VTNP, tomēr norāda, ka gadījumā, ja Komisija atļauj jebkādas VTNP kompensācijas piešķiršanu RMG, tā būtu jāapvieno ar stingriem aizsardzības pasākumiem, lai aizsargātu konkurenci.

| (82) | MCF uzskata, ka šie pasākumi būtu jāierobežo līdz stingri nepieciešamajam minimumam un jāplāno tā, lai tie būtu vērsti tikai uz pensiju deficītu. MCF noraida jebkādus bilances korekcijas pasākumus vai jebkādus citus pasākumus, kas tiktu veikti, lai palielinātu konkrētā uzņēmuma pievilcīgumu tirgus ekonomikas ieguldītājam. Šajā saistībā MCF ir skeptiska pret uzņēmuma privatizāciju. |
| --- | --- |

(82)

MCF uzskata, ka šie pasākumi būtu jāierobežo līdz stingri nepieciešamajam minimumam un jāplāno tā, lai tie būtu vērsti tikai uz pensiju deficītu. MCF noraida jebkādus bilances korekcijas pasākumus vai jebkādus citus pasākumus, kas tiktu veikti, lai palielinātu konkrētā uzņēmuma pievilcīgumu tirgus ekonomikas ieguldītājam. Šajā saistībā MCF ir skeptiska pret uzņēmuma privatizāciju.

| (83) | Attiecībā uz 50 % pašu ieguldījumu, kas saskaņā ar G&P pamatnostādnēm ir vajadzīgs lieliem uzņēmumiem, MCF aicina stingri ievērot noteikto sliekšņa vērtību, kā arī iesaka atbrīvoties no aktīviem un pārtraukt zaudējumus radošas darbības, lai tos finansētu. |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz 50 % pašu ieguldījumu, kas saskaņā ar G&P pamatnostādnēm ir vajadzīgs lieliem uzņēmumiem, MCF aicina stingri ievērot noteikto sliekšņa vērtību, kā arī iesaka atbrīvoties no aktīviem un pārtraukt zaudējumus radošas darbības, lai tos finansētu.

| (84) | Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem MCF uzskata, ka ir vajadzīgi vairāki plaši strukturāli, fiskāli un reglamentējoši pasākumi, tostarp Apvienotās Karalistes Pasta pakalpojumu likuma reforma, lai novērstu to, ka RMG nākotnē saņem papildu atbalstu tam pašam mērķim, ka ir pilnībā strukturāli jānošķir uzņēmējdarbības mazumtirdzniecības un tīkla aspekti un ka jāizbeidz PVN atbrīvojuma piešķiršana RMG par pakalpojumiem, kas nav ietverti universālajā pakalpojumā. |
| --- | --- |

(84)

Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem MCF uzskata, ka ir vajadzīgi vairāki plaši strukturāli, fiskāli un reglamentējoši pasākumi, tostarp Apvienotās Karalistes Pasta pakalpojumu likuma reforma, lai novērstu to, ka RMG nākotnē saņem papildu atbalstu tam pašam mērķim, ka ir pilnībā strukturāli jānošķir uzņēmējdarbības mazumtirdzniecības un tīkla aspekti un ka jāizbeidz PVN atbrīvojuma piešķiršana RMG par pakalpojumiem, kas nav ietverti universālajā pakalpojumā.

| (85) | Secured Mail norāda uz RMG nozīmīgumu UPS izpildē Apvienotajā Karalistē. Tomēr Secured Mail aicina Komisiju nodrošināt, ka RMG neiegūs iespēju izmantot tā jauniegūtos spēkus, lai apdraudētu mazākā konkurenta uzņēmējdarbības modeli. Secured Mail tāpat kā Mail Competition Forum uzsver vajadzību pēc pietiekama pašu ieguldījuma, kas tiek finansēts, pārdodot aktīvus un pārtraucot zaudējumus radošas darbības. Turklāt Secured Mail vēlētos, lai tiek īstenota reglamentējoša darbība, piemēram, RMG tīkla un mazumtirdzniecības aspektu nošķiršana. |
| --- | --- |

(85)

Secured Mail norāda uz RMG nozīmīgumu UPS izpildē Apvienotajā Karalistē. Tomēr Secured Mail aicina Komisiju nodrošināt, ka RMG neiegūs iespēju izmantot tā jauniegūtos spēkus, lai apdraudētu mazākā konkurenta uzņēmējdarbības modeli. Secured Mail tāpat kā Mail Competition Forum uzsver vajadzību pēc pietiekama pašu ieguldījuma, kas tiek finansēts, pārdodot aktīvus un pārtraucot zaudējumus radošas darbības. Turklāt Secured Mail vēlētos, lai tiek īstenota reglamentējoša darbība, piemēram, RMG tīkla un mazumtirdzniecības aspektu nošķiršana.

| (86) | UK Mail, kas ir neliels vietējais konkurents, savās piezīmēs norāda, ka, lai gan uzņēmums kopumā atzinīgi vērtē valsts atbalsta piešķiršanu RMG UPS efektīvas izpildes nodrošināšanai, pasākumi būtu jāatļauj tikai, stingri ievērojot G&P pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(86)

UK Mail, kas ir neliels vietējais konkurents, savās piezīmēs norāda, ka, lai gan uzņēmums kopumā atzinīgi vērtē valsts atbalsta piešķiršanu RMG UPS efektīvas izpildes nodrošināšanai, pasākumi būtu jāatļauj tikai, stingri ievērojot G&P pamatnostādnes.

| (87) | Arī DX, kas ir vēl viens neliels vietējais konkurents, pauž bažas par RMG stāvokļa nostiprināšanu Apvienotās Karalistes tirgū nepārbaudītā veidā un ierosina kompensācijas pasākumus, lai mazinātu iespējamo konkurences izkropļojumu ietekmi. |
| --- | --- |

(87)

Arī DX, kas ir vēl viens neliels vietējais konkurents, pauž bažas par RMG stāvokļa nostiprināšanu Apvienotās Karalistes tirgū nepārbaudītā veidā un ierosina kompensācijas pasākumus, lai mazinātu iespējamo konkurences izkropļojumu ietekmi.

| (88) | Communication Workers Union (“CWU”) pasākumus skata to plašāko RMG modernizācijas centienu kontekstā, kas īstenoti iepriekšējos gados. CWU atzīst atbalsta pasākumus, tomēr pauž bažas par to, cik liels uzsvars pārstrukturēšanas procesā tiek likts uz darbaspēku, un norāda uz Royal Mail darbinieku vispārējo darba apstākļu fundamentālajām un ilgstošajām izmaiņām. CWU lūdz Komisiju ierobežot pārstrukturēšanu līdz minimumam, lai ierobežotu nelabvēlīgo ietekmi uz vispārējiem darba apstākļiem. CWU noraida novērtēšanu atbilstoši G&P pamatnostādnēm un uzskata, ka Komisijai atbalsts būtu jāatļauj kā kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu. CWU uzskata, ka no RMG nebūtu jāprasa pašu ieguldījums, un iesaka atbalsta pasākumu plašu atzīšanu, lai pārejas procesu padarītu pēc iespējas vieglāku RMG darbiniekiem. |
| --- | --- |

(88)

Communication Workers Union (“CWU”) pasākumus skata to plašāko RMG modernizācijas centienu kontekstā, kas īstenoti iepriekšējos gados. CWU atzīst atbalsta pasākumus, tomēr pauž bažas par to, cik liels uzsvars pārstrukturēšanas procesā tiek likts uz darbaspēku, un norāda uz Royal Mail darbinieku vispārējo darba apstākļu fundamentālajām un ilgstošajām izmaiņām. CWU lūdz Komisiju ierobežot pārstrukturēšanu līdz minimumam, lai ierobežotu nelabvēlīgo ietekmi uz vispārējiem darba apstākļiem. CWU noraida novērtēšanu atbilstoši G&P pamatnostādnēm un uzskata, ka Komisijai atbalsts būtu jāatļauj kā kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu. CWU uzskata, ka no RMG nebūtu jāprasa pašu ieguldījums, un iesaka atbalsta pasākumu plašu atzīšanu, lai pārejas procesu padarītu pēc iespējas vieglāku RMG darbiniekiem.

| (89) | Spiediena grupa Free and Fair Postal Initiative (“FFPI”) kopumā atzinīgi vērtē valsts atbalsta pasākumus par labu RMG un tikai pauž bažas par RMG dzīvotspējas atjaunošanu atbilstoši pārstrukturēšanas plānam. Ņemot vērā pašreizējos ekonomiskos apstākļus, FFPI apšauba pārdošanas izredzes un pauž nožēlu par visaptveroša privatizācijas plāna neesamību. |
| --- | --- |

(89)

Spiediena grupa Free and Fair Postal Initiative (“FFPI”) kopumā atzinīgi vērtē valsts atbalsta pasākumus par labu RMG un tikai pauž bažas par RMG dzīvotspējas atjaunošanu atbilstoši pārstrukturēšanas plānam. Ņemot vērā pašreizējos ekonomiskos apstākļus, FFPI apšauba pārdošanas izredzes un pauž nožēlu par visaptveroša privatizācijas plāna neesamību.

| (90) | Turklāt FFPI jo īpaši norāda, ka ir jāievēro visas G&P pamatnostādņu prasības, sevišķi attiecībā uz pašu ieguldījumu, ko FFPI vēlētos ievērojamā apmērā (50 %) atbilstoši G&P pamatnostādnēm. Tāpat FFPI arī uzskata, ka plašajos kompensācijas pasākumos katrā ziņā būtu jāiekļauj to aktīvu pārdošana, kas nav svarīgi UPS izpildē, un jo īpaši garantijas attiecībā uz tirgus pieejamību konkurentiem. |
| --- | --- |

(90)

Turklāt FFPI jo īpaši norāda, ka ir jāievēro visas G&P pamatnostādņu prasības, sevišķi attiecībā uz pašu ieguldījumu, ko FFPI vēlētos ievērojamā apmērā (50 %) atbilstoši G&P pamatnostādnēm. Tāpat FFPI arī uzskata, ka plašajos kompensācijas pasākumos katrā ziņā būtu jāiekļauj to aktīvu pārdošana, kas nav svarīgi UPS izpildē, un jo īpaši garantijas attiecībā uz tirgus pieejamību konkurentiem.

| (91) | FFPI arī norāda, ka tas nepiekrīt EDF
   (14) un La Poste
   (15) lēmumos izklāstītā iepriekš radušos izmaksu pamatojuma izmantošanai šajā gadījumā, atsaucoties uz to, ka šajā lietā pastāv ievērojamas atšķirības, jo īpaši attiecībā uz pensiju sistēmām Francijā un Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

(91)

FFPI arī norāda, ka tas nepiekrīt EDF
   (14) un La Poste
   (15) lēmumos izklāstītā iepriekš radušos izmaksu pamatojuma izmantošanai šajā gadījumā, atsaucoties uz to, ka šajā lietā pastāv ievērojamas atšķirības, jo īpaši attiecībā uz pensiju sistēmām Francijā un Apvienotajā Karalistē.

| (92) | Deutsche Post atbalstu, kas vajadzīgs RMG, skata Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu tirgus liberalizācijas un procesa kontekstā, kā arī saistībā ar izrietošo prasību bijušajam monopolistam pielāgoties konkurētspējīga pasta pakalpojumu tirgus apstākļiem un attiecīgi modernizēt savu uzņēmējdarbības praksi. Šajā saistībā Deutsche Post aicina Komisiju nodrošināt attiecīgo tiesību aktu vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs. Turklāt Deutsche Post noraida Apvienotās Karalistes izvirzīto argumentāciju, ka RMG ir “izņēmuma gadījums” G&P pamatnostādņu nozīmē, un pauž šaubas par G&P pamatnostādņu piemērojamību šajā gadījumā. |
| --- | --- |

(92)

Deutsche Post atbalstu, kas vajadzīgs RMG, skata Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu tirgus liberalizācijas un procesa kontekstā, kā arī saistībā ar izrietošo prasību bijušajam monopolistam pielāgoties konkurētspējīga pasta pakalpojumu tirgus apstākļiem un attiecīgi modernizēt savu uzņēmējdarbības praksi. Šajā saistībā Deutsche Post aicina Komisiju nodrošināt attiecīgo tiesību aktu vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs. Turklāt Deutsche Post noraida Apvienotās Karalistes izvirzīto argumentāciju, ka RMG ir “izņēmuma gadījums” G&P pamatnostādņu nozīmē, un pauž šaubas par G&P pamatnostādņu piemērojamību šajā gadījumā.

| (93) | Šajā saistībā Deutsche Post, pamatojoties uz Tiesas spriedumu Combus lietā (16), arī apgalvo, ka iepriekš valstij piederošu universālā pakalpojuma sniedzēju privatizācijas gaitā piešķirta valsts kompensācija par pensiju izmaksām, kas pārsniedz izmaksu līmeni, kādu parasti sedz privāti konkurenti, nav valsts atbalsts. Deutsche Post apgalvo, ka atbrīvojumam no RMG pensiju deficīta nebūtu jāpiemēro Līguma 107. pantā noteiktais aizliegums, pamatojoties uz to, ka šis pasākums ir paredzēts, lai novērstu strukturālus trūkumus Combus lietā pasludinātā sprieduma nozīmē. |
| --- | --- |

(93)

Šajā saistībā Deutsche Post, pamatojoties uz Tiesas spriedumu Combus lietā (16), arī apgalvo, ka iepriekš valstij piederošu universālā pakalpojuma sniedzēju privatizācijas gaitā piešķirta valsts kompensācija par pensiju izmaksām, kas pārsniedz izmaksu līmeni, kādu parasti sedz privāti konkurenti, nav valsts atbalsts. Deutsche Post apgalvo, ka atbrīvojumam no RMG pensiju deficīta nebūtu jāpiemēro Līguma 107. pantā noteiktais aizliegums, pamatojoties uz to, ka šis pasākums ir paredzēts, lai novērstu strukturālus trūkumus Combus lietā pasludinātā sprieduma nozīmē.

| (94) | Deutsche Post arī uzskata, ka Komisijai būtu pienākums ņemt vērā, ka RMG jau ir saņēmis kompensāciju par tā pensiju deficītu augstāku pastmarku cenu veidā. |
| --- | --- |

(94)

Deutsche Post arī uzskata, ka Komisijai būtu pienākums ņemt vērā, ka RMG jau ir saņēmis kompensāciju par tā pensiju deficītu augstāku pastmarku cenu veidā.

| (95) | TNT norāda, ka atbalstam nevajadzētu būt lielākam par vismazāko summu, kas ir stingri nepieciešama, lai RMG varētu atrisināt savas finansiālās grūtības. Tajā pašā laikā TNT bažījas, ka RMG varētu izmantot savus jauniegūtos spēkus, lai nepamatoti ierobežotu konkurenci Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu tirgū nolūkā atgūt kontroli pār tirgu un zaudētās tirgus daļas. |
| --- | --- |

(95)

TNT norāda, ka atbalstam nevajadzētu būt lielākam par vismazāko summu, kas ir stingri nepieciešama, lai RMG varētu atrisināt savas finansiālās grūtības. Tajā pašā laikā TNT bažījas, ka RMG varētu izmantot savus jauniegūtos spēkus, lai nepamatoti ierobežotu konkurenci Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu tirgū nolūkā atgūt kontroli pār tirgu un zaudētās tirgus daļas.

| (96) | Lai nepieļautu šādu rīcību, TNT prasa īstenot plašus kompensējošus saistībā ar valsts atbalstu, tostarp sniegt garantiju par tīkla pieejamību nākotnē, ja iespējams, veicot atsaistīšanu, un izbeigt PVN atbrīvojuma piemērošanu, lai nostiprinātu konkurences attīstību nepārtrauktas virknes piegādes tirgos. |
| --- | --- |

(96)

Lai nepieļautu šādu rīcību, TNT prasa īstenot plašus kompensējošus saistībā ar valsts atbalstu, tostarp sniegt garantiju par tīkla pieejamību nākotnē, ja iespējams, veicot atsaistīšanu, un izbeigt PVN atbrīvojuma piemērošanu, lai nostiprinātu konkurences attīstību nepārtrauktas virknes piegādes tirgos.

| (97) | Attiecībā uz pienācīgu tiesisko regulējumu TNT piekrīt Apvienotajai Karalistei, ka pasākumi būtu jāvērtē kā pārstrukturēšanas atbalsts atbilstoši G&P pamatnostādnēm, un noraida iespēju to analizēt saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(97)

Attiecībā uz pienācīgu tiesisko regulējumu TNT piekrīt Apvienotajai Karalistei, ka pasākumi būtu jāvērtē kā pārstrukturēšanas atbalsts atbilstoši G&P pamatnostādnēm, un noraida iespēju to analizēt saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu.

| (98) | Savos apsvērumos UPS norāda, ka ierosinātie atbalsta pasākumi varētu būtiski ietekmēt pasta pakalpojumu tirgu un radīt sekas arī citos tirgos, nevis tikai tajos, uz kuriem pasākumi ir tieši vērsti, proti, eksprespaku sūtījumu pakalpojumu tirgos Apvienotajā Karalistē un Eiropā. Šajā saistībā UPS pauž šaubas par veidu, kā ir aprēķinātas RMG priekšrocības, un par G&P pamatnostādņu piemērojamību šajā lietā. |
| --- | --- |

(98)

Savos apsvērumos UPS norāda, ka ierosinātie atbalsta pasākumi varētu būtiski ietekmēt pasta pakalpojumu tirgu un radīt sekas arī citos tirgos, nevis tikai tajos, uz kuriem pasākumi ir tieši vērsti, proti, eksprespaku sūtījumu pakalpojumu tirgos Apvienotajā Karalistē un Eiropā. Šajā saistībā UPS pauž šaubas par veidu, kā ir aprēķinātas RMG priekšrocības, un par G&P pamatnostādņu piemērojamību šajā lietā.

| (99) | Turklāt UPS šaubās arī par pasākumu saderību atbilstoši Līguma 107. panta 3. punktam un G&P pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(99)

Turklāt UPS šaubās arī par pasākumu saderību atbilstoši Līguma 107. panta 3. punktam un G&P pamatnostādnēm.

| (100) | Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem UPS apgalvo, ka prasītajiem pasākumiem jābūt samērīgiem ar konkurences izkropļojumiem. Tādējādi UPS noraida Apvienotās Karalistes norādīto, ka, novērtējot pasākumus atbilstoši G&P pamatnostādnēm, būtu jāņem vērā sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes slogs. UPS īpaši uzsver vajadzību analizēt un ņemt vērā iespējamo plašāko ietekmi uz blakusesošajiem tirgiem gadījumā, ja pasākumi nostiprinās ne tikai RMG, bet arī tā meitasuzņēmumus, jo īpaši GLS. |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem UPS apgalvo, ka prasītajiem pasākumiem jābūt samērīgiem ar konkurences izkropļojumiem. Tādējādi UPS noraida Apvienotās Karalistes norādīto, ka, novērtējot pasākumus atbilstoši G&P pamatnostādnēm, būtu jāņem vērā sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes slogs. UPS īpaši uzsver vajadzību analizēt un ņemt vērā iespējamo plašāko ietekmi uz blakusesošajiem tirgiem gadījumā, ja pasākumi nostiprinās ne tikai RMG, bet arī tā meitasuzņēmumus, jo īpaši GLS.

| (101) | Attiecībā uz atbalsta summu UPS uzver, ka tai jābūt ierobežotai līdz stingri nepieciešamajam minimumam un ka RMG būtu pienākums nodrošināt ievērojamu pašu ieguldījumu. Šajā saistībā UPS šaubās, vai pastāv izņēmuma apstākļi, kas ļautu samazināt pašu ieguldījumu zem 50 %, kā to ierosinājusi Apvienotā Karaliste. Turklāt UPS uzskata, ka gadījumā, ja Komisija atzīst Apvienotās Karalistes argumentāciju šajā saistībā, pašu ieguldījums nekādā gadījumā nedrīkstētu būt mazāks nekā 40 %, pamatojoties uz Komisijas iepriekšējo lēmumu pieņemšanas praksi. |
| --- | --- |

(101)

Attiecībā uz atbalsta summu UPS uzver, ka tai jābūt ierobežotai līdz stingri nepieciešamajam minimumam un ka RMG būtu pienākums nodrošināt ievērojamu pašu ieguldījumu. Šajā saistībā UPS šaubās, vai pastāv izņēmuma apstākļi, kas ļautu samazināt pašu ieguldījumu zem 50 %, kā to ierosinājusi Apvienotā Karaliste. Turklāt UPS uzskata, ka gadījumā, ja Komisija atzīst Apvienotās Karalistes argumentāciju šajā saistībā, pašu ieguldījums nekādā gadījumā nedrīkstētu būt mazāks nekā 40 %, pamatojoties uz Komisijas iepriekšējo lēmumu pieņemšanas praksi.

| (102) | Attiecībā uz argumentāciju par iepriekšējām izmaksām atbilstoši Līguma 107. panta 3. punktam, UPS norāda, ka pasākumus nevar pamatot ar precedentu (La Poste) vai principa pēc vien, bet ir nepieciešama vispusīga salīdzinoša pārbaude, kurā pasākuma pozitīvā ietekme tiek salīdzināta ar to, kā tas izkropļo konkurenci. |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz argumentāciju par iepriekšējām izmaksām atbilstoši Līguma 107. panta 3. punktam, UPS norāda, ka pasākumus nevar pamatot ar precedentu (La Poste) vai principa pēc vien, bet ir nepieciešama vispusīga salīdzinoša pārbaude, kurā pasākuma pozitīvā ietekme tiek salīdzināta ar to, kā tas izkropļo konkurenci.

4.   NO APVIENOTĀS KARALISTES IESTĀDĒM SAŅEMTĀS PIEZĪMES

4.1.   Par atbalsta esamību un tā saņēmējiem

| (103) | Apvienotā Karaliste atzīst, ka paziņotais atbrīvojums no pensiju deficīta un parāda samazināšanas pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(103)

Apvienotā Karaliste atzīst, ka paziņotais atbrīvojums no pensiju deficīta un parāda samazināšanas pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (104) | Tā apgalvo, ka nodokļu režīms, ko piemēro neto saistībām, kuras RMG nodod Apvienotajai Karalistei, neietver atbalstu, jo pašreizējās pensiju saistības RMG kontos ietver summas, kas vēl nav apmaksātas, un nodokli no tām var atvilkt tikai tad, kad tās ir faktiski samaksātas. RMG nav pieprasījis nodokļa atbrīvojumu nevienai no savām saistībām. Kā norādījusi Apvienotā Karaliste, būtu netaisnīgi, ja RMG tiktu piemērots nodoklis par uzkrājumu izmantošanu, ja tas pirms tam nav saņēmis nodokļa atbrīvojumu par šādiem uzkrājumiem. (17) |
| --- | --- |

(104)

Tā apgalvo, ka nodokļu režīms, ko piemēro neto saistībām, kuras RMG nodod Apvienotajai Karalistei, neietver atbalstu, jo pašreizējās pensiju saistības RMG kontos ietver summas, kas vēl nav apmaksātas, un nodokli no tām var atvilkt tikai tad, kad tās ir faktiski samaksātas. RMG nav pieprasījis nodokļa atbrīvojumu nevienai no savām saistībām. Kā norādījusi Apvienotā Karaliste, būtu netaisnīgi, ja RMG tiktu piemērots nodoklis par uzkrājumu izmantošanu, ja tas pirms tam nav saņēmis nodokļa atbrīvojumu par šādiem uzkrājumiem. (17)

| (105) | Atbildot uz Komisijas apgalvojumu lēmumā par procedūras uzsākšanu, proti, ka nav skaidrs, vai POL gūs labumu no parāda samazināšanas pasākumiem, Apvienotā Karaliste apgalvo, ka POL finansējums un grāmatvedības uzskaite ir norobežota no RMG finansējuma un grāmatvedības uzskaites. Pēc Apvienotās Karalistes ieskatiem, to pierāda arī fakts, ka abi uzņēmumi ir juridiski nošķirti. |
| --- | --- |

(105)

Atbildot uz Komisijas apgalvojumu lēmumā par procedūras uzsākšanu, proti, ka nav skaidrs, vai POL gūs labumu no parāda samazināšanas pasākumiem, Apvienotā Karaliste apgalvo, ka POL finansējums un grāmatvedības uzskaite ir norobežota no RMG finansējuma un grāmatvedības uzskaites. Pēc Apvienotās Karalistes ieskatiem, to pierāda arī fakts, ka abi uzņēmumi ir juridiski nošķirti.

4.2.   Par to, vai atbrīvojumu no pensiju deficīta var uzskatīt par kompensāciju, ko piešķir par pensiju shēmas izmaksām, kas radušās iepriekš, un vai tādējādi to var uzskatīt par saderīgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (106) | Apvienotā Karaliste visupirms apgalvo, ka pastāv ievērojama līdzība starp šo lietu un La Poste lietu. Lai gan Apvienotā Karaliste atzīst, ka tās pensiju vide atšķiras no tās, kāda ir Francijā, un ka Apvienotajā Karalistē nav specifiskas shēmas, ko varētu pielīdzināt RMG shēmai, tas nenozīmē, ka La Poste precedentu nevar piemērot. Apvienotā Karaliste ir pilnīgi pārliecināta, ka pastāv pietiekama līdzība starp abām lietām, lai precedenta piemērošana būtu pamatota, jo abas lietas ir saistītas ar būtisku ekonomisku risku un neierobežotām saistībām, kā arī neelastīgām shēmām. |
| --- | --- |

(106)

Apvienotā Karaliste visupirms apgalvo, ka pastāv ievērojama līdzība starp šo lietu un La Poste lietu. Lai gan Apvienotā Karaliste atzīst, ka tās pensiju vide atšķiras no tās, kāda ir Francijā, un ka Apvienotajā Karalistē nav specifiskas shēmas, ko varētu pielīdzināt RMG shēmai, tas nenozīmē, ka La Poste precedentu nevar piemērot. Apvienotā Karaliste ir pilnīgi pārliecināta, ka pastāv pietiekama līdzība starp abām lietām, lai precedenta piemērošana būtu pamatota, jo abas lietas ir saistītas ar būtisku ekonomisku risku un neierobežotām saistībām, kā arī neelastīgām shēmām.

| (107) | Turklāt Apvienotā Karaliste uzskata, ka papildus tam, ka starp lietām pastāv līdzība, ierosinātais risinājums attiecībā uz RMG nav tik visaptverošs vai būtisks kā attiecībā uz La Poste, jo Apvienotā Karaliste atbrīvo RMG tikai no tā iepriekšējām saistībām, un pensiju saistības, ko uzņēmusies Apvienotā Karaliste, ir papildinātas ar lielāko daļu RMPP pensiju aktīvu, līdz ar to konkrētais atbalsts attiecas tikai uz deficītu, nevis uz saistību apjomu. |
| --- | --- |

(107)

Turklāt Apvienotā Karaliste uzskata, ka papildus tam, ka starp lietām pastāv līdzība, ierosinātais risinājums attiecībā uz RMG nav tik visaptverošs vai būtisks kā attiecībā uz La Poste, jo Apvienotā Karaliste atbrīvo RMG tikai no tā iepriekšējām saistībām, un pensiju saistības, ko uzņēmusies Apvienotā Karaliste, ir papildinātas ar lielāko daļu RMPP pensiju aktīvu, līdz ar to konkrētais atbalsts attiecas tikai uz deficītu, nevis uz saistību apjomu.

| (108) | Apvienotā Karaliste arī apgalvo, ka RMG pensiju saistību apjoms ir neparasts vairāku faktoru kombinācijas dēļ; starp šādiem faktoriem ir RMG nodarbinātības izmaksu apjoms, indeksācijas un priekšlaicīgas pensionēšanās līgumi un uzlabotie darbinieku atlaišanas nosacījumi, ko paredz ar arodbiedrībām noslēgtie darba koplīgumi. Apvienotā Karaliste piebilst, ka šīs saistības var uzskatīt par “balasta izmaksām” tādā nozīmē, kādā šis jēdziens lietots Komisijas iepriekšējos lēmumos par pensiju saistībām enerģētikas nozarē. Tas nozīmē, ka pensiju deficīts būtu jāuzskata par neatgūstamu (sociālu) ieguldījumu, kas veikts pirms nozares liberalizācijas un izrādījās nerentabls nozares liberalizācijas jaunajos apstākļos, kurus nevarēja paredzēt lēmuma pieņemšanas brīdī. Savus argumentus par balasta izmaksām Apvienotā Karaliste pamato ar šādiem faktoriem:






  i) | saistību veids un apjoms ir cieši saistīts ar RMG civildienesta nosacījumiem un iepriekšējo monopolstāvokli; |
| --- | --- | --- |

(108)

Apvienotā Karaliste arī apgalvo, ka RMG pensiju saistību apjoms ir neparasts vairāku faktoru kombinācijas dēļ; starp šādiem faktoriem ir RMG nodarbinātības izmaksu apjoms, indeksācijas un priekšlaicīgas pensionēšanās līgumi un uzlabotie darbinieku atlaišanas nosacījumi, ko paredz ar arodbiedrībām noslēgtie darba koplīgumi. Apvienotā Karaliste piebilst, ka šīs saistības var uzskatīt par “balasta izmaksām” tādā nozīmē, kādā šis jēdziens lietots Komisijas iepriekšējos lēmumos par pensiju saistībām enerģētikas nozarē. Tas nozīmē, ka pensiju deficīts būtu jāuzskata par neatgūstamu (sociālu) ieguldījumu, kas veikts pirms nozares liberalizācijas un izrādījās nerentabls nozares liberalizācijas jaunajos apstākļos, kurus nevarēja paredzēt lēmuma pieņemšanas brīdī. Savus argumentus par balasta izmaksām Apvienotā Karaliste pamato ar šādiem faktoriem:

i)

saistību veids un apjoms ir cieši saistīts ar RMG civildienesta nosacījumiem un iepriekšējo monopolstāvokli;

| ii) | RMPP bija mazāk problemātiski pārvaldāms tad, kad tas darbojās monopola vidē; un |
| --- | --- |

ii)

RMPP bija mazāk problemātiski pārvaldāms tad, kad tas darbojās monopola vidē; un

| iii) | dāsnās tiesības, kas piešķirtas dalībniekiem, apvienojumā ar aktīvo, dalību atlikušo un pensionējušos dalībnieku lielo skaitu (kas bija nenovēršams, ņemot vērā RMG UPS) rada papildu pensiju izmaksas, kas RMG konkurentiem nav jāsedz. |
| --- | --- |

iii)

dāsnās tiesības, kas piešķirtas dalībniekiem, apvienojumā ar aktīvo, dalību atlikušo un pensionējušos dalībnieku lielo skaitu (kas bija nenovēršams, ņemot vērā RMG UPS) rada papildu pensiju izmaksas, kas RMG konkurentiem nav jāsedz.

| (109) | Izmeklēšanas gaitā Apvienotā Karaliste arī sniedza papildu informāciju par to RMG pensiju saistību neparasto veidu, no kurām tas tiktu atbrīvots Apvienotās Karalistes valdības priekšlikumu ietvaros. Tā vēl plašāk izvērsa sākotnējo analīzi, ko veica eksperts Towers Watson, kurš izvērtēja RMPP raksturīgās neparastās specifikas pakāpi. |
| --- | --- |

(109)

Izmeklēšanas gaitā Apvienotā Karaliste arī sniedza papildu informāciju par to RMG pensiju saistību neparasto veidu, no kurām tas tiktu atbrīvots Apvienotās Karalistes valdības priekšlikumu ietvaros. Tā vēl plašāk izvērsa sākotnējo analīzi, ko veica eksperts Towers Watson, kurš izvērtēja RMPP raksturīgās neparastās specifikas pakāpi.

| (110) | Minētajā papildu analīzē RMPP tika salīdzināts ar privātā sektora vidusmēra definēta pabalsta pensiju shēmu, un, kā norādījusi Apvienotā Karaliste, analīze pierāda, ka apmēram GBP 6 900 miljoni no RMPP pensiju saistībām ir saistīti ar neparasti augstām izmaksām salīdzinājumā ar vidusmēra shēmu. |
| --- | --- |

(110)

Minētajā papildu analīzē RMPP tika salīdzināts ar privātā sektora vidusmēra definēta pabalsta pensiju shēmu, un, kā norādījusi Apvienotā Karaliste, analīze pierāda, ka apmēram GBP 6 900 miljoni no RMPP pensiju saistībām ir saistīti ar neparasti augstām izmaksām salīdzinājumā ar vidusmēra shēmu.

| (111) | Tas pārsniedz RMPP pensiju deficīta līmeni GBP 4 500 miljoni, kāds tas ir saskaņā ar grāmatvedības datiem uz 2011. gada martu, un, pēc Apvienotās Karalistes ieskatiem, tas liecina, ka visu RMPP pensiju deficītu var uzskatīt par neparastu. |
| --- | --- |

(111)

Tas pārsniedz RMPP pensiju deficīta līmeni GBP 4 500 miljoni, kāds tas ir saskaņā ar grāmatvedības datiem uz 2011. gada martu, un, pēc Apvienotās Karalistes ieskatiem, tas liecina, ka visu RMPP pensiju deficītu var uzskatīt par neparastu.

4.3.   Par parāda samazināšanas pasākumu saderību atbilstoši G&P pamatnostādnēm

| (112) | Apvienotā Karaliste visupirms apgalvo, ka Komisijai vajadzētu piemērot G&P pamatnostādnes, lai novērstu negatīvu ietekmi uz universālā pakalpojuma pieejamību Apvienotajā Karalistē. Attiecīgi Apvienotā Karaliste norāda, ka bez RMG universālā pakalpojuma pieejamība būs neiespējama, un iebilst, ka uzņēmuma grūtības apdraud ne vien RMG kā uzņēmuma izdzīvošanu, bet arī universālā pakalpojuma pieejamību Apvienotajā Karalistē. Tāpēc Apvienotā Karaliste lūdz Komisiju pasākumu novērtēšanā atbilstoši G&P pamatnostādnēm ņemt vērā Līguma 106. panta 2. punkta leģislatīvo ieceri. Lai pamatotu savu argumentu, Apvienotā Karaliste norāda uz Tiesas judikatūru, saskaņā ar kuru Līguma noteikumi būtu jāpiemēro, ņemot vērā universālā pakalpojuma efektīvu izpildi un netraucētu pieejamību gadījumos, ja ir apdraudēta uzņēmuma spēja sniegt pamatpakalpojumu un jo īpaši ja ir apdraudēta tā uzņēmuma izdzīvošana, kurš sniedz šo pakalpojumu. (18) |
| --- | --- |

(112)

Apvienotā Karaliste visupirms apgalvo, ka Komisijai vajadzētu piemērot G&P pamatnostādnes, lai novērstu negatīvu ietekmi uz universālā pakalpojuma pieejamību Apvienotajā Karalistē. Attiecīgi Apvienotā Karaliste norāda, ka bez RMG universālā pakalpojuma pieejamība būs neiespējama, un iebilst, ka uzņēmuma grūtības apdraud ne vien RMG kā uzņēmuma izdzīvošanu, bet arī universālā pakalpojuma pieejamību Apvienotajā Karalistē. Tāpēc Apvienotā Karaliste lūdz Komisiju pasākumu novērtēšanā atbilstoši G&P pamatnostādnēm ņemt vērā Līguma 106. panta 2. punkta leģislatīvo ieceri. Lai pamatotu savu argumentu, Apvienotā Karaliste norāda uz Tiesas judikatūru, saskaņā ar kuru Līguma noteikumi būtu jāpiemēro, ņemot vērā universālā pakalpojuma efektīvu izpildi un netraucētu pieejamību gadījumos, ja ir apdraudēta uzņēmuma spēja sniegt pamatpakalpojumu un jo īpaši ja ir apdraudēta tā uzņēmuma izdzīvošana, kurš sniedz šo pakalpojumu. (18)

| (113) | Tādējādi Apvienotā Karaliste apgalvo, ka atbilstības kritēriji atbilstoši G&P pamatnostādnēm būtu jāierobežo līdz tam, kas ir vajadzīgs, lai varētu pasākumus īstenot, kā paredzēts pārstrukturēšanas plānā, un līdz ar to nodrošināt, ka netiek apdraudēta Apvienotās Karalistes valdības spēja izpildīt tās pienākumus saskaņā ar Pasta pakalpojumu direktīvu. |
| --- | --- |

(113)

Tādējādi Apvienotā Karaliste apgalvo, ka atbilstības kritēriji atbilstoši G&P pamatnostādnēm būtu jāierobežo līdz tam, kas ir vajadzīgs, lai varētu pasākumus īstenot, kā paredzēts pārstrukturēšanas plānā, un līdz ar to nodrošināt, ka netiek apdraudēta Apvienotās Karalistes valdības spēja izpildīt tās pienākumus saskaņā ar Pasta pakalpojumu direktīvu.

| (114) | Turklāt Apvienotā Karaliste apgalvo, ka RMG ir jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu G&P pamatnostādņu nozīmē, t. i., par uzņēmumu, kas bez valsts intervences nevarētu iegūt vajadzīgo kapitālu ne no ieinteresētajām personām, ne tirgus avotiem, lai segtu zaudējumus, kas apdraud tā izdzīvošanu. Šajā ziņā Apvienotā Karaliste norāda uz uzņēmuma lielajām finansiālajām grūtībām, ko izraisījusi ieņēmumu samazināšanās, ievērojamais pensiju deficīta apjoms, kas ir iemesls ārkārtīgi sliktajiem bilances rādītājiem, un paredzamais deficīts naudas plūsmas pozīcijās. |
| --- | --- |

(114)

Turklāt Apvienotā Karaliste apgalvo, ka RMG ir jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu G&P pamatnostādņu nozīmē, t. i., par uzņēmumu, kas bez valsts intervences nevarētu iegūt vajadzīgo kapitālu ne no ieinteresētajām personām, ne tirgus avotiem, lai segtu zaudējumus, kas apdraud tā izdzīvošanu. Šajā ziņā Apvienotā Karaliste norāda uz uzņēmuma lielajām finansiālajām grūtībām, ko izraisījusi ieņēmumu samazināšanās, ievērojamais pensiju deficīta apjoms, kas ir iemesls ārkārtīgi sliktajiem bilances rādītājiem, un paredzamais deficīts naudas plūsmas pozīcijās.

| (115) | Savos apsvērumos Apvienotā Karaliste sniedza daudz vairāk informācijas par pārstrukturēšanas plānu. Tā jo īpaši iesniedza:






  i) | sīkāku aprakstu par operatīvajiem un rūpnieciskajiem pasākumiem, kurus RMG veic, lai pārstrukturētu savu uzņēmējdarbību, un attiecībā uz kuriem paziņotie Apvienotās Karalistes pārstrukturēšanas pasākumi arī paredzētu finansiālu atbalstu; |
| --- | --- | --- |

(115)

Savos apsvērumos Apvienotā Karaliste sniedza daudz vairāk informācijas par pārstrukturēšanas plānu. Tā jo īpaši iesniedza:

i)

sīkāku aprakstu par operatīvajiem un rūpnieciskajiem pasākumiem, kurus RMG veic, lai pārstrukturētu savu uzņēmējdarbību, un attiecībā uz kuriem paziņotie Apvienotās Karalistes pārstrukturēšanas pasākumi arī paredzētu finansiālu atbalstu;

| ii) | savu precizējumu par pārstrukturēšanas plāna darbības termiņu; |
| --- | --- |

ii)

savu precizējumu par pārstrukturēšanas plāna darbības termiņu;

| iii) | apliecinājumu, ka, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānu, tiek nodrošināta RMG turpmākā dzīvotspēja pat pamatoti pesimistiska scenārija gadījumā; |
| --- | --- |

iii)

apliecinājumu, ka, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānu, tiek nodrošināta RMG turpmākā dzīvotspēja pat pamatoti pesimistiska scenārija gadījumā;

| iv) | precizējumu par pašu ieguldījuma pilnu apjomu, ko RMG nodrošina savas pārstrukturēšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

iv)

precizējumu par pašu ieguldījuma pilnu apjomu, ko RMG nodrošina savas pārstrukturēšanas vajadzībām.

| (116) | Attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna darbības termiņu Apvienotā Karaliste apgalvo, ka Komisijai būtu jāņem vērā temps, kādā ir iespējams izvērst vajadzīgās darbības pārstrukturēšanas apjomu, ņemot vērā RMG darbību apjomu, tā industriālo attiecību vidi un tā pienākumu turpināt universālā pakalpojuma sniegšanu atbilstoši noteiktajiem kvalitātes standartiem visā procesa gaitā. |
| --- | --- |

(116)

Attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna darbības termiņu Apvienotā Karaliste apgalvo, ka Komisijai būtu jāņem vērā temps, kādā ir iespējams izvērst vajadzīgās darbības pārstrukturēšanas apjomu, ņemot vērā RMG darbību apjomu, tā industriālo attiecību vidi un tā pienākumu turpināt universālā pakalpojuma sniegšanu atbilstoši noteiktajiem kvalitātes standartiem visā procesa gaitā.

| (117) | Attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un pārstrukturēšanas plāna īstenojamību Apvienotā Karaliste uzskata, ka pārstrukturēšanas plānā ir pietiekami pierādīts, ka RMG atjaunos savu dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, kā tas prasīts G&P pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(117)

Attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un pārstrukturēšanas plāna īstenojamību Apvienotā Karaliste uzskata, ka pārstrukturēšanas plānā ir pietiekami pierādīts, ka RMG atjaunos savu dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, kā tas prasīts G&P pamatnostādnēs.

| (118) | Apvienotā Karaliste, pamatojoties uz tās finanšu konsultantu veikto novērtējumu, ir pārliecināta, ka pārstrukturēšanas plāna īstenošana atjaunos RMG dzīvotspēju līdz 2014./2015. finanšu gada beigām (t. i., līdz 2015. gada marta beigām). Kā prognozē Apvienotā Karaliste, praktiski tas nozīmē, ka pēc tam, kad būs īstenots atbrīvojums no pensiju deficīta un pabeigti pārstrukturēšanas pasākumi, kas ir būtiski valsts atbalsta nolūkiem, RMG vajadzētu būt spējīgam segt visas savas izmaksas, tostarp amortizācijas un finansiālas izmaksas. Turklāt paredzamie ienākumi no kapitāla būtu pietiekami, lai pārstrukturētais RMG varētu konkurēt tirgū pats saviem spēkiem. |
| --- | --- |

(118)

Apvienotā Karaliste, pamatojoties uz tās finanšu konsultantu veikto novērtējumu, ir pārliecināta, ka pārstrukturēšanas plāna īstenošana atjaunos RMG dzīvotspēju līdz 2014./2015. finanšu gada beigām (t. i., līdz 2015. gada marta beigām). Kā prognozē Apvienotā Karaliste, praktiski tas nozīmē, ka pēc tam, kad būs īstenots atbrīvojums no pensiju deficīta un pabeigti pārstrukturēšanas pasākumi, kas ir būtiski valsts atbalsta nolūkiem, RMG vajadzētu būt spējīgam segt visas savas izmaksas, tostarp amortizācijas un finansiālas izmaksas. Turklāt paredzamie ienākumi no kapitāla būtu pietiekami, lai pārstrukturētais RMG varētu konkurēt tirgū pats saviem spēkiem.

| (119) | Attiecībā uz prasību par pašu ieguldījumu Apvienotā Karaliste joprojām uzskata, ka šīs lietas konkrētie apstākļi pamato elastīgas pieejas piemērošanu pašu ieguldījumam. |
| --- | --- |

(119)

Attiecībā uz prasību par pašu ieguldījumu Apvienotā Karaliste joprojām uzskata, ka šīs lietas konkrētie apstākļi pamato elastīgas pieejas piemērošanu pašu ieguldījumam.

| (120) | Tomēr Apvienotā Karaliste ir precizējusi, kādā veidā RMG izmanto arī pats savus resursus, lai finansētu izmaksas, kas saistītas ar 2.5. punktā izklāstīto pārstrukturēšanas darbību. |
| --- | --- |

(120)

Tomēr Apvienotā Karaliste ir precizējusi, kādā veidā RMG izmanto arī pats savus resursus, lai finansētu izmaksas, kas saistītas ar 2.5. punktā izklāstīto pārstrukturēšanas darbību.

| (121) | Apvienotā Karaliste uzskata, ka jebkādi konkurences izkropļojumi, kas izrietēs no paziņotajiem pasākumiem, būs minimāli. Tā arī vēlreiz atgādina, ka pasākumi tieši neietekmē RMG meitasuzņēmumu GLS, un tāpēc pasākumi neietekmēs konkurenci Eiropas pasta paku un eksprespaku sūtījumu tirgos, kuros darbojas GLS. |
| --- | --- |

(121)

Apvienotā Karaliste uzskata, ka jebkādi konkurences izkropļojumi, kas izrietēs no paziņotajiem pasākumiem, būs minimāli. Tā arī vēlreiz atgādina, ka pasākumi tieši neietekmē RMG meitasuzņēmumu GLS, un tāpēc pasākumi neietekmēs konkurenci Eiropas pasta paku un eksprespaku sūtījumu tirgos, kuros darbojas GLS.

| (122) | Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem Apvienotā Karaliste joprojām uzskata, ka Komisijai būtu jāapsver, ciktāl šis princips ir piemērojams, lai novērstu jebkādas darbības, kas tieši vai netieši radītu šķēršļus RMG universālā pakalpojuma sniegšanā. |
| --- | --- |

(122)

Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem Apvienotā Karaliste joprojām uzskata, ka Komisijai būtu jāapsver, ciktāl šis princips ir piemērojams, lai novērstu jebkādas darbības, kas tieši vai netieši radītu šķēršļus RMG universālā pakalpojuma sniegšanā.

4.4.   Par piezīmēm, kas saņemtas no trešām personām

| (123) | Atbildot uz trešo personu apsvērumiem, Apvienotā Karaliste attiecīgos jautājumus aplūko tematiski. |
| --- | --- |

(123)

Atbildot uz trešo personu apsvērumiem, Apvienotā Karaliste attiecīgos jautājumus aplūko tematiski.

| (124) | Atbildot uz bažām par iespējamo plašāko ietekmi uz blakusesošajiem tirgiem ar RMG meitasuzņēmuma GLS starpniecību, Apvienotā Karaliste turpina iebilst, norādot, ka GLS negūst labumu no ierosinātajiem atbalsta pasākumiem, jo GLS darbinieki pašlaik nepiedalās un arī iepriekš nekad nav piedalījušies RMPP, un ka tā pensiju sistēmai nav nekādas saistības ar RMPP, un tāpēc šāda plašāka ietekme nav iespējama. Turklāt Apvienotā Karaliste uzsver, ka neatkarīgi no tā, kā pasākumi tiks īstenoti, tie nekādā veidā neietekmēs nevienu no GLS skaidrās naudas pozīcijām. |
| --- | --- |

(124)

Atbildot uz bažām par iespējamo plašāko ietekmi uz blakusesošajiem tirgiem ar RMG meitasuzņēmuma GLS starpniecību, Apvienotā Karaliste turpina iebilst, norādot, ka GLS negūst labumu no ierosinātajiem atbalsta pasākumiem, jo GLS darbinieki pašlaik nepiedalās un arī iepriekš nekad nav piedalījušies RMPP, un ka tā pensiju sistēmai nav nekādas saistības ar RMPP, un tāpēc šāda plašāka ietekme nav iespējama. Turklāt Apvienotā Karaliste uzsver, ka neatkarīgi no tā, kā pasākumi tiks īstenoti, tie nekādā veidā neietekmēs nevienu no GLS skaidrās naudas pozīcijām.

| (125) | Atbildot uz piezīmēm, kurās apšaubīts tā parāda līmenis, kas izriet no obligātajām pensiju iemaksām, Apvienotā Karaliste apgalvo, ka deficīta apjoms bija tieši saistīts ar uzņēmuma iepriekš radītām izmaksām un ka tāpēc RMG būtu atbrīvojams no deficīta pilnā apmērā. |
| --- | --- |

(125)

Atbildot uz piezīmēm, kurās apšaubīts tā parāda līmenis, kas izriet no obligātajām pensiju iemaksām, Apvienotā Karaliste apgalvo, ka deficīta apjoms bija tieši saistīts ar uzņēmuma iepriekš radītām izmaksām un ka tāpēc RMG būtu atbrīvojams no deficīta pilnā apmērā.

| (126) | Attiecībā uz pasākumu vispārējo saderību ar G&P pamatnostādnēm Apvienotā Karaliste uzskata, ka uz ierosinātajiem pasākumiem attiecas G&P pamatnostādņu darbības joma. Turklāt Apvienotā Karaliste joprojām ieņem paziņojumā pausto nostāju, ka Komisijai ierosināto pasākumu novērtējums atbilstoši Līguma 107. panta 3. punktam būtu jāveic, ņemot vērā Līguma 106. panta 2. punkta būtību. |
| --- | --- |

(126)

Attiecībā uz pasākumu vispārējo saderību ar G&P pamatnostādnēm Apvienotā Karaliste uzskata, ka uz ierosinātajiem pasākumiem attiecas G&P pamatnostādņu darbības joma. Turklāt Apvienotā Karaliste joprojām ieņem paziņojumā pausto nostāju, ka Komisijai ierosināto pasākumu novērtējums atbilstoši Līguma 107. panta 3. punktam būtu jāveic, ņemot vērā Līguma 106. panta 2. punkta būtību.

| (127) | Atbildot uz piezīmēm, kurās apšaubīta RMG ilgtermiņa dzīvotspēja pēc atbalsta piešķiršanas, Apvienotā Karaliste noraida ieinteresēto personu bažas un apgalvo, ka, pamatojoties uz tās ekonomikas konsultantu neatkarīgu ieteikumu, tā ir cieši pārliecināta, ka RMG atjaunos savu dzīvotspēju un ilgtermiņā ļoti veiksmīgi attīstīsies. |
| --- | --- |

(127)

Atbildot uz piezīmēm, kurās apšaubīta RMG ilgtermiņa dzīvotspēja pēc atbalsta piešķiršanas, Apvienotā Karaliste noraida ieinteresēto personu bažas un apgalvo, ka, pamatojoties uz tās ekonomikas konsultantu neatkarīgu ieteikumu, tā ir cieši pārliecināta, ka RMG atjaunos savu dzīvotspēju un ilgtermiņā ļoti veiksmīgi attīstīsies.

| (128) | Apvienotā Karaliste noraida piezīmes, kurās apgalvots, ka atbalsta summa nav ierobežota līdz stingri nepieciešamajam minimumam un ka būtībā tās mērķis nav padarīt RMG pievilcīgāku potenciālajiem ieguldītājiem, lai īstenotu veiksmīgu privatizāciju nākotnē. Tā paskaidro, ka pasākumi tika īpaši izstrādāti tā, lai tiktu tērēts tikai stingri nepieciešamais minimums, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu universālā pakalpojuma nākotni un šajā nolūkā atjaunotu RMG dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(128)

Apvienotā Karaliste noraida piezīmes, kurās apgalvots, ka atbalsta summa nav ierobežota līdz stingri nepieciešamajam minimumam un ka būtībā tās mērķis nav padarīt RMG pievilcīgāku potenciālajiem ieguldītājiem, lai īstenotu veiksmīgu privatizāciju nākotnē. Tā paskaidro, ka pasākumi tika īpaši izstrādāti tā, lai tiktu tērēts tikai stingri nepieciešamais minimums, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu universālā pakalpojuma nākotni un šajā nolūkā atjaunotu RMG dzīvotspēju.

| (129) | Turklāt Apvienotā Karaliste noraida apgalvojumus, ka pasākumi izraisīs nepamatotus konkurences izkropļojumus, jo RMG izdzīvošanas radītie ieguvumi patērētājiem ievērojami atsvērs ierobežotos traucējumus tirgū. |
| --- | --- |

(129)

Turklāt Apvienotā Karaliste noraida apgalvojumus, ka pasākumi izraisīs nepamatotus konkurences izkropļojumus, jo RMG izdzīvošanas radītie ieguvumi patērētājiem ievērojami atsvērs ierobežotos traucējumus tirgū.

| (130) | Atbildot uz piezīmēm par prasīto pašu ieguldījumu, Apvienotā Karaliste noraida argumentus, ko izvirzījušas ieinteresētās personas, kuras apšauba, ka pastāv izņēmuma apstākļi, kas pamatotu atkāpšanos no G&P pamatnostādnēs paredzētā noteikuma par 50 % pašu ieguldījumu. Apvienotā Karaliste nemaina savu paziņojumā pausto nostāju, ka Komisijai, nosakot pašu ieguldījuma līmeni, būtu jāņem vērā RMG mantojums no valsts sektora un tā sabiedriskā pakalpojuma slogs. |
| --- | --- |

(130)

Atbildot uz piezīmēm par prasīto pašu ieguldījumu, Apvienotā Karaliste noraida argumentus, ko izvirzījušas ieinteresētās personas, kuras apšauba, ka pastāv izņēmuma apstākļi, kas pamatotu atkāpšanos no G&P pamatnostādnēs paredzētā noteikuma par 50 % pašu ieguldījumu. Apvienotā Karaliste nemaina savu paziņojumā pausto nostāju, ka Komisijai, nosakot pašu ieguldījuma līmeni, būtu jāņem vērā RMG mantojums no valsts sektora un tā sabiedriskā pakalpojuma slogs.

| (131) | Turklāt Apvienotā Karaliste norāda, ka POL nošķiršana no RMG jau nostāda RMG tādā situācijā, ka tas zaudēs uzņēmējdarbības iespējas saistītu jomu attīstīšanā, kā, piemēram, individuālie banku pakalpojumu un citi POL infrastruktūras izmantošanas veidi. |
| --- | --- |

(131)

Turklāt Apvienotā Karaliste norāda, ka POL nošķiršana no RMG jau nostāda RMG tādā situācijā, ka tas zaudēs uzņēmējdarbības iespējas saistītu jomu attīstīšanā, kā, piemēram, individuālie banku pakalpojumu un citi POL infrastruktūras izmantošanas veidi.

| (132) | Apvienotā Karaliste arī kategoriski noraida aicinājumus atteikties no tā eksprespaku pasta operatora GLS, tādējādi īstenojot kompensācijas pasākumu, kas ierosināts dažu trešo personu piezīmēs. Apvienotā Karaliste precizē, ka tā uzskata GLS par RMG vispārējās stratēģijas nozīmīgu daļu un par uzņēmumu, kam ir svarīga nozīme ilgtermiņa dzīvotspējas sasniegšanā. Šajā saistībā Apvienotā Karaliste ļoti vēlas uzsvērt, ka uzņēmuma darbību dažādošana, lai tās izvērstu rentablākās jomās, ir skaidri atzīta G&P pamatnostādnēs (17. punktā) kā būtiska daļa no tāda uzņēmuma atveseļošanas, kas cīnās par savu dzīvotspēju. Turklāt Apvienotā Karaliste ir pārliecināta, ka atsacīšanās no GLS apdraudētu RMG dzīvotspēju tādā ziņā, ka tā apdraudētu ne vien pārstrukturēšanas plānu, bet arī universālā pakalpojuma sniegšanu Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

(132)

Apvienotā Karaliste arī kategoriski noraida aicinājumus atteikties no tā eksprespaku pasta operatora GLS, tādējādi īstenojot kompensācijas pasākumu, kas ierosināts dažu trešo personu piezīmēs. Apvienotā Karaliste precizē, ka tā uzskata GLS par RMG vispārējās stratēģijas nozīmīgu daļu un par uzņēmumu, kam ir svarīga nozīme ilgtermiņa dzīvotspējas sasniegšanā. Šajā saistībā Apvienotā Karaliste ļoti vēlas uzsvērt, ka uzņēmuma darbību dažādošana, lai tās izvērstu rentablākās jomās, ir skaidri atzīta G&P pamatnostādnēs (17. punktā) kā būtiska daļa no tāda uzņēmuma atveseļošanas, kas cīnās par savu dzīvotspēju. Turklāt Apvienotā Karaliste ir pārliecināta, ka atsacīšanās no GLS apdraudētu RMG dzīvotspēju tādā ziņā, ka tā apdraudētu ne vien pārstrukturēšanas plānu, bet arī universālā pakalpojuma sniegšanu Apvienotajā Karalistē.

| (133) | Apvienotā Karaliste uzsver savu nostāju attiecībā uz iepriekšējo izmaksu argumentācijas piemērojamību šajā lietā atbilstoši judikatūrai La Poste, EDF
   (19) un OTE
   (20) lietās. Apvienotā Karaliste nemaina savu nostāju, ka, neraugoties uz tehniskajām atšķirībām starp Apvienotās Karalistes un Francijas pensiju sistēmām, joprojām pastāv pietiekama loģiska analoģija, kas ļauj argumentāciju par iepriekšējām izmaksām piemērot arī šajā lietā. |
| --- | --- |

(133)

Apvienotā Karaliste uzsver savu nostāju attiecībā uz iepriekšējo izmaksu argumentācijas piemērojamību šajā lietā atbilstoši judikatūrai La Poste, EDF
   (19) un OTE
   (20) lietās. Apvienotā Karaliste nemaina savu nostāju, ka, neraugoties uz tehniskajām atšķirībām starp Apvienotās Karalistes un Francijas pensiju sistēmām, joprojām pastāv pietiekama loģiska analoģija, kas ļauj argumentāciju par iepriekšējām izmaksām piemērot arī šajā lietā.

| (134) | Atbildot uz piezīmēm, kurās tika ieteikts pasākumus novērtēt atbilstoši Līguma 106. panta 2. punktam, nevis G&P pamatnostādnēm saskaņā ar Līguma 107. pantu, Apvienotā Karaliste vēlreiz uzsver savu nostāju, ka pašreizējos apstākļos šāda rīcība nebūtu atbilstoša attiecībā uz RMG. Tomēr Apvienotā Karaliste uzskata, ka Komisijai, piemērojot G&P pamatnostādnes, būtu jāpatur prātā Līguma 106. panta 2. punkts. |
| --- | --- |

(134)

Atbildot uz piezīmēm, kurās tika ieteikts pasākumus novērtēt atbilstoši Līguma 106. panta 2. punktam, nevis G&P pamatnostādnēm saskaņā ar Līguma 107. pantu, Apvienotā Karaliste vēlreiz uzsver savu nostāju, ka pašreizējos apstākļos šāda rīcība nebūtu atbilstoša attiecībā uz RMG. Tomēr Apvienotā Karaliste uzskata, ka Komisijai, piemērojot G&P pamatnostādnes, būtu jāpatur prātā Līguma 106. panta 2. punkts.

| (135) | Apvienotā Karaliste iebilst arī attiecībā uz Deutsche Post piezīmi, kurā Komisija tiek aicināta atskaitīt no pensiju saistību atbrīvojuma visus ieņēmumus, kas jau gūti par labu RMG attiecībā uz tā pensiju saistībām augstāku cenu veidā jomās, kurās cenas tiek regulētas. Apvienotā Karaliste cenšas atspēkot šādu argumentāciju un pauž pārliecību, ka divkārša uzskaite starp regulētām cenām un pensiju deficītu faktiski nepastāv, ņemot vērā metodoloģiju un reglamentējošo kārtību, ko izmantoja RMG un bijušie un pašreizējie regulatori un kas nodrošināja, ka RMG divreiz nesaņem līdzekļus vienam un tam pašam mērķim. |
| --- | --- |

(135)

Apvienotā Karaliste iebilst arī attiecībā uz Deutsche Post piezīmi, kurā Komisija tiek aicināta atskaitīt no pensiju saistību atbrīvojuma visus ieņēmumus, kas jau gūti par labu RMG attiecībā uz tā pensiju saistībām augstāku cenu veidā jomās, kurās cenas tiek regulētas. Apvienotā Karaliste cenšas atspēkot šādu argumentāciju un pauž pārliecību, ka divkārša uzskaite starp regulētām cenām un pensiju deficītu faktiski nepastāv, ņemot vērā metodoloģiju un reglamentējošo kārtību, ko izmantoja RMG un bijušie un pašreizējie regulatori un kas nodrošināja, ka RMG divreiz nesaņem līdzekļus vienam un tam pašam mērķim.

| (136) | Apvienotā Karaliste noraida Deutsche Post apgalvojumu, ka novērtējums par valsts atbalstu bijušajiem pasta monopoliem būtu veicams pēc identiskiem kritērijiem, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs, un argumentē, ka Komisijai vajadzētu būt iespējai brīvi izvērtēt katru gadījumu, ņemot vērā tā konkrētos apstākļus un katra individuālā gadījuma specifiku. |
| --- | --- |

(136)

Apvienotā Karaliste noraida Deutsche Post apgalvojumu, ka novērtējums par valsts atbalstu bijušajiem pasta monopoliem būtu veicams pēc identiskiem kritērijiem, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs, un argumentē, ka Komisijai vajadzētu būt iespējai brīvi izvērtēt katru gadījumu, ņemot vērā tā konkrētos apstākļus un katra individuālā gadījuma specifiku.

| (137) | Visbeidzot, Apvienotā Karaliste izsakās par daudzajām piezīmēm un ierosinājumiem, kurus izteikušas dažas trešās personas un kurus Apvienotā Karaliste uzskata par tādiem, uz ko attiecas reglamentējošas darbības piemērošana, nevis šī lieta. Attiecībā uz šādiem jautājumiem, piemēram, strukturālo nošķiršanu, pārredzamību, pārskatīšanu un noteiktu darbību izbeigšanu, Apvienotā Karaliste dedzīgi uzsver, ka šādi pasākumi ir normatīva rakstura pasākumi un būtu pārrunājami attiecīgajā forumā ar valsts regulatoru, nevis ar valsts atbalstu saistītas procedūras kontekstā. Turklāt Apvienotā Karaliste norāda, ka PVN atbrīvojuma apmēru, kas piemērojams pasta pakalpojumiem Apvienotajā Karalistē, jau ir izvērtējusi Eiropas Savienības Tiesa (21), un ir paredzams, ka to vēl pārskatīs arī Apvienotās Karalistes nodokļu iestādes. |
| --- | --- |

(137)

Visbeidzot, Apvienotā Karaliste izsakās par daudzajām piezīmēm un ierosinājumiem, kurus izteikušas dažas trešās personas un kurus Apvienotā Karaliste uzskata par tādiem, uz ko attiecas reglamentējošas darbības piemērošana, nevis šī lieta. Attiecībā uz šādiem jautājumiem, piemēram, strukturālo nošķiršanu, pārredzamību, pārskatīšanu un noteiktu darbību izbeigšanu, Apvienotā Karaliste dedzīgi uzsver, ka šādi pasākumi ir normatīva rakstura pasākumi un būtu pārrunājami attiecīgajā forumā ar valsts regulatoru, nevis ar valsts atbalstu saistītas procedūras kontekstā. Turklāt Apvienotā Karaliste norāda, ka PVN atbrīvojuma apmēru, kas piemērojams pasta pakalpojumiem Apvienotajā Karalistē, jau ir izvērtējusi Eiropas Savienības Tiesa (21), un ir paredzams, ka to vēl pārskatīs arī Apvienotās Karalistes nodokļu iestādes.

5.   NOVĒRTĒJUMS

5.1.   Atbalsta esamība atbilstoši Līguma 107. panta 1. punktam un iespējamie tā saņēmēji

| (138) | Līguma 107. panta 1. punkts nosaka, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Nosakot, vai pasākums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisijai jāpiemēro šādi kritēriji: vai pasākums ir saistīts ar valsti un valsts līdzekļu izmantošanu, vai tas dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētām nozarēm, tādējādi izkropļojot konkurenci, un vai tas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(138)

Līguma 107. panta 1. punkts nosaka, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Nosakot, vai pasākums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisijai jāpiemēro šādi kritēriji: vai pasākums ir saistīts ar valsti un valsts līdzekļu izmantošanu, vai tas dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētām nozarēm, tādējādi izkropļojot konkurenci, un vai tas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

5.1.1.   Valsts līdzekļi

| (139) | Līguma 107. pants 1. punkts attiecas uz atbalstu, ko piešķir dalībvalsts vai no valsts līdzekļiem. Citiem vārdiem sakot, attiecīgajiem pasākumiem jābūt valstij piedēvējamas darbības rezultātam, un tiem jābūt īstenotiem, izmantojot valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(139)

Līguma 107. pants 1. punkts attiecas uz atbalstu, ko piešķir dalībvalsts vai no valsts līdzekļiem. Citiem vārdiem sakot, attiecīgajiem pasākumiem jābūt valstij piedēvējamas darbības rezultātam, un tiem jābūt īstenotiem, izmantojot valsts līdzekļus.

| (140) | Attiecībā uz atbrīvojumu no pensiju deficīta atsevišķu RMG uzkrāto pensiju saistību pārņemšana, ko veic Apvienotā Karaliste, tiek finansēta no valsts līdzekļiem un ir attiecināma uz valsti – Apvienotā Karaliste izveidos jaunu obligāto pensiju shēmu, par kuru atbildīga būs Apvienotās Karalistes valdība un uz kuru tiks pārcelta noteikta daļa RMPP uzkrāto saistību. |
| --- | --- |

(140)

Attiecībā uz atbrīvojumu no pensiju deficīta atsevišķu RMG uzkrāto pensiju saistību pārņemšana, ko veic Apvienotā Karaliste, tiek finansēta no valsts līdzekļiem un ir attiecināma uz valsti – Apvienotā Karaliste izveidos jaunu obligāto pensiju shēmu, par kuru atbildīga būs Apvienotās Karalistes valdība un uz kuru tiks pārcelta noteikta daļa RMPP uzkrāto saistību.

| (141) | Attiecībā uz parāda samazināšanas pasākumiem jānorāda, ka tie nepārprotami tiek finansēti no valsts līdzekļiem un ir attiecināmi uz valsti – Apvienotā Karaliste norakstīs parādu no neatmaksātajiem aizdevumiem, ko tai pašlaik ir parādā RMG. |
| --- | --- |

(141)

Attiecībā uz parāda samazināšanas pasākumiem jānorāda, ka tie nepārprotami tiek finansēti no valsts līdzekļiem un ir attiecināmi uz valsti – Apvienotā Karaliste norakstīs parādu no neatmaksātajiem aizdevumiem, ko tai pašlaik ir parādā RMG.

5.1.2.   Selektīva priekšrocība

| (142) | Lai noskaidrotu, vai pārbaudāmie pasākumi ietver valsts atbalsta elementus, ir jānosaka, vai tie piešķir RMG ekonomisku priekšrocību, kas ļauj tam izvairīties no to izdevumu segšanas, kuri tam parasti būtu jāsedz no saviem finanšu līdzekļiem, un vai tie tādējādi ir novērsta parastā tirgus ietekme. (22) |
| --- | --- |

(142)

Lai noskaidrotu, vai pārbaudāmie pasākumi ietver valsts atbalsta elementus, ir jānosaka, vai tie piešķir RMG ekonomisku priekšrocību, kas ļauj tam izvairīties no to izdevumu segšanas, kuri tam parasti būtu jāsedz no saviem finanšu līdzekļiem, un vai tie tādējādi ir novērsta parastā tirgus ietekme. (22)

| (143) | Šajā saistībā būtu arī jāpatur prātā, ka vairāki Tiesas nolēmumi ir pretrunā teorijai, ka kompensācija par strukturālu trūkumu izslēdz iespēju pasākumu klasificēt kā atbalstu. Tiesa ir konsekventi lēmusi, ka atbalsta esamība ir jānovērtē, ņemot vērā ietekmi, nevis valsts intervences iemeslus vai mērķus (23). Tiesa ir arī nospriedusi, ka atbalsta jēdziens ietver valsts iestāžu piešķirtas priekšrocības, kas dažādos veidos samazina izdevumus, kuri parasti ir iekļauti uzņēmuma budžetā. (24) Tiesa ir arī skaidri noteikusi, ka ar darbinieku atalgojumu saistītie izdevumi, protams, rada slogu uzņēmumu budžetiem, neatkarīgi no tā, vai šādi izdevumi izriet no juridiskām saistībām vai darba koplīgumiem (25). Šajā ziņā Tiesa ir uzskatījusi, ka fakts, ka valsts pasākumu mērķis ir kompensēt papildu izmaksas, nevar būt iemesls, lai uz tiem neattiecinātu atbalsta definīciju (26). |
| --- | --- |

(143)

Šajā saistībā būtu arī jāpatur prātā, ka vairāki Tiesas nolēmumi ir pretrunā teorijai, ka kompensācija par strukturālu trūkumu izslēdz iespēju pasākumu klasificēt kā atbalstu. Tiesa ir konsekventi lēmusi, ka atbalsta esamība ir jānovērtē, ņemot vērā ietekmi, nevis valsts intervences iemeslus vai mērķus (23). Tiesa ir arī nospriedusi, ka atbalsta jēdziens ietver valsts iestāžu piešķirtas priekšrocības, kas dažādos veidos samazina izdevumus, kuri parasti ir iekļauti uzņēmuma budžetā. (24) Tiesa ir arī skaidri noteikusi, ka ar darbinieku atalgojumu saistītie izdevumi, protams, rada slogu uzņēmumu budžetiem, neatkarīgi no tā, vai šādi izdevumi izriet no juridiskām saistībām vai darba koplīgumiem (25). Šajā ziņā Tiesa ir uzskatījusi, ka fakts, ka valsts pasākumu mērķis ir kompensēt papildu izmaksas, nevar būt iemesls, lai uz tiem neattiecinātu atbalsta definīciju (26).

| (144) | Komisija uzskata, ka saistības, kas uzņēmumam jāpilda atbilstoši nodarbinātības tiesību aktiem vai ar arodbiedrībām noslēgtiem darba koplīgumiem, piemēram, pensiju izmaksas, ir daļa no uzņēmējdarbības parastajām izmaksām, kas uzņēmumam jāsedz no saviem līdzekļiem. (27) Šādas izmaksas ir uzņēmuma saimnieciskās darbības daļa. (28) Šajā ziņā nav nozīmes, vai uzņēmums pensiju izmaksas sedz, tieši finansējot savu bijušo darbinieku pensijas, vai arī veicot iemaksas pensiju fondā, kas, savukārt, izmanto iekasētās iemaksas, lai finansētu uzņēmumu darbinieku pensijas. Izšķirošais elements jebkurā gadījumā ir tas, ka uzņēmumi sedz pensiju izmaksas pilnā apmērā. |
| --- | --- |

(144)

Komisija uzskata, ka saistības, kas uzņēmumam jāpilda atbilstoši nodarbinātības tiesību aktiem vai ar arodbiedrībām noslēgtiem darba koplīgumiem, piemēram, pensiju izmaksas, ir daļa no uzņēmējdarbības parastajām izmaksām, kas uzņēmumam jāsedz no saviem līdzekļiem. (27) Šādas izmaksas ir uzņēmuma saimnieciskās darbības daļa. (28) Šajā ziņā nav nozīmes, vai uzņēmums pensiju izmaksas sedz, tieši finansējot savu bijušo darbinieku pensijas, vai arī veicot iemaksas pensiju fondā, kas, savukārt, izmanto iekasētās iemaksas, lai finansētu uzņēmumu darbinieku pensijas. Izšķirošais elements jebkurā gadījumā ir tas, ka uzņēmumi sedz pensiju izmaksas pilnā apmērā.

| (145) | Attiecībā uz atbrīvojumu no pensiju deficīta Komisija norāda, ka tas nodrošinās RMG finansiālas priekšrocības, ņemot vērā RMPP deficīta ietekmi uz RMG un RMG saistības pret RMPP atbilstoši Apvienotās Karalistes pensiju tiesību aktiem. Minētās saistības ietver iemaksu veikšanu, jo īpaši lai mazinātu deficītu, un par tām liecina fakts, ka deficīts ir ierakstīts RMG bilancē, kā to paredz Starptautisko grāmatvedības standartu (turpmāk “IAS” (International Accounting Standards)) 19. noteikums. Tāpēc Komisija secina, ka konkrētu uzkrāto pensiju saistību pārņemšana, ko veiks Apvienotā Karaliste, atbrīvosRMG no finansiālajām saistībām, kas uzņēmumam parasti būtu jāuzņemas, un tādējādi liegs tirgus konjunktūrai radīt savu parasto ietekmi. |
| --- | --- |

(145)

Attiecībā uz atbrīvojumu no pensiju deficīta Komisija norāda, ka tas nodrošinās RMG finansiālas priekšrocības, ņemot vērā RMPP deficīta ietekmi uz RMG un RMG saistības pret RMPP atbilstoši Apvienotās Karalistes pensiju tiesību aktiem. Minētās saistības ietver iemaksu veikšanu, jo īpaši lai mazinātu deficītu, un par tām liecina fakts, ka deficīts ir ierakstīts RMG bilancē, kā to paredz Starptautisko grāmatvedības standartu (turpmāk “IAS” (International Accounting Standards)) 19. noteikums. Tāpēc Komisija secina, ka konkrētu uzkrāto pensiju saistību pārņemšana, ko veiks Apvienotā Karaliste, atbrīvosRMG no finansiālajām saistībām, kas uzņēmumam parasti būtu jāuzņemas, un tādējādi liegs tirgus konjunktūrai radīt savu parasto ietekmi.

| (146) | Turklāt Komisija ņem vērā, ka atbrīvojums no pensiju deficīta piešķir priekšrocības ne vien RMG, bet arī tā meitasuzņēmumam POL, jo tas atbrīvo POL no pienākuma ieguldīt savu daļu pensiju deficīta segšanā saskaņā ar vienošanos par darbinieku norīkošanu, kas noslēgta ar RMG. Savukārt GLS netiek uzskatīts par uzņēmumu, kam atbrīvojums no pensiju deficīta ir izdevīgs, jo tā darbinieki nepiedalās RMPP, un tā pensiju sistēmai nav nekādas saistības ar RMPP. |
| --- | --- |

(146)

Turklāt Komisija ņem vērā, ka atbrīvojums no pensiju deficīta piešķir priekšrocības ne vien RMG, bet arī tā meitasuzņēmumam POL, jo tas atbrīvo POL no pienākuma ieguldīt savu daļu pensiju deficīta segšanā saskaņā ar vienošanos par darbinieku norīkošanu, kas noslēgta ar RMG. Savukārt GLS netiek uzskatīts par uzņēmumu, kam atbrīvojums no pensiju deficīta ir izdevīgs, jo tā darbinieki nepiedalās RMPP, un tā pensiju sistēmai nav nekādas saistības ar RMPP.

| (147) | Komisija arī norāda, ka, nosakot, vai atbrīvojums no pensiju deficīta ir valsts atbalsts, nav nozīmes argumentiem, kuru mērķis ir pierādīt, ka RMG segtās pensiju izmaksas ir lielākas nekā tā konkurentu izmaksas. Tomēr to salīdzinošo līmeni var ņemt vērā, novērtējot, cik atbilstošs ir atbrīvojums no pensiju deficīta. |
| --- | --- |

(147)

Komisija arī norāda, ka, nosakot, vai atbrīvojums no pensiju deficīta ir valsts atbalsts, nav nozīmes argumentiem, kuru mērķis ir pierādīt, ka RMG segtās pensiju izmaksas ir lielākas nekā tā konkurentu izmaksas. Tomēr to salīdzinošo līmeni var ņemt vērā, novērtējot, cik atbilstošs ir atbrīvojums no pensiju deficīta.

| (148) | Tāpēc Komisija secina, ka atbrīvojums no pensiju deficīta nodrošina selektīvas priekšrocības RMG un POL Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(148)

Tāpēc Komisija secina, ka atbrīvojums no pensiju deficīta nodrošina selektīvas priekšrocības RMG un POL Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (149) | Attiecībā uz nodokļu nepiemērošanu kontos uzkrāto rezervju izmantošanai pensiju deficīta dēļ Komisija atzīst Apvienotās Karalistes argumentu, ka tas ir pamatoti, jo rezervēm nevar piemērot nodokļu atvieglojumu. Pensiju saistības, kas pašlaik uzkrātas RMG kontos, ietver summas, kas vēl nav samaksātas atbilstoši RMPP un Apvienotās Karalistes nodokļu tiesību aktiem; nodokļa atbrīvojums ir piemērojams pensiju iemaksām tikai tad, ja un kad šādas pensiju iemaksas ir veiktas. Līdz šim RMG nav pieprasījis nodokļa atbrīvojumu nevienai no saistībām, kas atspoguļotas tā kontos. Pēc minēto saistību pārcelšanas uz jauno shēmu RMG vairs nebūs atbildīgs par RMPP finansēšanu un tāpēc nepieprasīs nodokļu atbrīvojumu. Tā kā RMG nevarēs pieprasīt nodokļu atbrīvojumu par attiecīgajām pensiju saistībām, kas pašlaik ir atspoguļotas tā kontos, tas arī rēķināsies, ka tam netiks piemērots nodoklis par kontu uzkrājumu apvērsi. Tāpēc Komisija secina, ka nodokļu režīms, ko piemēro atbrīvojumam no pensiju deficīta, nerada selektīvas priekšrocības RMG un attiecīgi nav uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(149)

Attiecībā uz nodokļu nepiemērošanu kontos uzkrāto rezervju izmantošanai pensiju deficīta dēļ Komisija atzīst Apvienotās Karalistes argumentu, ka tas ir pamatoti, jo rezervēm nevar piemērot nodokļu atvieglojumu. Pensiju saistības, kas pašlaik uzkrātas RMG kontos, ietver summas, kas vēl nav samaksātas atbilstoši RMPP un Apvienotās Karalistes nodokļu tiesību aktiem; nodokļa atbrīvojums ir piemērojams pensiju iemaksām tikai tad, ja un kad šādas pensiju iemaksas ir veiktas. Līdz šim RMG nav pieprasījis nodokļa atbrīvojumu nevienai no saistībām, kas atspoguļotas tā kontos. Pēc minēto saistību pārcelšanas uz jauno shēmu RMG vairs nebūs atbildīgs par RMPP finansēšanu un tāpēc nepieprasīs nodokļu atbrīvojumu. Tā kā RMG nevarēs pieprasīt nodokļu atbrīvojumu par attiecīgajām pensiju saistībām, kas pašlaik ir atspoguļotas tā kontos, tas arī rēķināsies, ka tam netiks piemērots nodoklis par kontu uzkrājumu apvērsi. Tāpēc Komisija secina, ka nodokļu režīms, ko piemēro atbrīvojumam no pensiju deficīta, nerada selektīvas priekšrocības RMG un attiecīgi nav uzskatāms par valsts atbalstu.

| (150) | Attiecībā uz novērtējumu, vai parāda samazināšanas pasākumi rada selektīvas priekšrocības – Komisija šos pasākumus novērtē pēc privātā kreditora kritērija. (29) Piemērojot šo kritēriju, tiek noskaidrots, vai privāts kreditors tādā pat situācijā būtu rīkojies tāpat, lai palielinātu savas iespējas atgūt savu kredītu. Komisija vispirms norāda, ka Apvienotā Karaliste nav apgalvojusi, ka tā rīkojas tā, kā būtu rīkojies privāts kreditors saistībā ar parāda samazināšanas pasākumiem, un tāpēc tā nav Komisijai iesniegusi informāciju, pamatojoties uz ko Komisija varētu piemērot šādu kritēriju. Otrkārt, Komisija uzskata, ka privāts ieguldītājs nebūtu piekritis sava kredīta samazināšanai, nepieprasot papildu līgumus vai vismaz vienošanās par tā atlikušā kredīta atmaksas grafika pārskatīšanu, lai maksimāli palielinātu savas izredzes uz parāda atmaksāšanu pēc veiksmīgas pārstrukturēšanas. Tāpēc Komisija secina, ka parāda samazināšanas pasākumi pārstrukturēšanas plānā nodrošina selektīvas priekšrocības RMG Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(150)

Attiecībā uz novērtējumu, vai parāda samazināšanas pasākumi rada selektīvas priekšrocības – Komisija šos pasākumus novērtē pēc privātā kreditora kritērija. (29) Piemērojot šo kritēriju, tiek noskaidrots, vai privāts kreditors tādā pat situācijā būtu rīkojies tāpat, lai palielinātu savas iespējas atgūt savu kredītu. Komisija vispirms norāda, ka Apvienotā Karaliste nav apgalvojusi, ka tā rīkojas tā, kā būtu rīkojies privāts kreditors saistībā ar parāda samazināšanas pasākumiem, un tāpēc tā nav Komisijai iesniegusi informāciju, pamatojoties uz ko Komisija varētu piemērot šādu kritēriju. Otrkārt, Komisija uzskata, ka privāts ieguldītājs nebūtu piekritis sava kredīta samazināšanai, nepieprasot papildu līgumus vai vismaz vienošanās par tā atlikušā kredīta atmaksas grafika pārskatīšanu, lai maksimāli palielinātu savas izredzes uz parāda atmaksāšanu pēc veiksmīgas pārstrukturēšanas. Tāpēc Komisija secina, ka parāda samazināšanas pasākumi pārstrukturēšanas plānā nodrošina selektīvas priekšrocības RMG Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

5.1.3.   Konkurences izkropļošana un Savienības iekšējās tirdzniecības ietekmēšana

| (151) | Ja dalībvalsts piešķirts atbalsts nostiprina kāda uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Savienības iekšējā tirdzniecībā, jāuzskata, ka atbalsts ir ietekmējis šādu tirdzniecību. Saskaņā ar iedibināto judikatūru (30), lai pasākums izkropļotu konkurenci un ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir pietiekami, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei. |
| --- | --- |

(151)

Ja dalībvalsts piešķirts atbalsts nostiprina kāda uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Savienības iekšējā tirdzniecībā, jāuzskata, ka atbalsts ir ietekmējis šādu tirdzniecību. Saskaņā ar iedibināto judikatūru (30), lai pasākums izkropļotu konkurenci un ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir pietiekami, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei.

| (152) | Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu tirgus tika pilnībā atvērts konkurencei 2006. gadā, lai gan pirms tam tas jau bija atvērts konkurencei atsevišķos tirgus segmentos (piem., pasta paku piegāde un pasta vairumsūtījumu piegāde gadījumos, kad sūtījumu skaits pārsniedz 4 000, un kopumā – visi pasta pakalpojumi, kas nebija rezervēti konkrētam uzņēmumam). Šajā saistībā ir pietiekami norādīt, ka RMG konkurē ar citās dalībvalstīs izveidotiem uzņēmumiem (piem., Post NL vai Deutsche Post) un pats aktīvi darbojas tirgos ārpus Apvienotās Karalistes ar sava eksprespaku sūtījumu meitasuzņēmuma GLS starpniecību. Tāpēc attiecīgie pasākumi var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(152)

Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu tirgus tika pilnībā atvērts konkurencei 2006. gadā, lai gan pirms tam tas jau bija atvērts konkurencei atsevišķos tirgus segmentos (piem., pasta paku piegāde un pasta vairumsūtījumu piegāde gadījumos, kad sūtījumu skaits pārsniedz 4 000, un kopumā – visi pasta pakalpojumi, kas nebija rezervēti konkrētam uzņēmumam). Šajā saistībā ir pietiekami norādīt, ka RMG konkurē ar citās dalībvalstīs izveidotiem uzņēmumiem (piem., Post NL vai Deutsche Post) un pats aktīvi darbojas tirgos ārpus Apvienotās Karalistes ar sava eksprespaku sūtījumu meitasuzņēmuma GLS starpniecību. Tāpēc attiecīgie pasākumi var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

5.1.4.   Secinājums par atbalsta esamību

| (153) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka gan atbrīvojums no pensiju deficīta, gan parāda samazināšanas pasākumi pārstrukturēšanas plānā ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(153)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka gan atbrīvojums no pensiju deficīta, gan parāda samazināšanas pasākumi pārstrukturēšanas plānā ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

5.2.   Atbalsta saderība

| (154) | Tā kā Līguma 107. panta 2. punktā un 107. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētās atkāpes nepārprotami nav piemērojamas, Komisija novērtēs, ciktāl atbrīvojumu no pensiju deficīta un parāda samazināšanas pasākumu var atzīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(154)

Tā kā Līguma 107. panta 2. punktā un 107. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētās atkāpes nepārprotami nav piemērojamas, Komisija novērtēs, ciktāl atbrīvojumu no pensiju deficīta un parāda samazināšanas pasākumu var atzīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

| (155) | Apvienotā Karaliste nav atsaukusies uz Līguma 106. panta 2. punktu, lai ar to pamatotu uzņēmumam RMG piešķirtā atbalsta saderību. |
| --- | --- |

(155)

Apvienotā Karaliste nav atsaukusies uz Līguma 106. panta 2. punktu, lai ar to pamatotu uzņēmumam RMG piešķirtā atbalsta saderību.

5.2.1.   Vai atbrīvojumu no pensiju deficīta var uzskatīt par kompensāciju, ko piešķir par iepriekš izraisītām iemaksām pensiju shēmā, var uzskatīt par saderīgu atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (156) | Komisija novērtēs, vai atbrīvojumu no pensiju deficīta var atzīt par saderīgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, kas nosaka, ka atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(156)

Komisija novērtēs, vai atbrīvojumu no pensiju deficīta var atzīt par saderīgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, kas nosaka, ka atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (157) | Saskaņā ar judikatūru Komisija valsts atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja atbalsts veicina vispārējas intereses mērķa sasniegšanu (31), ir nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai (32), un tam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm (samērīgums). |
| --- | --- |

(157)

Saskaņā ar judikatūru Komisija valsts atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja atbalsts veicina vispārējas intereses mērķa sasniegšanu (31), ir nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai (32), un tam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm (samērīgums).

| (158) | Pasta pakalpojumi veicina sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju Savienībā. Pasta pakalpojumu tirgus pakāpeniska atvēršana konkurencei, kas Savienības līmenī sākās 1998. gadā, ir ļāvusi paaugstināt kvalitāti, uzlabot efektivitāti un palielināt spēju reaģēt uz lietotāju vajadzībām. Tirgus atvēršana ir ļāvusi izveidot pasta pakalpojumu iekšējo tirgu. Tāpēc tā veicina virzību uz mērķi izveidot iekšējo tirgu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(158)

Pasta pakalpojumi veicina sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju Savienībā. Pasta pakalpojumu tirgus pakāpeniska atvēršana konkurencei, kas Savienības līmenī sākās 1998. gadā, ir ļāvusi paaugstināt kvalitāti, uzlabot efektivitāti un palielināt spēju reaģēt uz lietotāju vajadzībām. Tirgus atvēršana ir ļāvusi izveidot pasta pakalpojumu iekšējo tirgu. Tāpēc tā veicina virzību uz mērķi izveidot iekšējo tirgu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktā.

| (159) | Tomēr liberalizācijas procesā bijušais monolists var ciest no neizdevīgiem konkurences apstākļiem, jo tam ir uzlikts “iepriekšējo izmaksu” slogs, proti, tam jāsedz izmaksas, kas izrietējušas no saistībām, kuras tas uzņēmies pirms tirgus atvēršanas un kuras vairs nevar nomaksāt ar tādiem pašiem nosacījumiem konkurences tirgus vidē, jo vēsturiskais operators vairs nevar attiecīgās izmaksas novirzīt uz patērētājiem. |
| --- | --- |

(159)

Tomēr liberalizācijas procesā bijušais monolists var ciest no neizdevīgiem konkurences apstākļiem, jo tam ir uzlikts “iepriekšējo izmaksu” slogs, proti, tam jāsedz izmaksas, kas izrietējušas no saistībām, kuras tas uzņēmies pirms tirgus atvēršanas un kuras vairs nevar nomaksāt ar tādiem pašiem nosacījumiem konkurences tirgus vidē, jo vēsturiskais operators vairs nevar attiecīgās izmaksas novirzīt uz patērētājiem.

| (160) | Savā lēmumu pieņemšanas praksē Komisija ir atzinusi, ka pakāpeniskai pārejai no galvenokārt ierobežotas konkurences uz reālu konkurenci Savienības līmenī jānotiek atbilstoši pieņemamiem ekonomiskajiem nosacījumiem. (33) Tāpēc tā vairākos lēmumos ir piekritusi, ka dalībvalstis piešķir valsts atbalstu, lai atbrīvotu vēsturisko operatoru no noteiktas tā iepriekš radušos pensiju saistību daļas. (34) |
| --- | --- |

(160)

Savā lēmumu pieņemšanas praksē Komisija ir atzinusi, ka pakāpeniskai pārejai no galvenokārt ierobežotas konkurences uz reālu konkurenci Savienības līmenī jānotiek atbilstoši pieņemamiem ekonomiskajiem nosacījumiem. (33) Tāpēc tā vairākos lēmumos ir piekritusi, ka dalībvalstis piešķir valsts atbalstu, lai atbrīvotu vēsturisko operatoru no noteiktas tā iepriekš radušos pensiju saistību daļas. (34)

| (161) | Savā lēmumā par valsts atbalsta piešķiršanu EDF
   (35) Komisija par saderīgu ar kopējo tirgu atzina atbalstu, kas atbrīvoja EDF no konkrētām pensiju saistībām, kuras pārsniedza no vispārējā pensiju režīma izrietošās saistības un kuras tika noteiktas monopola periodā. Komisija noteica, ka minētās saistības pēc būtības neatšķiras no balasta izmaksām elektroenerģijas nozarē (36) un ka atbalsts, kas piešķirts, lai kompensētu pārmērīgas pensiju izmaksas, tāpēc tiks vērtēts tāpat kā kompensācija par balasta izmaksām. Tāpēc Komisija paziņoja, ka, analizējot līdzīgus gadījumus nākotnē, tiks izmantota tāda pati pieeja. |
| --- | --- |

(161)

Savā lēmumā par valsts atbalsta piešķiršanu EDF
   (35) Komisija par saderīgu ar kopējo tirgu atzina atbalstu, kas atbrīvoja EDF no konkrētām pensiju saistībām, kuras pārsniedza no vispārējā pensiju režīma izrietošās saistības un kuras tika noteiktas monopola periodā. Komisija noteica, ka minētās saistības pēc būtības neatšķiras no balasta izmaksām elektroenerģijas nozarē (36) un ka atbalsts, kas piešķirts, lai kompensētu pārmērīgas pensiju izmaksas, tāpēc tiks vērtēts tāpat kā kompensācija par balasta izmaksām. Tāpēc Komisija paziņoja, ka, analizējot līdzīgus gadījumus nākotnē, tiks izmantota tāda pati pieeja.

| (162) | Savā 2007. gada 10. oktobra lēmumā par valsts atbalsta piešķiršanu La Poste
   (37) Komisija par saderīgu ar kopējo tirgu atzina atbalstu, kas atbrīvoja La Poste no konkrētām pensiju saistībām, kuras pārsniedza no parastās pensiju sistēmas izrietošās saistības un kuras tika noteiktas monopola periodā. Minētās saistības izrietēja no, pirmkārt, lielākām pensiju iemaksām, kas bija veicamas par darbiniekiem, kuriem bija valsts ierēdņa statuss, un, otrkārt, prasības nodrošināt pensiju shēmas līdzsvaru attiecībā uz šiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

(162)

Savā 2007. gada 10. oktobra lēmumā par valsts atbalsta piešķiršanu La Poste
   (37) Komisija par saderīgu ar kopējo tirgu atzina atbalstu, kas atbrīvoja La Poste no konkrētām pensiju saistībām, kuras pārsniedza no parastās pensiju sistēmas izrietošās saistības un kuras tika noteiktas monopola periodā. Minētās saistības izrietēja no, pirmkārt, lielākām pensiju iemaksām, kas bija veicamas par darbiniekiem, kuriem bija valsts ierēdņa statuss, un, otrkārt, prasības nodrošināt pensiju shēmas līdzsvaru attiecībā uz šiem darbiniekiem.

| (163) | Komisija norādīja, ka pasākumi bija ierobežoti līdz tam, kas ir stingri nepieciešams, lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz sociālā nodrošinājuma iemaksām, un tāpēc tie galu galā veicinās konkurences attīstību un turpmāku liberalizāciju pasta pakalpojumu nozarē. Atsaucoties uz līdzībām ar lēmumu par EDF, Komisija arī piebilda, ka La Poste vairs nepieņem darbā valsts ierēdņus un ka La Poste nākotnes pensiju iemaksas ir nostādījušas to salīdzināmā situācijā ar tā konkurentiem sociālā nodrošinājuma iemaksu ziņā. |
| --- | --- |

(163)

Komisija norādīja, ka pasākumi bija ierobežoti līdz tam, kas ir stingri nepieciešams, lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz sociālā nodrošinājuma iemaksām, un tāpēc tie galu galā veicinās konkurences attīstību un turpmāku liberalizāciju pasta pakalpojumu nozarē. Atsaucoties uz līdzībām ar lēmumu par EDF, Komisija arī piebilda, ka La Poste vairs nepieņem darbā valsts ierēdņus un ka La Poste nākotnes pensiju iemaksas ir nostādījušas to salīdzināmā situācijā ar tā konkurentiem sociālā nodrošinājuma iemaksu ziņā.

| (164) | Savā 2012. gada 25. janvāra Lēmumā par subsīdijām Deutsche Post valsts ierēdņu pensiju iemaksu finansēšanai (38) Komisija, ņemot vērā savu lēmumu par La Poste, pārliecinājās, vai Deutsche Post veiktās sociālā nodrošinājuma iemaksas ir līdzvērtīgas tām, ko veikuši privāti konkurenti. Komisija secināja, ka papildus pensiju subsīdijām Deutsche Post ir guvis arī priekšrocības, ko nodrošināja speciāli pastmarku cenu palielinājumi, lai finansētu valsts ierēdņu pensiju izmaksas. Ņemot vērā šo papildu atbrīvojumu, Deutsche Post atsevišķos tirgus segmentos faktiski veica daudz zemākas sociālā nodrošinājuma iemaksas nekā privātie konkurenti. Attiecīgi Komisija atzina pensiju subsīdijas par daļēji nesaderīgām ar iekšējo tirgu un lika Vācijai atgūt pensiju subsīdiju nesaderīgo daļu. |
| --- | --- |

(164)

Savā 2012. gada 25. janvāra Lēmumā par subsīdijām Deutsche Post valsts ierēdņu pensiju iemaksu finansēšanai (38) Komisija, ņemot vērā savu lēmumu par La Poste, pārliecinājās, vai Deutsche Post veiktās sociālā nodrošinājuma iemaksas ir līdzvērtīgas tām, ko veikuši privāti konkurenti. Komisija secināja, ka papildus pensiju subsīdijām Deutsche Post ir guvis arī priekšrocības, ko nodrošināja speciāli pastmarku cenu palielinājumi, lai finansētu valsts ierēdņu pensiju izmaksas. Ņemot vērā šo papildu atbrīvojumu, Deutsche Post atsevišķos tirgus segmentos faktiski veica daudz zemākas sociālā nodrošinājuma iemaksas nekā privātie konkurenti. Attiecīgi Komisija atzina pensiju subsīdijas par daļēji nesaderīgām ar iekšējo tirgu un lika Vācijai atgūt pensiju subsīdiju nesaderīgo daļu.

| (165) | Savā tā paša datuma Lēmumā BPost lietā (39) Komisija valsts atbalstu, kas piešķirts BPost, lai to atbrīvotu no saistībām attiecībā uz valsts ierēdņu pensijām, atzina par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, jo tas tikai atbrīvoja BPost no iepriekšējām pensiju izmaksām, neradot tam izdevīgāku stāvokli nekā tā konkurentiem sociālā nodrošinājuma iemaksu ziņā. Komisija pārliecinājās, ka Belgian Post veiktās sociālā nodrošinājuma iemaksas ir līdzvērtīgas tām, ko veica privātie konkurenti. |
| --- | --- |

(165)

Savā tā paša datuma Lēmumā BPost lietā (39) Komisija valsts atbalstu, kas piešķirts BPost, lai to atbrīvotu no saistībām attiecībā uz valsts ierēdņu pensijām, atzina par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, jo tas tikai atbrīvoja BPost no iepriekšējām pensiju izmaksām, neradot tam izdevīgāku stāvokli nekā tā konkurentiem sociālā nodrošinājuma iemaksu ziņā. Komisija pārliecinājās, ka Belgian Post veiktās sociālā nodrošinājuma iemaksas ir līdzvērtīgas tām, ko veica privātie konkurenti.

| (166) | Pastāv zināma līdzība starp RMG lietu un iepriekšējo judikatūru. |
| --- | --- |

(166)

Pastāv zināma līdzība starp RMG lietu un iepriekšējo judikatūru.

| (167) | Pirmkārt, visas lietas ir saistītas ar būtisku ekonomisku risku un neierobežotām saistībām – RMG uzņemas pensiju shēmas ekonomisko risku, kas izriet no RMG iepriekšējā valsts monopola statusa. Pārējie bijušie pasta monopoluzņēmumi uzņēmās līdzīgu ekonomisko risku, pirms tie tika atbrīvoti no savām saistībām, un atradās līdzīgi neizdevīgā situācijā salīdzinājumā ar saviem konkurentiem. Visas lietas ir saistītas ar atbalsta saņēmējiem līdzvērtīgā situācijā, jo to pensiju sistēmas ievērojami atšķīrās no konkurentu pensiju sistēmām. |
| --- | --- |

(167)

Pirmkārt, visas lietas ir saistītas ar būtisku ekonomisku risku un neierobežotām saistībām – RMG uzņemas pensiju shēmas ekonomisko risku, kas izriet no RMG iepriekšējā valsts monopola statusa. Pārējie bijušie pasta monopoluzņēmumi uzņēmās līdzīgu ekonomisko risku, pirms tie tika atbrīvoti no savām saistībām, un atradās līdzīgi neizdevīgā situācijā salīdzinājumā ar saviem konkurentiem. Visas lietas ir saistītas ar atbalsta saņēmējiem līdzvērtīgā situācijā, jo to pensiju sistēmas ievērojami atšķīrās no konkurentu pensiju sistēmām.

| (168) | Otrkārt, tāpat kā iepriekšējās lietās Komisija uzskata, ka tad, ja nebūtu valsts intervences, kas vismaz daļēji atbrīvo RMG no tā finanšu saistībām, RMG nevarētu konkurēt ar saviem konkurentiem pats saviem spēkiem. Visbeidzot, ja RMG netiks atbrīvots no pensiju deficīta, tas bankrotēs. Kā minēts 29. apsvērumā, 2010./2011. finanšu gada beigās RMG bilancē bija negatīvi pamatdarbības aktīvi. Pat pēc pārstrukturēšanas plāna veiksmīgas īstenošanas, ja RMG netiks atbrīvots no pensiju deficīta, tā neto saistības sasniegs vismaz GBP 2 000 miljonus. |
| --- | --- |

(168)

Otrkārt, tāpat kā iepriekšējās lietās Komisija uzskata, ka tad, ja nebūtu valsts intervences, kas vismaz daļēji atbrīvo RMG no tā finanšu saistībām, RMG nevarētu konkurēt ar saviem konkurentiem pats saviem spēkiem. Visbeidzot, ja RMG netiks atbrīvots no pensiju deficīta, tas bankrotēs. Kā minēts 29. apsvērumā, 2010./2011. finanšu gada beigās RMG bilancē bija negatīvi pamatdarbības aktīvi. Pat pēc pārstrukturēšanas plāna veiksmīgas īstenošanas, ja RMG netiks atbrīvots no pensiju deficīta, tā neto saistības sasniegs vismaz GBP 2 000 miljonus.

| (169) | Tomēr ir daži aspekti, kuros iepriekšējās lietas atšķiras no šīs lietas. |
| --- | --- |

(169)

Tomēr ir daži aspekti, kuros iepriekšējās lietas atšķiras no šīs lietas.

| (170) | Pirmkārt, Apvienotās Karalistes pensiju sistēma ievērojami atšķiras no citu dalībvalstu pensiju sistēmām. Lielākā daļa aroda pensiju shēmu ir “izdalītas” no valsts pensiju sistēmas, kas zināma kā “Ieņēmumiem piesaistītā valsts pensiju shēma” (State Earnings Related Pension Scheme). Vairākums lielo darba devēju pārvalda paši savas pensiju shēmas. Saskaņā ar Apvienotās Karalistes pensiju tiesību aktiem minētajām shēmām jānodrošina tiesības uz pensijām atbilstoši konkrētiem standartiem, un darba devējiem ir konkrēti pienākumi, lai nodrošinātu, ka shēmas tiek pienācīgi finansētas. Atbilstoši pašlaik spēkā esošajiem grāmatvedības standartiem (IAS) darba devējiem pensiju shēmās radies deficīts ir jāieraksta savā bilancē. |
| --- | --- |

(170)

Pirmkārt, Apvienotās Karalistes pensiju sistēma ievērojami atšķiras no citu dalībvalstu pensiju sistēmām. Lielākā daļa aroda pensiju shēmu ir “izdalītas” no valsts pensiju sistēmas, kas zināma kā “Ieņēmumiem piesaistītā valsts pensiju shēma” (State Earnings Related Pension Scheme). Vairākums lielo darba devēju pārvalda paši savas pensiju shēmas. Saskaņā ar Apvienotās Karalistes pensiju tiesību aktiem minētajām shēmām jānodrošina tiesības uz pensijām atbilstoši konkrētiem standartiem, un darba devējiem ir konkrēti pienākumi, lai nodrošinātu, ka shēmas tiek pienācīgi finansētas. Atbilstoši pašlaik spēkā esošajiem grāmatvedības standartiem (IAS) darba devējiem pensiju shēmās radies deficīts ir jāieraksta savā bilancē.

| (171) | Šajā ziņā RMPP principā ir līdzīgs privāto konkurentu pensiju fondiem. Vienīgā atšķirība starp RMG un konkurentiem ir tāda, ka pensiju saistību līmenis – un tādējādi RMPP deficīts – ir izrietējis no noteikumiem un nosacījumiem, kas tika saskaņoti monopola periodā un atbilstoši valsts ierēdņu statusam. |
| --- | --- |

(171)

Šajā ziņā RMPP principā ir līdzīgs privāto konkurentu pensiju fondiem. Vienīgā atšķirība starp RMG un konkurentiem ir tāda, ka pensiju saistību līmenis – un tādējādi RMPP deficīts – ir izrietējis no noteikumiem un nosacījumiem, kas tika saskaņoti monopola periodā un atbilstoši valsts ierēdņu statusam.

| (172) | Taču citu sociālo izmaksu (piem., valsts pensiju sistēmā veikto iemaksu, veselības un bezdarba apdrošināšanas iemaksu) nosacījumi un līmenis starp RMG darbiniekiem un privāto konkurentu darbiniekiem neatšķiras. |
| --- | --- |

(172)

Taču citu sociālo izmaksu (piem., valsts pensiju sistēmā veikto iemaksu, veselības un bezdarba apdrošināšanas iemaksu) nosacījumi un līmenis starp RMG darbiniekiem un privāto konkurentu darbiniekiem neatšķiras.

| (173) | Visbeidzot, RMG joprojām būs atbildīgs par visām nākotnē no jauna uzkrātajām saistībām, kā arī par jaunām saistībām, ko radīs pašreizējo darbinieku iepriekš uzkrāto pabalstu palielinājums, nākotnē paaugstinoties algām virs inflācijas līmeņa. Tas nozīmē, ka RMG turpinās segt tāda paša līmeņa pensiju izmaksas par jaunām uzkrātām pensiju tiesībām. Tāpēc paziņotais atbrīvojums no pensiju deficīta samazinās tikai vēsturiskās pensiju saistības, kas uzkrātas līdz atbrīvojuma dienai 2012. gada 1. aprīlim, bet RMG joprojām paliek pilnībā atbildīgs par jebkuru deficītu, kas var rasties no pensiju tiesībām, kuras tiks uzkrātas pēc atbrīvošanas no pensiju deficīta 2012. gada 1. aprīlī. |
| --- | --- |

(173)

Visbeidzot, RMG joprojām būs atbildīgs par visām nākotnē no jauna uzkrātajām saistībām, kā arī par jaunām saistībām, ko radīs pašreizējo darbinieku iepriekš uzkrāto pabalstu palielinājums, nākotnē paaugstinoties algām virs inflācijas līmeņa. Tas nozīmē, ka RMG turpinās segt tāda paša līmeņa pensiju izmaksas par jaunām uzkrātām pensiju tiesībām. Tāpēc paziņotais atbrīvojums no pensiju deficīta samazinās tikai vēsturiskās pensiju saistības, kas uzkrātas līdz atbrīvojuma dienai 2012. gada 1. aprīlim, bet RMG joprojām paliek pilnībā atbildīgs par jebkuru deficītu, kas var rasties no pensiju tiesībām, kuras tiks uzkrātas pēc atbrīvošanas no pensiju deficīta 2012. gada 1. aprīlī.

| (174) | Šīs atšķirības pamato iepriekšējās lietās ievērotās pieejas koriģēšanu, lai novērtētu attiecīgā pasākuma saderību un ņemtu vērā Apvienotās Karalistes pensiju sistēmas specifiku. Iepriekšējās lietās obligātās sociālā nodrošinājuma iemaksas (piem., iemaksas pensiju, veselības un bezdarba sociālajā apdrošināšanā) tika izmantotas kā kritērijs, bet šajā lietā tas nav piemēroti. |
| --- | --- |

(174)

Šīs atšķirības pamato iepriekšējās lietās ievērotās pieejas koriģēšanu, lai novērtētu attiecīgā pasākuma saderību un ņemtu vērā Apvienotās Karalistes pensiju sistēmas specifiku. Iepriekšējās lietās obligātās sociālā nodrošinājuma iemaksas (piem., iemaksas pensiju, veselības un bezdarba sociālajā apdrošināšanā) tika izmantotas kā kritērijs, bet šajā lietā tas nav piemēroti.

| (175) | Pirmkārt, tā kā RMG papildus pensiju izmaksām tādā pašā apmērā kā konkurenti sedz pārējās sociālās apdrošināšanas iemaksas (piem., finansēšanas nosacījumi attiecībā uz veselības un bezdarba apdrošināšanu neatšķiras no tiem, ko piemēro konkurentiem), salīdzinošā novērtēšana jāveic attiecībā pret pensiju saistību finansēšanu. Ir jānodrošina, ka RMG tiek nostādīts tādā pat situācijā kā konkurenti attiecībā uz to pienākumiem, kas saistīti ar pensiju fondu finansēšanu. |
| --- | --- |

(175)

Pirmkārt, tā kā RMG papildus pensiju izmaksām tādā pašā apmērā kā konkurenti sedz pārējās sociālās apdrošināšanas iemaksas (piem., finansēšanas nosacījumi attiecībā uz veselības un bezdarba apdrošināšanu neatšķiras no tiem, ko piemēro konkurentiem), salīdzinošā novērtēšana jāveic attiecībā pret pensiju saistību finansēšanu. Ir jānodrošina, ka RMG tiek nostādīts tādā pat situācijā kā konkurenti attiecībā uz to pienākumiem, kas saistīti ar pensiju fondu finansēšanu.

| (176) | Otrkārt, iepriekšējās lietās Komisija apstiprināja tāda līmeņa atbalstu, ka bijušā pasta monopolista turpmākās sociālās izmaksas tika ierobežotas līdz konkurentu sociālo iemaksu likmēm. Apvienotās Karalistes reforma nav tik tālejoša, bet gan paredz RMG joprojām pilnu finansiālo atbildību par visu veidu deficītu, kas izriet no pensiju saistībām, kuras uzkrātas no jauna. Tāpēc salīdzināšana jāveic, pamatojoties uz RMG uzkrātajām pensiju saistībām dienā, kad piešķirts atbrīvojums no pensiju deficīta, proti, 2012. gada 1. aprīlī. |
| --- | --- |

(176)

Otrkārt, iepriekšējās lietās Komisija apstiprināja tāda līmeņa atbalstu, ka bijušā pasta monopolista turpmākās sociālās izmaksas tika ierobežotas līdz konkurentu sociālo iemaksu likmēm. Apvienotās Karalistes reforma nav tik tālejoša, bet gan paredz RMG joprojām pilnu finansiālo atbildību par visu veidu deficītu, kas izriet no pensiju saistībām, kuras uzkrātas no jauna. Tāpēc salīdzināšana jāveic, pamatojoties uz RMG uzkrātajām pensiju saistībām dienā, kad piešķirts atbrīvojums no pensiju deficīta, proti, 2012. gada 1. aprīlī.

| (177) | Treškārt, nav vienkārši noteikt vienotu kritēriju konkurentu pensiju izmaksu līmenim, jo pensiju fondu piedāvātie pensiju pabalsti dažādos uzņēmumos atšķiras. Katrs pensiju fonds ir vienojies par individuālu kārtību ar pārvaldošajiem uzņēmumiem. Lielākais, salīdzināšanu var veikt, pamatojoties uz salīdzināmu pensiju fondu vidējo rādītāju. |
| --- | --- |

(177)

Treškārt, nav vienkārši noteikt vienotu kritēriju konkurentu pensiju izmaksu līmenim, jo pensiju fondu piedāvātie pensiju pabalsti dažādos uzņēmumos atšķiras. Katrs pensiju fonds ir vienojies par individuālu kārtību ar pārvaldošajiem uzņēmumiem. Lielākais, salīdzināšanu var veikt, pamatojoties uz salīdzināmu pensiju fondu vidējo rādītāju.

| (178) | Tāpēc Komisija novērtēs, vai, piešķirot RMG atbrīvojumu no pensiju deficīta, tas tiks nostādīts salīdzināmā situācijā ar tā konkurentiem un citiem Apvienotās Karalistes uzņēmumiem attiecībā uz atbildību par uzkrātiem pensiju deficītiem. |
| --- | --- |

(178)

Tāpēc Komisija novērtēs, vai, piešķirot RMG atbrīvojumu no pensiju deficīta, tas tiks nostādīts salīdzināmā situācijā ar tā konkurentiem un citiem Apvienotās Karalistes uzņēmumiem attiecībā uz atbildību par uzkrātiem pensiju deficītiem.

| (179) | Attiecībā uz Deutsche Post piezīmi, ka novērtējumā būtu jāņem vērā, ciktāl pensiju izmaksas tika nodotas tālāk, izmantojot paaugstinātas regulētas pastmarku cenas, Komisija ir izskatījusi Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu regulatora cenu noteikšanas lēmumus. Komisija secina, ka RMG gadījumā pensiju izmaksas bija vienlīdzīgi sadalītas starp dažādiem RMG uzņēmējdarbības segmentiem atbilstoši vispārpieņemtiem izmaksu sadalīšanas principiem. Tas nozīmē, ka gan regulētu cenu pakalpojumi, gan pārējie konkurējošie pakalpojumi ir seguši attiecīgu pensiju deficīta daļu. Tāpēc nav tiesa, ka RMG gadījumā ar regulētajām cenām tika finansēta nesamērīga pensiju izmaksu daļa, kas bija izdevīgi neregulētu cenu uzņēmējdarbības segmentiem. Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu regulators ir nodrošinājis, ka visi RMG uzņēmējdarbības segmenti ir snieguši vienlīdzīgu un samērīgu ieguldījumu RMPP deficīta finansēšanā un nav nostādīti labākā situācijā nekā konkurenti. |
| --- | --- |

(179)

Attiecībā uz Deutsche Post piezīmi, ka novērtējumā būtu jāņem vērā, ciktāl pensiju izmaksas tika nodotas tālāk, izmantojot paaugstinātas regulētas pastmarku cenas, Komisija ir izskatījusi Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu regulatora cenu noteikšanas lēmumus. Komisija secina, ka RMG gadījumā pensiju izmaksas bija vienlīdzīgi sadalītas starp dažādiem RMG uzņēmējdarbības segmentiem atbilstoši vispārpieņemtiem izmaksu sadalīšanas principiem. Tas nozīmē, ka gan regulētu cenu pakalpojumi, gan pārējie konkurējošie pakalpojumi ir seguši attiecīgu pensiju deficīta daļu. Tāpēc nav tiesa, ka RMG gadījumā ar regulētajām cenām tika finansēta nesamērīga pensiju izmaksu daļa, kas bija izdevīgi neregulētu cenu uzņēmējdarbības segmentiem. Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu regulators ir nodrošinājis, ka visi RMG uzņēmējdarbības segmenti ir snieguši vienlīdzīgu un samērīgu ieguldījumu RMPP deficīta finansēšanā un nav nostādīti labākā situācijā nekā konkurenti.

| (180) | Komisija vispirms novērtēs Apvienotās Karalistes apgalvojumu, ka var piešķirt atbrīvojumu no visa pašreizējā RMPP deficīta pilnā apmērā, jo saistību apmērs, kas izriet no dāsnākām tiesībām, kuras RMPP piedāvāja saviem dalībniekiem, pārsniedz pašreizējo deficītu. |
| --- | --- |

(180)

Komisija vispirms novērtēs Apvienotās Karalistes apgalvojumu, ka var piešķirt atbrīvojumu no visa pašreizējā RMPP deficīta pilnā apmērā, jo saistību apmērs, kas izriet no dāsnākām tiesībām, kuras RMPP piedāvāja saviem dalībniekiem, pārsniedz pašreizējo deficītu.

| (181) | Apvienotā Karaliste ir iesniegusi pētījumu, lai pamatotu savu apgalvojumu, ka pensiju deficītu izraisījušas neparasti augstas pensiju saistības. Minētajā pētījumā ir aprēķināts, ka Royal Mail shēmas neparasti augsto saistību summa ir GBP 12,7 miljardi, salīdzinot ar saistībām, kas izrietētu no pensiju fonda, kurš piedāvā pensiju pabalstus atbilstoši likumā noteiktajam minimumam. Salīdzinot ar Apvienotās Karalistes vidusmēra pensiju fonda saistībām, rezultātā iegūto neparasti augsto saistību summa ir GBP 6,9 miljardi. Tā kā abos gadījumos minētās saistības būtu augstākas nekā pašreizējais deficīts, kas ir GBP 4,5 miljardi, Apvienotā Karaliste apgalvo, ka pilnīgs atbrīvojums no pensiju deficīta ir pamatots. |
| --- | --- |

(181)

Apvienotā Karaliste ir iesniegusi pētījumu, lai pamatotu savu apgalvojumu, ka pensiju deficītu izraisījušas neparasti augstas pensiju saistības. Minētajā pētījumā ir aprēķināts, ka Royal Mail shēmas neparasti augsto saistību summa ir GBP 12,7 miljardi, salīdzinot ar saistībām, kas izrietētu no pensiju fonda, kurš piedāvā pensiju pabalstus atbilstoši likumā noteiktajam minimumam. Salīdzinot ar Apvienotās Karalistes vidusmēra pensiju fonda saistībām, rezultātā iegūto neparasti augsto saistību summa ir GBP 6,9 miljardi. Tā kā abos gadījumos minētās saistības būtu augstākas nekā pašreizējais deficīts, kas ir GBP 4,5 miljardi, Apvienotā Karaliste apgalvo, ka pilnīgs atbrīvojums no pensiju deficīta ir pamatots.

| (182) | Pirmkārt, Komisija noraida salīdzinājumu ar likumā noteikto minimumu, jo dati, kas iesniegti par Apvienotās Karalistes vidusmēra pensiju shēmām, nepārprotami pierāda, ka lielākā daļa Apvienotās Karalistes shēmu piedāvā pabalstus, kas ievērojami pārsniedz likumā noteikto minimumu. |
| --- | --- |

(182)

Pirmkārt, Komisija noraida salīdzinājumu ar likumā noteikto minimumu, jo dati, kas iesniegti par Apvienotās Karalistes vidusmēra pensiju shēmām, nepārprotami pierāda, ka lielākā daļa Apvienotās Karalistes shēmu piedāvā pabalstus, kas ievērojami pārsniedz likumā noteikto minimumu.

| (183) | Otrkārt, Komisija uzskata, ka iesniegtais salīdzinājums ar vidusmēra pensiju shēmām ir jāvērtē kritiski, jo dažādie salīdzinājuma elementi liecina par atšķirīgu kvalitātes un uzticamības pakāpi.







  (miljardos GBP) |
| --- | --- |
| | | Izmaksas attiecībā pret vidusmēra pensiju shēmu |
| 1 | RMPP noteiktais pensionēšanās vecums 60 gadi salīdzinājumā ar vidējo pensionēšanās vecumu, kas ir 63,5 gadi | 3,5 |
| 2 | Atlaišanas pabalsti | 0,5 |
| 3 | Atlikto pensiju pārvērtēšana attiecībā uz darbiniekiem, kuri izbeiguši darba attiecības pirms 1991. gada | 1,1 |
| 4 | Palielinājumi pie izmaksātajām pensijām par nostrādāto stāžu pirms 1997. gada | 1,9 |
| | KOPĀ | 6,9 |

(183)

Otrkārt, Komisija uzskata, ka iesniegtais salīdzinājums ar vidusmēra pensiju shēmām ir jāvērtē kritiski, jo dažādie salīdzinājuma elementi liecina par atšķirīgu kvalitātes un uzticamības pakāpi.

(miljardos GBP)

Izmaksas attiecībā pret vidusmēra pensiju shēmu

1

RMPP noteiktais pensionēšanās vecums 60 gadi salīdzinājumā ar vidējo pensionēšanās vecumu, kas ir 63,5 gadi

3,5

2

Atlaišanas pabalsti

0,5

3

Atlikto pensiju pārvērtēšana attiecībā uz darbiniekiem, kuri izbeiguši darba attiecības pirms 1991. gada

1,1

4

Palielinājumi pie izmaksātajām pensijām par nostrādāto stāžu pirms 1997. gada

1,9

KOPĀ

6,9

| (184) | Salīdzinājumā ar RMPP noteikto pensionēšanās vecumu, kas ir 60 gadi, laikposmā no 1999. līdz 2010. gadam vidējais pensionēšanās vecums Apvienotās Karalistes privātā sektora shēmās bija 63,5 gadi. Pensiju izmaksu atšķirība GBP 3,5 miljardi ir aprēķināta, pamatojoties uz uzticamiem datiem. |
| --- | --- |

(184)

Salīdzinājumā ar RMPP noteikto pensionēšanās vecumu, kas ir 60 gadi, laikposmā no 1999. līdz 2010. gadam vidējais pensionēšanās vecums Apvienotās Karalistes privātā sektora shēmās bija 63,5 gadi. Pensiju izmaksu atšķirība GBP 3,5 miljardi ir aprēķināta, pamatojoties uz uzticamiem datiem.

| (185) | Atlaišanas pabalsti GBP 0,5 miljardu apmērā RMPP plānā ir privātā sektora shēmām neierasta iezīme un ir identificēti kā pensiju izmaksas, kas pārsniedz vispārējo pensiju sistēmu izmaksas. |
| --- | --- |

(185)

Atlaišanas pabalsti GBP 0,5 miljardu apmērā RMPP plānā ir privātā sektora shēmām neierasta iezīme un ir identificēti kā pensiju izmaksas, kas pārsniedz vispārējo pensiju sistēmu izmaksas.

| (186) | Attiecībā uz Apvienotās Karalistes pensiju shēmu dalībniekiem, kuri beiguši aktīvās darba attiecības pirms 1991. gada, pensiju shēmām nav jānodrošina palielinājumi inflācijas dēļ visiem to pabalstiem laikposmā no nodarbinātības izbeigšanas līdz pensionēšanās brīdim. Tomēr RMPP nodrošina šādiem dalībniekiem ar inflāciju saistītus palielinājumus par visiem pabalstiem. Apvienotā Karaliste nevarēja norādīt tādu privātā sektora pensiju shēmu precīzu skaitu, kuras arī piedāvā atliktu pensiju pārvērtēšanu attiecībā uz darbiniekiem, kas darba attiecības izbeiguši pirms 1991. gada, tomēr pārliecina Komisiju, ka pārliecinošs vairums shēmu šādu pārvērtēšanu nepiedāvā. Aprēķinot neparasti augstās saistības GBP 1,1 miljarda apmērā, bez pietiekama pamatojuma tiek pieņemts, ka 75 % visu privātā sektora shēmu nepiedāvātu šādus papildu pabalstus. |
| --- | --- |

(186)

Attiecībā uz Apvienotās Karalistes pensiju shēmu dalībniekiem, kuri beiguši aktīvās darba attiecības pirms 1991. gada, pensiju shēmām nav jānodrošina palielinājumi inflācijas dēļ visiem to pabalstiem laikposmā no nodarbinātības izbeigšanas līdz pensionēšanās brīdim. Tomēr RMPP nodrošina šādiem dalībniekiem ar inflāciju saistītus palielinājumus par visiem pabalstiem. Apvienotā Karaliste nevarēja norādīt tādu privātā sektora pensiju shēmu precīzu skaitu, kuras arī piedāvā atliktu pensiju pārvērtēšanu attiecībā uz darbiniekiem, kas darba attiecības izbeiguši pirms 1991. gada, tomēr pārliecina Komisiju, ka pārliecinošs vairums shēmu šādu pārvērtēšanu nepiedāvā. Aprēķinot neparasti augstās saistības GBP 1,1 miljarda apmērā, bez pietiekama pamatojuma tiek pieņemts, ka 75 % visu privātā sektora shēmu nepiedāvātu šādus papildu pabalstus.

| (187) | Atšķirībā no RMPP tās pensijas, kas uzkrātas pirms 1997. gada, pārsvarā nav nepieciešams palielināt, tiklīdz ir sākta pensijas pabalstu izmaksa attiecīgajiem shēmas dalībniekiem. Tomēr 36 % privātā sektora shēmu garantē palielinājumus atbilstoši inflācijai tāpat kā RMPP. Pārējās privātā sektora shēmas nepiedāvā garantētus palielinājumus tādā pašā apjomā, bet iepriekš ierasta prakse ir bijusi tāda, ka lielākā daļa šādu shēmu pēc saviem ieskatiem izlēma par palielinājumiem, kas bija līdzīgi garantētajiem palielinājumiem. Apvienotās Karalistes eksperts apšauba, ka šī prakse turpināsies arī nākotnē, jo arī privātajās shēmās pašlaik ir deficīts, un tās var nolemt piemērojamos palielinājumus samazināt pēc saviem ieskatiem. Aprēķinātās iepriekšējās izmaksas, kas ir GBP 1,9 miljardi, ir ļoti atkarīgas no pieņēmumiem par privātā sektora shēmu uzvedību nākotnē, un tāpēc to aplēse ir vismazāk uzticamā no visām četrām iepriekšējo izmaksu pozīcijām. |
| --- | --- |

(187)

Atšķirībā no RMPP tās pensijas, kas uzkrātas pirms 1997. gada, pārsvarā nav nepieciešams palielināt, tiklīdz ir sākta pensijas pabalstu izmaksa attiecīgajiem shēmas dalībniekiem. Tomēr 36 % privātā sektora shēmu garantē palielinājumus atbilstoši inflācijai tāpat kā RMPP. Pārējās privātā sektora shēmas nepiedāvā garantētus palielinājumus tādā pašā apjomā, bet iepriekš ierasta prakse ir bijusi tāda, ka lielākā daļa šādu shēmu pēc saviem ieskatiem izlēma par palielinājumiem, kas bija līdzīgi garantētajiem palielinājumiem. Apvienotās Karalistes eksperts apšauba, ka šī prakse turpināsies arī nākotnē, jo arī privātajās shēmās pašlaik ir deficīts, un tās var nolemt piemērojamos palielinājumus samazināt pēc saviem ieskatiem. Aprēķinātās iepriekšējās izmaksas, kas ir GBP 1,9 miljardi, ir ļoti atkarīgas no pieņēmumiem par privātā sektora shēmu uzvedību nākotnē, un tāpēc to aplēse ir vismazāk uzticamā no visām četrām iepriekšējo izmaksu pozīcijām.

| (188) | Kā atzīst pati Apvienotā Karaliste, ņemot vērā Apvienotās Karalistes pensiju shēmu dažādību un sīku salīdzinošās novērtēšanas datu trūkumu par laiku pirms 20–30 gadiem, iepriekšējo izmaksu analīzē noteikti tiek izmantota zināma tuvinājuma robeža, salīdzinot šādas izmaksas ar vidējo kritēriju. Lai gan Apvienotā Karaliste uzskata, ka, pamatojoties uz tās eksperta pieredzi, visu četru pozīciju aplēses tiek uzskatīts par pamatotām, tā tomēr ņem vērā, ka pārliecības pakāpe un ārējo apstiprinošo datu līmenis katrai pozīcijai ir atšķirīgs. |
| --- | --- |

(188)

Kā atzīst pati Apvienotā Karaliste, ņemot vērā Apvienotās Karalistes pensiju shēmu dažādību un sīku salīdzinošās novērtēšanas datu trūkumu par laiku pirms 20–30 gadiem, iepriekšējo izmaksu analīzē noteikti tiek izmantota zināma tuvinājuma robeža, salīdzinot šādas izmaksas ar vidējo kritēriju. Lai gan Apvienotā Karaliste uzskata, ka, pamatojoties uz tās eksperta pieredzi, visu četru pozīciju aplēses tiek uzskatīts par pamatotām, tā tomēr ņem vērā, ka pārliecības pakāpe un ārējo apstiprinošo datu līmenis katrai pozīcijai ir atšķirīgs.

| (189) | Komisija uzskata, ka iepriekšējo izmaksu aplēses attiecībā uz pensionēšanās vecumu un atlaišanas pabalstiem ir uzticamas, jo tās aprēķinātas, pamatojoties uz objektīviem datiem. Attiecīgi Komisija kā sava novērtējuma starpposma rezultātu ņem vērā faktu, ka Apvienotās Karalistes iesniegtie dati par pensiju saistību neparasto apjomu nodrošinātu pietiekamus pierādījumus, lai pamatotu (daļēju) atbrīvojumu no pensiju deficīta, ciktāl atbalsts ir bijis ierobežots līdz iepriekšējām izmaksām, kas izrietējušas no šīm divām pozīcijām. |
| --- | --- |

(189)

Komisija uzskata, ka iepriekšējo izmaksu aplēses attiecībā uz pensionēšanās vecumu un atlaišanas pabalstiem ir uzticamas, jo tās aprēķinātas, pamatojoties uz objektīviem datiem. Attiecīgi Komisija kā sava novērtējuma starpposma rezultātu ņem vērā faktu, ka Apvienotās Karalistes iesniegtie dati par pensiju saistību neparasto apjomu nodrošinātu pietiekamus pierādījumus, lai pamatotu (daļēju) atbrīvojumu no pensiju deficīta, ciktāl atbalsts ir bijis ierobežots līdz iepriekšējām izmaksām, kas izrietējušas no šīm divām pozīcijām.

| (190) | Tomēr attiecībā uz pārējām pozīcijām neparastuma mērogs ir ļoti atkarīgs no eksperta izdarītajiem pieņēmumiem. Lai gan Komisija atzīst, ka RMPP piedāvāja lielākus pabalstus nekā privātā sektora vidusmēra shēmas, ir sarežģīti veikt precīzus aprēķinus par tiem. |
| --- | --- |

(190)

Tomēr attiecībā uz pārējām pozīcijām neparastuma mērogs ir ļoti atkarīgs no eksperta izdarītajiem pieņēmumiem. Lai gan Komisija atzīst, ka RMPP piedāvāja lielākus pabalstus nekā privātā sektora vidusmēra shēmas, ir sarežģīti veikt precīzus aprēķinus par tiem.

| (191) | Tāpēc Komisija secina, ka, lai gan iesniegtais eksperta pētījums ir balstīts uz pamatotiem pieņēmumiem attiecībā uz neparastumu, kas izriet no priekšlaicīgas pensionēšanās vecuma un atlaišanas pabalstiem, tajā nav pietiekami daudz (vēsturisku) datu par pārējiem neparastuma avotiem, un tāpēc to nevar uzskatīt par pietiekami uzticamu, lai pamatotu pilnīgu atbrīvojumu no RMPP pensiju deficīta. |
| --- | --- |

(191)

Tāpēc Komisija secina, ka, lai gan iesniegtais eksperta pētījums ir balstīts uz pamatotiem pieņēmumiem attiecībā uz neparastumu, kas izriet no priekšlaicīgas pensionēšanās vecuma un atlaišanas pabalstiem, tajā nav pietiekami daudz (vēsturisku) datu par pārējiem neparastuma avotiem, un tāpēc to nevar uzskatīt par pietiekami uzticamu, lai pamatotu pilnīgu atbrīvojumu no RMPP pensiju deficīta.

| (192) | Turklāt Komisija uzskata, ka pilnīgs atbrīvojums no pensiju deficīta nostādītu RMG labākā situācijā nekā tā konkurentus un citus Apvienotās Karalistes uzņēmumus attiecībā uz tā pensiju saistībām. Patiešām, aplūkojot pensiju deficītu, ko FTSE 100 uzņēmumi (40) norādījuši savās bilancēs, redzams, ka lielākajai daļai šādu uzņēmumu ar līdzīgu profilu kā RMG pašlaik ir pensiju deficīts, ko izraisījusi pensiju shēmu dalībnieku paredzamā mūža ilguma paildzināšanās un nelabvēlīgie apstākļi akciju tirgos. |
| --- | --- |

(192)

Turklāt Komisija uzskata, ka pilnīgs atbrīvojums no pensiju deficīta nostādītu RMG labākā situācijā nekā tā konkurentus un citus Apvienotās Karalistes uzņēmumus attiecībā uz tā pensiju saistībām. Patiešām, aplūkojot pensiju deficītu, ko FTSE 100 uzņēmumi (40) norādījuši savās bilancēs, redzams, ka lielākajai daļai šādu uzņēmumu ar līdzīgu profilu kā RMG pašlaik ir pensiju deficīts, ko izraisījusi pensiju shēmu dalībnieku paredzamā mūža ilguma paildzināšanās un nelabvēlīgie apstākļi akciju tirgos.

| (193) | Lai pārvarētu šīs grūtības konkrētā atbalsta saderības novērtēšanā, Komisija ir izvērtējusi tādu uzņēmumu vidējos pensiju deficītus, kuru profils ir līdzīgs RMG. |
| --- | --- |

(193)

Lai pārvarētu šīs grūtības konkrētā atbalsta saderības novērtēšanā, Komisija ir izvērtējusi tādu uzņēmumu vidējos pensiju deficītus, kuru profils ir līdzīgs RMG.

| (194) | Apvienotā Karaliste ierosina, ka pensiju deficīta attiecība pret EBITDA (= rezultāts pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (Earnings before Interest, Tax, Depreciation, and Amortization)) ir rādītājs, kas liecina par pensiju saistību relatīvo slogu un uzņēmuma spēju finansēt šādas saistības. Apvienotā Karaliste iesniedza jaunākos pieejamos grāmatvedības datus par 2011. gadu attiecībā uz FTSE 100 uzņēmumu pensiju deficītu un EBITDA. Komisija uzskata, ka FTSE 100 uzņēmumu pensiju deficīts ir vidēji [16–23 %] no EBITDA. |
| --- | --- |

(194)

Apvienotā Karaliste ierosina, ka pensiju deficīta attiecība pret EBITDA (= rezultāts pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (Earnings before Interest, Tax, Depreciation, and Amortization)) ir rādītājs, kas liecina par pensiju saistību relatīvo slogu un uzņēmuma spēju finansēt šādas saistības. Apvienotā Karaliste iesniedza jaunākos pieejamos grāmatvedības datus par 2011. gadu attiecībā uz FTSE 100 uzņēmumu pensiju deficītu un EBITDA. Komisija uzskata, ka FTSE 100 uzņēmumu pensiju deficīts ir vidēji [16–23 %] no EBITDA.

| (195) | Turpretī RMG pensiju deficīts ir ievērojami lielāks nekā tā EBITDA, piemēram, salīdzinot ar tā 2011. gada EBITDA, RMG pensiju deficīts vairāk nekā 12 reizes pārsniedz tā EBITDA. Tā kā vēstuļu apstrādes uzņēmējdarbība ir ļoti darbietilpīga, RMG jo īpaši ietekmē palielinātais pensiju deficīts, kas radies no definēta pabalsta pensiju shēmām, kurās RMG iesaistījies pirms liberalizācijas. Tāpēc salīdzinājumā ar citiem līdzīga profila uzņēmumiem RMG ir sliktākā finansiālajā situācijā attiecībā uz tā spēju segt pensiju deficītus no kārtējiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(195)

Turpretī RMG pensiju deficīts ir ievērojami lielāks nekā tā EBITDA, piemēram, salīdzinot ar tā 2011. gada EBITDA, RMG pensiju deficīts vairāk nekā 12 reizes pārsniedz tā EBITDA. Tā kā vēstuļu apstrādes uzņēmējdarbība ir ļoti darbietilpīga, RMG jo īpaši ietekmē palielinātais pensiju deficīts, kas radies no definēta pabalsta pensiju shēmām, kurās RMG iesaistījies pirms liberalizācijas. Tāpēc salīdzinājumā ar citiem līdzīga profila uzņēmumiem RMG ir sliktākā finansiālajā situācijā attiecībā uz tā spēju segt pensiju deficītus no kārtējiem ieņēmumiem.

| (196) | Komisija uzskata, ka pensiju deficīta attiecība pret EBITDA ir pamatots kritērijs attiecībā uz pensiju deficītu, ko parasti uzņemas Apvienotās Karalistes uzņēmumi ar RMG pielīdzināmu profilu. Tāpēc atbalstu, kas piešķirts, lai atbrīvotu RMG no neparasti lielām pensiju saistībām, var uzskatīt par saderīgu, ciktāl RMG pēc atbalsta piešķiršanas savā bilancē iekļauj saistību, kas ir pielīdzināma pensiju deficītam, kuru savā bilancē parasti iekļauj līdzīga lieluma Apvienotās Karalistes uzņēmums. Kā kritēriju grupu izmantojot FTSE 100 uzņēmumus, kuru pensiju deficīta saistības ir vidēji [16–23 %] no to EBITDA, arī RMG būtu jāpatur tādas saistības par pensiju deficītu, kas vienādas ar [16–23 %] no tā EBITDA. Tādējādi atbrīvojums no pensiju deficīta tiks piemērots tikai tādām pensiju shēmas izmaksām, ko pielīdzināmi privātā sektora uzņēmumi parasti neuzņemas. |
| --- | --- |

(196)

Komisija uzskata, ka pensiju deficīta attiecība pret EBITDA ir pamatots kritērijs attiecībā uz pensiju deficītu, ko parasti uzņemas Apvienotās Karalistes uzņēmumi ar RMG pielīdzināmu profilu. Tāpēc atbalstu, kas piešķirts, lai atbrīvotu RMG no neparasti lielām pensiju saistībām, var uzskatīt par saderīgu, ciktāl RMG pēc atbalsta piešķiršanas savā bilancē iekļauj saistību, kas ir pielīdzināma pensiju deficītam, kuru savā bilancē parasti iekļauj līdzīga lieluma Apvienotās Karalistes uzņēmums. Kā kritēriju grupu izmantojot FTSE 100 uzņēmumus, kuru pensiju deficīta saistības ir vidēji [16–23 %] no to EBITDA, arī RMG būtu jāpatur tādas saistības par pensiju deficītu, kas vienādas ar [16–23 %] no tā EBITDA. Tādējādi atbrīvojums no pensiju deficīta tiks piemērots tikai tādām pensiju shēmas izmaksām, ko pielīdzināmi privātā sektora uzņēmumi parasti neuzņemas.

| (197) | Apvienotā Karaliste ir aprēķinājusi RMG pensiju deficīta attiecību pret tā EBITDA, pamatojoties uz RMG 2011. gadā sasniegto EBITDA. Tomēr Komisija uzskata, ka ir kļūdaini izmanot 2011. gada EBITDA, jo tas ir īpaši zems RMG finansiālo un darbības grūtību dēļ. |
| --- | --- |

(197)

Apvienotā Karaliste ir aprēķinājusi RMG pensiju deficīta attiecību pret tā EBITDA, pamatojoties uz RMG 2011. gadā sasniegto EBITDA. Tomēr Komisija uzskata, ka ir kļūdaini izmanot 2011. gada EBITDA, jo tas ir īpaši zems RMG finansiālo un darbības grūtību dēļ.

| (198) | Tāpēc Komisija uzskata, ka pensiju deficīta salīdzināšanas nolūkā ir lietderīgi izmantot prognozēto vidējo EBITDA laikposmā no 2010. līdz 2015. gadam, lai tādējādi ņemtu vērā faktu, ka ir paredzama RMG peļņas palielināšanās nākamajos gados. Tā kā vidējais EBITDA tiek lēsts GBP [..] miljonu apmērā, pensiju deficīts, kas RMG būtu jāsaglabā savā bilancē pēc atbrīvojuma no pensiju deficīta, ir GBP 150 miljoni. |
| --- | --- |

(198)

Tāpēc Komisija uzskata, ka pensiju deficīta salīdzināšanas nolūkā ir lietderīgi izmantot prognozēto vidējo EBITDA laikposmā no 2010. līdz 2015. gadam, lai tādējādi ņemtu vērā faktu, ka ir paredzama RMG peļņas palielināšanās nākamajos gados. Tā kā vidējais EBITDA tiek lēsts GBP [..] miljonu apmērā, pensiju deficīts, kas RMG būtu jāsaglabā savā bilancē pēc atbrīvojuma no pensiju deficīta, ir GBP 150 miljoni.

| (199) | Lai pareizi novērtētu ietekmi uz RMG bilanci, ir nepieciešami papildu precizējumi:






  i) | tā kā salīdzinošā novērtēšana tiek veikta, ņemot vērā uzņēmuma pensiju deficīta kopējo ietekmi uz uzņēmumu, būtu jāsaprot, ka deficīts GBP 150 miljoni, attiecībā pret kuru notiek salīdzināšana, ietver visu RMG pašlaik pārvaldīto pensiju shēmu deficītu; |
| --- | --- | --- |

(199)

Lai pareizi novērtētu ietekmi uz RMG bilanci, ir nepieciešami papildu precizējumi:

i)

tā kā salīdzinošā novērtēšana tiek veikta, ņemot vērā uzņēmuma pensiju deficīta kopējo ietekmi uz uzņēmumu, būtu jāsaprot, ka deficīts GBP 150 miljoni, attiecībā pret kuru notiek salīdzināšana, ietver visu RMG pašlaik pārvaldīto pensiju shēmu deficītu;

| ii) | salīdzināšanas kritērijs GBP 150 miljoni ir RMG kopējās saistības par vēsturisko pensiju deficītu, kas uzkrāts līdz dienai, kad piešķir atbrīvojumu no pensiju deficīta, t. i., 2012. gada 1. aprīlim, atbilstoši vispārpieņemtajiem IAS noteikumiem. |
| --- | --- |

ii)

salīdzināšanas kritērijs GBP 150 miljoni ir RMG kopējās saistības par vēsturisko pensiju deficītu, kas uzkrāts līdz dienai, kad piešķir atbrīvojumu no pensiju deficīta, t. i., 2012. gada 1. aprīlim, atbilstoši vispārpieņemtajiem IAS noteikumiem.

| (200) | Komisija uzskata, ka, lai atbrīvojumu no pensiju deficīta uzskatītu par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, tam jābūt ierobežotam tā, lai RMG joprojām būtu atbildīgs par pensiju deficītu, kas atbilst vidējam pensiju deficītam, kuru savās bilancēs iekļauj Apvienotās Karalistes uzņēmumi ar pielīdzināmu profilu. Tāpēc, kā kritēriju izmantojot FTSE 100 uzņēmumu vidējo pensiju deficītu, atbrīvojumam no pensiju deficīta atbilstoši 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam kā kompensācijai par iepriekšējām izmaksām jābūt ierobežotam tā, lai dienā, kad piešķir atbrīvojumu no pensiju deficīta, t. i., 2012. gada 1. aprīlī, RMG joprojām saglabātu savā bilancē GBP 150 miljonu saistības par uzkrāto deficītu RMG pārvaldītajās pensiju shēmās. |
| --- | --- |

(200)

Komisija uzskata, ka, lai atbrīvojumu no pensiju deficīta uzskatītu par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, tam jābūt ierobežotam tā, lai RMG joprojām būtu atbildīgs par pensiju deficītu, kas atbilst vidējam pensiju deficītam, kuru savās bilancēs iekļauj Apvienotās Karalistes uzņēmumi ar pielīdzināmu profilu. Tāpēc, kā kritēriju izmantojot FTSE 100 uzņēmumu vidējo pensiju deficītu, atbrīvojumam no pensiju deficīta atbilstoši 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam kā kompensācijai par iepriekšējām izmaksām jābūt ierobežotam tā, lai dienā, kad piešķir atbrīvojumu no pensiju deficīta, t. i., 2012. gada 1. aprīlī, RMG joprojām saglabātu savā bilancē GBP 150 miljonu saistības par uzkrāto deficītu RMG pārvaldītajās pensiju shēmās.

| (201) | Turklāt Komisija ņem vērā, ka atšķirībā no iepriekšējām lietām atbrīvojums no pensiju deficīta neietekmēs RMG kārtējās pensiju izmaksas, jo atbrīvojums no pensiju saistībām ir ierobežots līdz vēsturiskajam pensiju deficītam, kas uzkrāts līdz 2012. gada 1. aprīlim – dienai, kad piešķir atbrīvojumu no pensiju deficīta. Tā kā RMPP2008. gada 31. martā tika slēgts jauniem dalībniekiem un pašlaik aktīvie RMPP dalībnieki piekrita to pensiju pabalstu samazinājumam, definēta pabalsta pensiju shēmas ietekme uz RMG laika gaitā mazināsies. Tāpēc Komisija uzskata, ka RMG nākotnē nebūtu jāsaņem nekāds atbalsts kā kompensācija par iepriekšējām izmaksām attiecībā uz pensiju saistībām, kas uzkrātas par RMPP dalībniekiem pēc 2012. gada 31. marta. |
| --- | --- |

(201)

Turklāt Komisija ņem vērā, ka atšķirībā no iepriekšējām lietām atbrīvojums no pensiju deficīta neietekmēs RMG kārtējās pensiju izmaksas, jo atbrīvojums no pensiju saistībām ir ierobežots līdz vēsturiskajam pensiju deficītam, kas uzkrāts līdz 2012. gada 1. aprīlim – dienai, kad piešķir atbrīvojumu no pensiju deficīta. Tā kā RMPP2008. gada 31. martā tika slēgts jauniem dalībniekiem un pašlaik aktīvie RMPP dalībnieki piekrita to pensiju pabalstu samazinājumam, definēta pabalsta pensiju shēmas ietekme uz RMG laika gaitā mazināsies. Tāpēc Komisija uzskata, ka RMG nākotnē nebūtu jāsaņem nekāds atbalsts kā kompensācija par iepriekšējām izmaksām attiecībā uz pensiju saistībām, kas uzkrātas par RMPP dalībniekiem pēc 2012. gada 31. marta.

| (202) | Komisija uzskata, ka šo nosacījumu īstenošana nodrošinās to, ka atbrīvojums no pensiju deficīta nenostādīs RMG labākā stāvoklī nekā tā konkurentus attiecībā uz atbildību par uzkrātajiem pensiju deficītiem, kā arī kārtējo pensiju izmaksu segšanu. |
| --- | --- |

(202)

Komisija uzskata, ka šo nosacījumu īstenošana nodrošinās to, ka atbrīvojums no pensiju deficīta nenostādīs RMG labākā stāvoklī nekā tā konkurentus attiecībā uz atbildību par uzkrātajiem pensiju deficītiem, kā arī kārtējo pensiju izmaksu segšanu.

5.2.2.   Parāda samazināšanas pasākumu saderība atbilstoši G&P pamatnostādnēm

| (203) | Saskaņā ar G&P pamatnostādnēm, lai atbalsts būtu saderīgs atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, tam jāatbilst minēto pamatnostādņu 3.2.2. punktā uzskaitītajiem atbilstības kritērijiem. |
| --- | --- |

(203)

Saskaņā ar G&P pamatnostādnēm, lai atbalsts būtu saderīgs atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, tam jāatbilst minēto pamatnostādņu 3.2.2. punktā uzskaitītajiem atbilstības kritērijiem.

| (204) | Saskaņā ar G&P pamatnostādnēm uzņēmums ir uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu, ja tas no saviem resursiem vai ar līdzekļiem, ko tas spēj iegūt no sava īpašnieka/akcionāriem vai kreditoriem, nespēj apturēt zaudējumus, kuri bez valsts sektora iestāžu ārējas iejaukšanās noteikti novedīs to līdz nespējai turpināt darbību. G&P pamatnostādnēs ir arī uzskaitītas dažas tipiskas šādu uzņēmumu pazīmes, piemēram, parāda pieaugums vai krītoša vai nulles neto aktīvu vērtība. |
| --- | --- |

(204)

Saskaņā ar G&P pamatnostādnēm uzņēmums ir uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu, ja tas no saviem resursiem vai ar līdzekļiem, ko tas spēj iegūt no sava īpašnieka/akcionāriem vai kreditoriem, nespēj apturēt zaudējumus, kuri bez valsts sektora iestāžu ārējas iejaukšanās noteikti novedīs to līdz nespējai turpināt darbību. G&P pamatnostādnēs ir arī uzskaitītas dažas tipiskas šādu uzņēmumu pazīmes, piemēram, parāda pieaugums vai krītoša vai nulles neto aktīvu vērtība.

| (205) | Kā jau izklāstīts lēmuma par procedūras uzsākšanu 3.4. punktā, RMG ir grūtībās nonācis uzņēmums, kā definēts G&P pamatnostādņu 2.1. punktā, jo tam piemīt tipiskās šāda uzņēmuma iezīmes, piemēram, negatīva neto vērtība apmēram GBP 3 000 miljonu tā bilancē uz 2011. gada martu, ieņēmumu samazināšanās par 3 % no 2008. līdz 2011. gadam un negatīva naudas plūsma pirms procentu nomaksas apmēram GBP [..] miljoni 2011./2012. finanšu gadā. |
| --- | --- |

(205)

Kā jau izklāstīts lēmuma par procedūras uzsākšanu 3.4. punktā, RMG ir grūtībās nonācis uzņēmums, kā definēts G&P pamatnostādņu 2.1. punktā, jo tam piemīt tipiskās šāda uzņēmuma iezīmes, piemēram, negatīva neto vērtība apmēram GBP 3 000 miljonu tā bilancē uz 2011. gada martu, ieņēmumu samazināšanās par 3 % no 2008. līdz 2011. gadam un negatīva naudas plūsma pirms procentu nomaksas apmēram GBP [..] miljoni 2011./2012. finanšu gadā.

| (206) | Lai gan atbrīvojums no pensiju deficīta, ko Komisija uzskata par saderīgu atbalstu, lai kompensētu iepriekšējās pensiju izmaksas atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, ciktāl tas ir ierobežots tā, lai RMG savā bilancē paturētu GBP 150 miljonus, samazinās RMG saistības un uzlabos tā naudas plūsmu, RMG finansiālās grūtības tādējādi netiks atrisinātas. Pat pēc atbrīvojuma no pensiju deficīta paredzamā RMG naudas plūsma pirms procentu nomaksas paliks negatīva vai būs tikai nedaudz pozitīva. Jebkurā gadījumā RMG nevarēs atļauties atmaksāt savus parādus GBP [..] miljonu apmērā noteiktajā to atmaksas termiņā, kas ir [..]. Tāpat, lai gan paredzams, ka pēc atbrīvojuma no pensiju deficīta bilancē būs neto aktīvi GBP [..] miljonu apmērā, RMG nesasniegs pietiekami augstu kredītreitingu, lai tas varētu iegūt līdzekļus no finanšu tirgiem. |
| --- | --- |

(206)

Lai gan atbrīvojums no pensiju deficīta, ko Komisija uzskata par saderīgu atbalstu, lai kompensētu iepriekšējās pensiju izmaksas atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, ciktāl tas ir ierobežots tā, lai RMG savā bilancē paturētu GBP 150 miljonus, samazinās RMG saistības un uzlabos tā naudas plūsmu, RMG finansiālās grūtības tādējādi netiks atrisinātas. Pat pēc atbrīvojuma no pensiju deficīta paredzamā RMG naudas plūsma pirms procentu nomaksas paliks negatīva vai būs tikai nedaudz pozitīva. Jebkurā gadījumā RMG nevarēs atļauties atmaksāt savus parādus GBP [..] miljonu apmērā noteiktajā to atmaksas termiņā, kas ir [..]. Tāpat, lai gan paredzams, ka pēc atbrīvojuma no pensiju deficīta bilancē būs neto aktīvi GBP [..] miljonu apmērā, RMG nesasniegs pietiekami augstu kredītreitingu, lai tas varētu iegūt līdzekļus no finanšu tirgiem.

| (207) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka RMG ir klasificējams kā “grūtībās nonācis uzņēmums” G&P pamatnostādņu nozīmē un attiecīgi ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(207)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka RMG ir klasificējams kā “grūtībās nonācis uzņēmums” G&P pamatnostādņu nozīmē un attiecīgi ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu.

| (208) | Saskaņā ar G&P pamatnostādņu 34.–37. punktu atbalstu var piešķirt ar nosacījumu, ka tiek īstenots Komisijas apstiprinātais pārstrukturēšanas plāns, par ko uzņēmusies saistības pati attiecīgā dalībvalsts. Pārstrukturēšanas plānā jābūt sīki izanalizētām problēmām, kas izraisījušas grūtības, un izklāstītiem veidiem, kā saprātīgā termiņā tiks atjaunota uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja un rentabilitāte. Jānodrošina, ka pārstrukturēšanas pasākumi ir atbilstoši, lai atrisinātu uzņēmuma problēmas, un dod uzņēmumam iespēju virzīties uz jaunu struktūru, kas ļauj tam “nostāties pašam uz savām kājām”. Dzīvotspējas uzlabošanai jānotiek galvenokārt iekšēju pasākumu ietvaros. |
| --- | --- |

(208)

Saskaņā ar G&P pamatnostādņu 34.–37. punktu atbalstu var piešķirt ar nosacījumu, ka tiek īstenots Komisijas apstiprinātais pārstrukturēšanas plāns, par ko uzņēmusies saistības pati attiecīgā dalībvalsts. Pārstrukturēšanas plānā jābūt sīki izanalizētām problēmām, kas izraisījušas grūtības, un izklāstītiem veidiem, kā saprātīgā termiņā tiks atjaunota uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja un rentabilitāte. Jānodrošina, ka pārstrukturēšanas pasākumi ir atbilstoši, lai atrisinātu uzņēmuma problēmas, un dod uzņēmumam iespēju virzīties uz jaunu struktūru, kas ļauj tam “nostāties pašam uz savām kājām”. Dzīvotspējas uzlabošanai jānotiek galvenokārt iekšēju pasākumu ietvaros.

| (209) | Pārstrukturēšanas plānam jābūt arī īstenojamam pēc iespējas īsākā laikā un balstītam uz reālistiskiem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākiem darbības apstākļiem. Paredzamajiem ienākumiem no kapitāla jābūt pietiekamiem, lai pārstrukturētais uzņēmums varētu konkurēt tirgū pats saviem spēkiem. |
| --- | --- |

(209)

Pārstrukturēšanas plānam jābūt arī īstenojamam pēc iespējas īsākā laikā un balstītam uz reālistiskiem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākiem darbības apstākļiem. Paredzamajiem ienākumiem no kapitāla jābūt pietiekamiem, lai pārstrukturētais uzņēmums varētu konkurēt tirgū pats saviem spēkiem.

| (210) | Atjauninātais pārstrukturēšanas plāns, ko Komisija iesniedza Apvienotajai Karalistei, aptver laikposmu no 2010. līdz 2015. gadam. |
| --- | --- |

(210)

Atjauninātais pārstrukturēšanas plāns, ko Komisija iesniedza Apvienotajai Karalistei, aptver laikposmu no 2010. līdz 2015. gadam.

| (211) | RMG 2010./2011. finanšu gadā sāka īstenot ievērojamus pasākumus, lai atrisinātu savas efektivitātes problēmas vēstuļu apstrādes uzņēmējdarbībā. Jau 2010. gadā RMG sāka aktīvāk slēgt zaudējumus radošus pasta centrus, izmantot jaunas iekārtas šķirošanas automatizācijai un reorganizēt piegādes pasta nodaļas saskaņā ar World Class Mail efektivitātes programmu. |
| --- | --- |

(211)

RMG 2010./2011. finanšu gadā sāka īstenot ievērojamus pasākumus, lai atrisinātu savas efektivitātes problēmas vēstuļu apstrādes uzņēmējdarbībā. Jau 2010. gadā RMG sāka aktīvāk slēgt zaudējumus radošus pasta centrus, izmantot jaunas iekārtas šķirošanas automatizācijai un reorganizēt piegādes pasta nodaļas saskaņā ar World Class Mail efektivitātes programmu.

| (212) | Turklāt 2010. gadā Apvienotā Karaliste iesaistījās “pirmspaziņojuma” saziņā ar Komisiju, lai sniegtu informāciju par paredzamajiem pārstrukturēšanas pasākumiem un vajadzību pēc pārstrukturēšanas atbalsta. |
| --- | --- |

(212)

Turklāt 2010. gadā Apvienotā Karaliste iesaistījās “pirmspaziņojuma” saziņā ar Komisiju, lai sniegtu informāciju par paredzamajiem pārstrukturēšanas pasākumiem un vajadzību pēc pārstrukturēšanas atbalsta.

| (213) | Sākot no 2010. gada, RMG, kā aprakstīts pārstrukturēšanas plānā, ir veicis ievērojamus pārstrukturēšanas pasākumus, kas ir ieviesuši pakāpeniskas izmaiņas RMG vēstuļu apstrādes uzņēmējdarbībā. Minētie pasākumi ir vērsti pret efektivitātes trūkumiem ar vēstulēm saistītajās darbībās (pārāk daudz darbinieku, automatizācijas trūkums, pārāk liels pasta šķirošanas centru skaits) salīdzinājumā ar citiem Eiropas vēsturiskajiem pasta operatoriem, kas jau ir veikuši šādus modernizācijas pasākumus un sasnieguši finansiāli stabilu stāvokli. |
| --- | --- |

(213)

Sākot no 2010. gada, RMG, kā aprakstīts pārstrukturēšanas plānā, ir veicis ievērojamus pārstrukturēšanas pasākumus, kas ir ieviesuši pakāpeniskas izmaiņas RMG vēstuļu apstrādes uzņēmējdarbībā. Minētie pasākumi ir vērsti pret efektivitātes trūkumiem ar vēstulēm saistītajās darbībās (pārāk daudz darbinieku, automatizācijas trūkums, pārāk liels pasta šķirošanas centru skaits) salīdzinājumā ar citiem Eiropas vēsturiskajiem pasta operatoriem, kas jau ir veikuši šādus modernizācijas pasākumus un sasnieguši finansiāli stabilu stāvokli.

| (214) | RMG ierosinātā darbības modernizācija paredz izmaiņu ieviešanu visās jomās, tādējādi nodrošinot uzņēmumam ievērojamus izmaksu ietaupījumus. Modernizācija nodrošinās ietaupījumus, ieviešot jaunu tehnoloģiju un efektīvāku darba praksi, jo RMG izvērš World Class Mail darbības visā vēstuļu tīklā ar mērķi palielināt produktivitāti, izmantojot paraugpraksi. Paredzams, ka līdz 2014./2015. gadam darbības modernizācija ļaus ietaupīt GBP [..] miljonus gadā, samazinot darbinieku skaitu par [..]. |
| --- | --- |

(214)

RMG ierosinātā darbības modernizācija paredz izmaiņu ieviešanu visās jomās, tādējādi nodrošinot uzņēmumam ievērojamus izmaksu ietaupījumus. Modernizācija nodrošinās ietaupījumus, ieviešot jaunu tehnoloģiju un efektīvāku darba praksi, jo RMG izvērš World Class Mail darbības visā vēstuļu tīklā ar mērķi palielināt produktivitāti, izmantojot paraugpraksi. Paredzams, ka līdz 2014./2015. gadam darbības modernizācija ļaus ietaupīt GBP [..] miljonus gadā, samazinot darbinieku skaitu par [..].

| (215) | Tāpēc Komisija secina, ka atjauninātajā pārstrukturēšanas plānā ir pienācīgi ņemti vērā trūkumi RMG vēstuļu apstrādes uzņēmējdarbībā un tas ļauj RMG virzīties uz jaunu un ilgtspējīgu struktūru. RMG rentabilitāte tiek uzlabota, veicot iekšējus pasākumus (piem., slēdzot pasta šķirošanas centrus, racionalizējot iekšējos procesus un ievērojami samazinot darbaspēku), kas palielina RMG produktivitāti vēstuļu sūtījumu tirgū, kura apjoms samazinās. |
| --- | --- |

(215)

Tāpēc Komisija secina, ka atjauninātajā pārstrukturēšanas plānā ir pienācīgi ņemti vērā trūkumi RMG vēstuļu apstrādes uzņēmējdarbībā un tas ļauj RMG virzīties uz jaunu un ilgtspējīgu struktūru. RMG rentabilitāte tiek uzlabota, veicot iekšējus pasākumus (piem., slēdzot pasta šķirošanas centrus, racionalizējot iekšējos procesus un ievērojami samazinot darbaspēku), kas palielina RMG produktivitāti vēstuļu sūtījumu tirgū, kura apjoms samazinās.

| (216) | Komisija arī ņem vērā, ka saskaņā ar G&P pamatnostādnēm pārstrukturēšanas plānam jānodrošina uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana. Tā kā pārstrukturēšanas plāns pierāda, ka RMG jau 2015. gada martā sasniegs rentabilitāti, lai uzturētu savu darbību līdz 2014./2015. finanšu gada beigām, pēc 2015. gada marta nav nepieciešams piešķirt papildu atbalstu. |
| --- | --- |

(216)

Komisija arī ņem vērā, ka saskaņā ar G&P pamatnostādnēm pārstrukturēšanas plānam jānodrošina uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana. Tā kā pārstrukturēšanas plāns pierāda, ka RMG jau 2015. gada martā sasniegs rentabilitāti, lai uzturētu savu darbību līdz 2014./2015. finanšu gada beigām, pēc 2015. gada marta nav nepieciešams piešķirt papildu atbalstu.

| (217) | Tādējādi dzīvotspēja tiks atjaunota piecu gadu pārstrukturēšanas periodā, ko Komisija uzskata par saprātīgu periodu. (41) Pašreizējā lietā nešķiet iespējams atjaunot RMG ilgtermiņa dzīvotspēju īsākā laikā pārstrukturēšanas apjoma dēļ, jo pārstrukturēšana ietvers arī ievērojamas izmaiņas RMG uzņēmējdarbībā, darbinieku skaita samazināšanu un ļoti daudzu pasta centru slēgšanu, un arī tāpēc, ka ir jānodrošina UPS nepārtraukta sniegšana. |
| --- | --- |

(217)

Tādējādi dzīvotspēja tiks atjaunota piecu gadu pārstrukturēšanas periodā, ko Komisija uzskata par saprātīgu periodu. (41) Pašreizējā lietā nešķiet iespējams atjaunot RMG ilgtermiņa dzīvotspēju īsākā laikā pārstrukturēšanas apjoma dēļ, jo pārstrukturēšana ietvers arī ievērojamas izmaiņas RMG uzņēmējdarbībā, darbinieku skaita samazināšanu un ļoti daudzu pasta centru slēgšanu, un arī tāpēc, ka ir jānodrošina UPS nepārtraukta sniegšana.

| (218) | Attiecībā uz pieņēmumiem par turpmāko piedāvājumu un pieprasījumu attiecīgajos tirgos Komisija ņem vērā, ka pārstrukturēšanas plānā kā pamatscenārijs (sk. 76. apsvērumu) jau tiek pieņemts, ka pieprasījums pēc vēstulēm samazināsies par [..] gadā. Ņemot vērā, ka tradicionālās vēstules aizstāj e-pasts, Komisija piekrīt, ka prognozes tiek veiktas, pamatojoties uz vēstuļu apjoma ievērojamu samazinājumu. Apvienotā Karaliste ir arī iesniegusi finanšu prognozes par RMG atbilstoši pesimistiskākam un optimistiskākam scenārijam. Pēc pesimistiskā scenārija, apstrādāto vēstuļu apjoms gadā samazināsies par [..], nevis par [..], savukārt pēc optimistiskā scenārija, samazinājums būs tikai [..] gadā. Tādējādi paredzamais pieprasījums pesimistiskajā scenārijā samazināsies par [..] ātrāk un optimistiskajā scenārijā par [..] lēnāk nekā pamatscenārijā. Komisija uzskata, ka minētās prognozes rada reālu priekšstatu ar pietiekami plašu iznākumu diapazonu (piem., paredzamais vēstuļu apjoms pēc 10 gadiem samazināsies [..] diapazonā no RMG pašlaik apstrādāto vēstuļu apjoma). |
| --- | --- |

(218)

Attiecībā uz pieņēmumiem par turpmāko piedāvājumu un pieprasījumu attiecīgajos tirgos Komisija ņem vērā, ka pārstrukturēšanas plānā kā pamatscenārijs (sk. 76. apsvērumu) jau tiek pieņemts, ka pieprasījums pēc vēstulēm samazināsies par [..] gadā. Ņemot vērā, ka tradicionālās vēstules aizstāj e-pasts, Komisija piekrīt, ka prognozes tiek veiktas, pamatojoties uz vēstuļu apjoma ievērojamu samazinājumu. Apvienotā Karaliste ir arī iesniegusi finanšu prognozes par RMG atbilstoši pesimistiskākam un optimistiskākam scenārijam. Pēc pesimistiskā scenārija, apstrādāto vēstuļu apjoms gadā samazināsies par [..], nevis par [..], savukārt pēc optimistiskā scenārija, samazinājums būs tikai [..] gadā. Tādējādi paredzamais pieprasījums pesimistiskajā scenārijā samazināsies par [..] ātrāk un optimistiskajā scenārijā par [..] lēnāk nekā pamatscenārijā. Komisija uzskata, ka minētās prognozes rada reālu priekšstatu ar pietiekami plašu iznākumu diapazonu (piem., paredzamais vēstuļu apjoms pēc 10 gadiem samazināsies [..] diapazonā no RMG pašlaik apstrādāto vēstuļu apjoma).

| (219) | Pamatscenārija uzņēmējdarbības plāns liecina, ka RMG ir iecerējis strādāt bez zaudējumiem jau [..] un sasniegt peļņu [..] % apmērā no ieguldītā kapitāla pēc 2015. gada marta. Salīdzinot ar vēsturiskajiem pasta operatoriem citās dalībvalstīs un privātajiem operatoriem Apvienotajā Karalistē (42), paredzamā RMG peļņa atbilst peļņas diapazonam, ko pašlaik sasniedz minētie uzņēmumi. Tā kā pārstrukturēšanas pasākumu rezultātā RMG darbības efektivitātes līmenis kļūs pielīdzināms citu pasta operatoru darbības efektivitātes līmenim, ir pamatoti paredzēt, ka RMG ilgtermiņā gūs peļņu tādā pašā apmērā kā tā līdzgaitnieki. |
| --- | --- |

(219)

Pamatscenārija uzņēmējdarbības plāns liecina, ka RMG ir iecerējis strādāt bez zaudējumiem jau [..] un sasniegt peļņu [..] % apmērā no ieguldītā kapitāla pēc 2015. gada marta. Salīdzinot ar vēsturiskajiem pasta operatoriem citās dalībvalstīs un privātajiem operatoriem Apvienotajā Karalistē (42), paredzamā RMG peļņa atbilst peļņas diapazonam, ko pašlaik sasniedz minētie uzņēmumi. Tā kā pārstrukturēšanas pasākumu rezultātā RMG darbības efektivitātes līmenis kļūs pielīdzināms citu pasta operatoru darbības efektivitātes līmenim, ir pamatoti paredzēt, ka RMG ilgtermiņā gūs peļņu tādā pašā apmērā kā tā līdzgaitnieki.

| (220) | Pēc pesimistiskā scenārija paredzams, ka RMG strādās bez zaudējumiem jau [..]. finanšu gadā un pēc tam, sākot no 2015. gada, sasniegs tādu rentabilitātes līmeni, lai finansētu savas darbības un gūtu [..] ienākumus no ieguldītā kapitāla. Tāpēc RMG sasniegs ilgtermiņa dzīvotspēju arī nelabvēlīgākos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(220)

Pēc pesimistiskā scenārija paredzams, ka RMG strādās bez zaudējumiem jau [..]. finanšu gadā un pēc tam, sākot no 2015. gada, sasniegs tādu rentabilitātes līmeni, lai finansētu savas darbības un gūtu [..] ienākumus no ieguldītā kapitāla. Tāpēc RMG sasniegs ilgtermiņa dzīvotspēju arī nelabvēlīgākos tirgus apstākļos.

| (221) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns ir pamatots ar reālistiskām prognozēm. Tāpēc pieņēmumi, kas iesniegti attiecībā uz tirgus attīstību, ir ticami, un arī pārstrukturēšanas plānā veiktās prognozes attiecībā uz izaugsmi no RMG vispārējo darbības rezultātu viedokļa šķiet ticamas. |
| --- | --- |

(221)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns ir pamatots ar reālistiskām prognozēm. Tāpēc pieņēmumi, kas iesniegti attiecībā uz tirgus attīstību, ir ticami, un arī pārstrukturēšanas plānā veiktās prognozes attiecībā uz izaugsmi no RMG vispārējo darbības rezultātu viedokļa šķiet ticamas.

| (222) | Izanalizējusi un pārbaudījusi atjaunināto pārstrukturēšanas plānu, Komisija uzskata, ka tas atbilst G&P pamatnostādņu 34.–37. punkta prasībām un ka tas jo īpaši atjaunos RMG dzīvotspēju atbilstoši G&P pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(222)

Izanalizējusi un pārbaudījusi atjaunināto pārstrukturēšanas plānu, Komisija uzskata, ka tas atbilst G&P pamatnostādņu 34.–37. punkta prasībām un ka tas jo īpaši atjaunos RMG dzīvotspēju atbilstoši G&P pamatnostādnēm.

| (223) | Atbilstoši G&P pamatnostādņu 43.–45. punktam atbalstam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam, un tiek sagaidīts, ka tā saņēmējs sniegs ievērojamu ieguldījumu pārstrukturēšanas plānā no saviem līdzekļiem vai no ārēja komerciāla finansējuma. G&P pamatnostādnēs ir skaidri noteikts, ka ievērojama pārstrukturēšanas finansējuma daļa jānodrošina no pašu resursiem, tostarp no to aktīvu pārdošanas, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, un no ārējā finansējuma tirgus apstākļos. Šādam ieguldījumam jābūt reālam un pēc iespējas lielākam, lielu uzņēmumu gadījumā – vismaz 50 %. Komisija uzskata RMG par lielu uzņēmumu G&P pamatnostādņu nozīmē. |
| --- | --- |

(223)

Atbilstoši G&P pamatnostādņu 43.–45. punktam atbalstam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam, un tiek sagaidīts, ka tā saņēmējs sniegs ievērojamu ieguldījumu pārstrukturēšanas plānā no saviem līdzekļiem vai no ārēja komerciāla finansējuma. G&P pamatnostādnēs ir skaidri noteikts, ka ievērojama pārstrukturēšanas finansējuma daļa jānodrošina no pašu resursiem, tostarp no to aktīvu pārdošanas, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, un no ārējā finansējuma tirgus apstākļos. Šādam ieguldījumam jābūt reālam un pēc iespējas lielākam, lielu uzņēmumu gadījumā – vismaz 50 %. Komisija uzskata RMG par lielu uzņēmumu G&P pamatnostādņu nozīmē.

| (224) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda šaubas par pārstrukturēšanai vajadzīgo izmaksu līmeni. Izmeklēšanas laikā Apvienotās Karalistes iestādes iesniedza sīkāk sagatavotu pārstrukturēšanas izmaksu uzskaitījumu.








  (miljonos GBP) |
| --- | --- |
| | | 2010./2015.
  Apvienotās Karalistes priekšlikums | 2010./2015.
  Komisijas novērtējums |
| Darbaspēka pārstrukturēšanas izmaksas | | [..] | [..] |
| — | Atlaišanas pabalstu maksājumi |

(224)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda šaubas par pārstrukturēšanai vajadzīgo izmaksu līmeni. Izmeklēšanas laikā Apvienotās Karalistes iestādes iesniedza sīkāk sagatavotu pārstrukturēšanas izmaksu uzskaitījumu.

(miljonos GBP)

2010./2015.

Apvienotās Karalistes priekšlikums

2010./2015.

Komisijas novērtējums

Darbaspēka pārstrukturēšanas izmaksas

[..]

[..]

—

Atlaišanas pabalstu maksājumi

[..]

| — | Komandējumu un pārkvalificēšanas izmaksas |
| --- | --- |

—

Komandējumu un pārkvalificēšanas izmaksas

[..]

| — | Vienreizēji izņēmuma maksājumi |
| --- | --- |

—

Vienreizēji izņēmuma maksājumi

[..]

Jaudas pārstrukturēšanas izmaksas

[..]

[..]

| — | Pasta centru skaita samazināšana |
| --- | --- |

—

Pasta centru skaita samazināšana

[..]

| — | Elastīgas piegādes metodes |
| --- | --- |

—

Elastīgas piegādes metodes

[..]

| — | Pasta šķirošana pa piegādes maršrutu |
| --- | --- |

—

Pasta šķirošana pa piegādes maršrutu

[..]

| — | Citas ieguldījumu darbības |
| --- | --- |

—

Citas ieguldījumu darbības

[..]

| — | Inteliģentās vēstuļu šķirošanas iekārtas |
| --- | --- |

—

Inteliģentās vēstuļu šķirošanas iekārtas

[..]

| — | Paku šķirošana |
| --- | --- |

—

Paku šķirošana

[..]

IT pārstrukturēšanas izmaksas

[..]

[..]

Atbrīvojums no pensiju deficīta

150

150

Ārkārtas pārstrukturēšanas izmaksas, kas radīsies Royal Mail, atdaloties no Post Office Limited

[..]

0

Kopā

2 357

2 179

| (225) | Šajā saistībā Komisija ņem vērā, ka ne visas izmaksas būtu automātiski jāklasificē kā pārstrukturēšanas izmaksas. Kā norādījusi Komisija, POL nošķiršanas izmaksas ir saistītas nevis ar RMG vēstuļu apstrādes uzņēmējdarbības pārstrukturēšanu, bet ar RMG privatizāciju nākotnē, un tāpēc tās nevar atzīt par attiecināmām pārstrukturēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(225)

Šajā saistībā Komisija ņem vērā, ka ne visas izmaksas būtu automātiski jāklasificē kā pārstrukturēšanas izmaksas. Kā norādījusi Komisija, POL nošķiršanas izmaksas ir saistītas nevis ar RMG vēstuļu apstrādes uzņēmējdarbības pārstrukturēšanu, bet ar RMG privatizāciju nākotnē, un tāpēc tās nevar atzīt par attiecināmām pārstrukturēšanas izmaksām.

| (226) | Tomēr Komisija atzīst, ka visas izmaksas, kas saistītas ar darbaspēka, jaudas un IT pārstrukturēšanas programmām, ir attiecināmas, jo tās ir vajadzīgas, lai RMG vēstuļu apstrādes uzņēmējdarbība varētu ievērot nozares standartus un lai RMG gūtu pietiekamus ieņēmumus no vēstuļu apstrādes. Turklāt Komisija atzīst papildu atbrīvojumu no atlikušā pensiju deficīta par attiecināmām finansiālās pārstrukturēšanas izmaksām, lai atjaunotu ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(226)

Tomēr Komisija atzīst, ka visas izmaksas, kas saistītas ar darbaspēka, jaudas un IT pārstrukturēšanas programmām, ir attiecināmas, jo tās ir vajadzīgas, lai RMG vēstuļu apstrādes uzņēmējdarbība varētu ievērot nozares standartus un lai RMG gūtu pietiekamus ieņēmumus no vēstuļu apstrādes. Turklāt Komisija atzīst papildu atbrīvojumu no atlikušā pensiju deficīta par attiecināmām finansiālās pārstrukturēšanas izmaksām, lai atjaunotu ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (227) | Pārstrukturēšanas izmaksas ir saistītas galvenokārt ar tām RMG vēstuļu apstrādes darbībām, kas ir būtiski svarīgas, lai uzturētu universālā pasta pakalpojuma sniegšanu, kā arī saglabātu RMG kā uzņēmumu, kas nodrošina pakārtotās piekļuves iespējas pārējiem pasta operatoriem. Gan darbaspēka, gan jaudas pārstrukturēšanas izmaksas ir saistītas tikai ar šķirošanas centru modernizācijas pasākumiem un vēstuļu pakārtoto piegādi (piem., šķirošana pēdējā brīdī pirms nodošanas klientiem). Abi šie elementi ir svarīgi konkurentiem, kas nogādā savas vēstules uz šķirošanas centriem to galīgajai piegādei klientiem, jo tiem pašiem nav pakārtotās piegādes tīklu. |
| --- | --- |

(227)

Pārstrukturēšanas izmaksas ir saistītas galvenokārt ar tām RMG vēstuļu apstrādes darbībām, kas ir būtiski svarīgas, lai uzturētu universālā pasta pakalpojuma sniegšanu, kā arī saglabātu RMG kā uzņēmumu, kas nodrošina pakārtotās piekļuves iespējas pārējiem pasta operatoriem. Gan darbaspēka, gan jaudas pārstrukturēšanas izmaksas ir saistītas tikai ar šķirošanas centru modernizācijas pasākumiem un vēstuļu pakārtoto piegādi (piem., šķirošana pēdējā brīdī pirms nodošanas klientiem). Abi šie elementi ir svarīgi konkurentiem, kas nogādā savas vēstules uz šķirošanas centriem to galīgajai piegādei klientiem, jo tiem pašiem nav pakārtotās piegādes tīklu.

| (228) | Jo īpaši darbaspēka pārstrukturēšanas izmaksas ietver inter alia atlaišanas pabalstus GBP [..] miljonu apmērā darbiniekiem, kurus atlaiž šķirošanas centru slēgšanas un pasta piegādes racionalizācijas dēļ, un komandējumu un pārkvalificēšanas izmaksas GBP [..] miljonu apmērā par darbiniekiem, kuri paturēti, bet pašlaik strādā alternatīvās vietās. |
| --- | --- |

(228)

Jo īpaši darbaspēka pārstrukturēšanas izmaksas ietver inter alia atlaišanas pabalstus GBP [..] miljonu apmērā darbiniekiem, kurus atlaiž šķirošanas centru slēgšanas un pasta piegādes racionalizācijas dēļ, un komandējumu un pārkvalificēšanas izmaksas GBP [..] miljonu apmērā par darbiniekiem, kuri paturēti, bet pašlaik strādā alternatīvās vietās.

| (229) | Jaudas pārstrukturēšanas izmaksas rada šķirošanas centru automatizācija un jaunu piegādes metožu ieviešana, lai uzlabotu darbību efektivitāti. Vissvarīgākās jaudas pārstrukturēšanas izmaksu pozīcijas inter alia ir šādas:






  i) | GBP [..] miljoni īpašuma racionalizācijas programmai, kas paredz samazināt pasta centru skaitu no 64 centriem 2010. gada martā līdz [..] centriem periodā līdz 2015. gada martam; |
| --- | --- | --- |

(229)

Jaudas pārstrukturēšanas izmaksas rada šķirošanas centru automatizācija un jaunu piegādes metožu ieviešana, lai uzlabotu darbību efektivitāti. Vissvarīgākās jaudas pārstrukturēšanas izmaksu pozīcijas inter alia ir šādas:

i)

GBP [..] miljoni īpašuma racionalizācijas programmai, kas paredz samazināt pasta centru skaitu no 64 centriem 2010. gada martā līdz [..] centriem periodā līdz 2015. gada martam;

| ii) | GBP [..] miljoni jaunu un elastīgāku piegādes metožu ieviešanai; |
| --- | --- |

ii)

GBP [..] miljoni jaunu un elastīgāku piegādes metožu ieviešanai;

| iii) | GBP [..] miljoni jaunu šķirošanas iekārtu un šķirošanai pa piegādes maršrutu paredzētu iekārtu ieviešanai. |
| --- | --- |

iii)

GBP [..] miljoni jaunu šķirošanas iekārtu un šķirošanai pa piegādes maršrutu paredzētu iekārtu ieviešanai.

| (230) | Tāpēc Komisija secina, ka, ņemot vērā prasību par 50 % pašu ieguldījumu attiecībā uz lieliem uzņēmumiem, pārstrukturēšanas atbalsts nedrīkstētu pārsniegt 50 % no GBP 2 179 miljoniem. |
| --- | --- |

(230)

Tāpēc Komisija secina, ka, ņemot vērā prasību par 50 % pašu ieguldījumu attiecībā uz lieliem uzņēmumiem, pārstrukturēšanas atbalsts nedrīkstētu pārsniegt 50 % no GBP 2 179 miljoniem.

| (231) | Savā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija arī apšaubīja, vai RMG sniegtu ievērojamu pašu ieguldījumu pārstrukturēšanā, kā to paredz G&P pamatnostādņu 44. punkts. |
| --- | --- |

(231)

Savā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija arī apšaubīja, vai RMG sniegtu ievērojamu pašu ieguldījumu pārstrukturēšanā, kā to paredz G&P pamatnostādņu 44. punkts.

| (232) | Atbildot uz bažām, ko Komisija paudusi savā lēmumā par procedūras uzsākšanu, Apvienotās Karalistes iestādes ir iesniegušas vairākus datus par summām, ko uzskata par RMG pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās. |
| --- | --- |

(232)

Atbildot uz bažām, ko Komisija paudusi savā lēmumā par procedūras uzsākšanu, Apvienotās Karalistes iestādes ir iesniegušas vairākus datus par summām, ko uzskata par RMG pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās.

| (233) | Saskaņā ar jaunākajiem iesniegtajiem datiem RMG sniegs ieguldījumu 2010.–2015. gada pārstrukturēšanas pasākumu izmaksu segšanā, pārdodot aktīvus un izmantojot papildu līdzekļus no pensiju darījumu konta.






  (miljonos GBP) |
| --- | --- |
| Aktīvu pārdošana | [..] |
| Pensiju darījumu konta izmantošana | [..] |
| Kopējais pašu ieguldījums | 1 090 |

(233)

Saskaņā ar jaunākajiem iesniegtajiem datiem RMG sniegs ieguldījumu 2010.–2015. gada pārstrukturēšanas pasākumu izmaksu segšanā, pārdodot aktīvus un izmantojot papildu līdzekļus no pensiju darījumu konta.

(miljonos GBP)

Aktīvu pārdošana

[..]

Pensiju darījumu konta izmantošana

[..]

Kopējais pašu ieguldījums

1 090

| (234) | Pārdodamie aktīvi ietver atbrīvošanos no citu uzņēmumu akcijām un tāda nekustamā īpašuma, kas nav būtisks RMG izdzīvošanai. Turklāt RMG ir pārdevis vai pārdos arī darbībai būtiskus nekustamos īpašumus, transportlīdzekļus un aprīkojumu, turpmāk tos nomājot. Pilnīgs saraksts ietver šādas pozīcijas:






  i) | 20 % akciju, kas RMG piederēja Apvienotās Karalistes nacionālajā loteriju operatorā Camelot plc, pārdošana Kanādas pensiju fondam (OTPP) 2010. gada jūnijā; |
| --- | --- | --- |

(234)

Pārdodamie aktīvi ietver atbrīvošanos no citu uzņēmumu akcijām un tāda nekustamā īpašuma, kas nav būtisks RMG izdzīvošanai. Turklāt RMG ir pārdevis vai pārdos arī darbībai būtiskus nekustamos īpašumus, transportlīdzekļus un aprīkojumu, turpmāk tos nomājot. Pilnīgs saraksts ietver šādas pozīcijas:

i)

20 % akciju, kas RMG piederēja Apvienotās Karalistes nacionālajā loteriju operatorā Camelot plc, pārdošana Kanādas pensiju fondam (OTPP) 2010. gada jūnijā;

| ii) | atbrīvošanās no Romec Services Limited 2011. gada aprīlī; |
| --- | --- |

ii)

atbrīvošanās no Romec Services Limited 2011. gada aprīlī;

| iii) | atsevišķu pasta centru un citu īpašumu pārdošana vai pārdošana un pēc tam nomāšana atpakaļ. Šī pozīcija ietver Londonā esošo objektu, piemēram, [..], pārdošanu vai pārdošanu un nomāšanu atpakaļ. Saskaņā ar pārdošanas un atpakaļnomāšanas programmu RMG ir atsacījies vai atteiksies no pilnīgām īpašuma tiesībām uz minētajiem īpašumiem, un jaunais pilnīgo tiesību īpašnieks tam ir piešķīris tiesības izmantot šos īpašumus nomā; |
| --- | --- |

iii)

atsevišķu pasta centru un citu īpašumu pārdošana vai pārdošana un pēc tam nomāšana atpakaļ. Šī pozīcija ietver Londonā esošo objektu, piemēram, [..], pārdošanu vai pārdošanu un nomāšanu atpakaļ. Saskaņā ar pārdošanas un atpakaļnomāšanas programmu RMG ir atsacījies vai atteiksies no pilnīgām īpašuma tiesībām uz minētajiem īpašumiem, un jaunais pilnīgo tiesību īpašnieks tam ir piešķīris tiesības izmantot šos īpašumus nomā;

| iv) | liekās zemes pārdošana; un |
| --- | --- |

iv)

liekās zemes pārdošana; un

| v) | aprīkojuma un transportlīdzekļu pārdošana un nomāšana atpakaļ. |
| --- | --- |

v)

aprīkojuma un transportlīdzekļu pārdošana un nomāšana atpakaļ.

| (235) | Lai gan jau noslēgto pārdošanas darījumu vērtība ir noteikta, pamatojoties uz faktiskajiem ieņēmumiem no pārdošanas (līdz pat GBP [..] miljoniem), novērtējumi attiecībā uz nākotnes pārdošanas darījumiem ir pieticīgi un balstīti uz RMG nesenajos pārdošanas darījumos gūto pieredzi. |
| --- | --- |

(235)

Lai gan jau noslēgto pārdošanas darījumu vērtība ir noteikta, pamatojoties uz faktiskajiem ieņēmumiem no pārdošanas (līdz pat GBP [..] miljoniem), novērtējumi attiecībā uz nākotnes pārdošanas darījumiem ir pieticīgi un balstīti uz RMG nesenajos pārdošanas darījumos gūto pieredzi.

| (236) | Papildu finanšu līdzekļus nodrošina RMG pensiju darījumu konta atbrīvošana 2012. gada 1. aprīlī, kad tiks īstenots atbrīvojums no pensiju deficīta. Tā kā Pensiju trasta pārvaldītājam darījumu kontu nodrošinājums vairs nebūs vajadzīgs, RMG darījumu kontu summa paliks RMG īpašumā. Paredzams, ka līdz tam RMG darījumu kontā (GBP 150 miljoni) būs uzkrāti procenti GBP [..] miljonu apmērā (kā rezultātā kopējā vērtība būs GBP [..] miljoni). |
| --- | --- |

(236)

Papildu finanšu līdzekļus nodrošina RMG pensiju darījumu konta atbrīvošana 2012. gada 1. aprīlī, kad tiks īstenots atbrīvojums no pensiju deficīta. Tā kā Pensiju trasta pārvaldītājam darījumu kontu nodrošinājums vairs nebūs vajadzīgs, RMG darījumu kontu summa paliks RMG īpašumā. Paredzams, ka līdz tam RMG darījumu kontā (GBP 150 miljoni) būs uzkrāti procenti GBP [..] miljonu apmērā (kā rezultātā kopējā vērtība būs GBP [..] miljoni).

| (237) | Pārliecinājusies, ka pasākumi attiecībā uz RMG pašu ieguldījumu jau ir īstenoti vai tiks īstenoti līdz 2015. gada martam un ka, kā to apstiprinājusi Apvienotā Karaliste, pārdošanas vērtības noteiktas atbilstoši tirgus nosacījumiem, Komisija var piekrist, ka summa GBP 1 090 miljoni ir pašu ieguldījums pārstrukturēšanas plānā. Salīdzinot pašu ieguldījumu ar attiecināmajām pārstrukturēšanas izmaksām, Komisija ņem vērā, ka 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām tiek finansēti no RMG pašu ieguldījuma un ka G&P pamatnostādnēs paredzētā pašu ieguldījuma prasība attiecībā uz lieliem uzņēmumiem ir izpildīta. |
| --- | --- |

(237)

Pārliecinājusies, ka pasākumi attiecībā uz RMG pašu ieguldījumu jau ir īstenoti vai tiks īstenoti līdz 2015. gada martam un ka, kā to apstiprinājusi Apvienotā Karaliste, pārdošanas vērtības noteiktas atbilstoši tirgus nosacījumiem, Komisija var piekrist, ka summa GBP 1 090 miljoni ir pašu ieguldījums pārstrukturēšanas plānā. Salīdzinot pašu ieguldījumu ar attiecināmajām pārstrukturēšanas izmaksām, Komisija ņem vērā, ka 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām tiek finansēti no RMG pašu ieguldījuma un ka G&P pamatnostādnēs paredzētā pašu ieguldījuma prasība attiecībā uz lieliem uzņēmumiem ir izpildīta.

| (238) | Ņemot vērā RMG pašu ieguldījumu, Komisija tāpēc secina, ka atbalsts parāda samazināšanas pasākumu veidā, parādu samazinot par GBP 1 089 miljoniem, ir ierobežots līdz stingri nepieciešamajam pārstrukturēšanas izmaksu minimumam. Salīdzinot ar sākotnēji paziņotajiem parāda samazināšanas pasākumiem, kas paredzēja parāda samazināšanu par GBP 1 700 miljoniem un papildu GBP 200 miljonu atjaunojamo kredītinstrumentu, pārstrukturēšanas atbalsts parāda samazināšanas veidā ne vairāk kā GBP 1 089 miljonu apmērā tagad ir ierobežots līdz 50 % no vajadzīgajām pārstrukturēšanas izmaksām par laikposmu no 2010. gada marta līdz 2015. gada martam. Ievērojamais atbalsta summas samazinājums salīdzinājumā ar sākotnēji paziņotajiem pasākumiem nodrošina to, ka pēc pārstrukturēšanas plāna īstenošanas pabeigšanas 2015. gada martā RMG nebūs skaidras naudas pārpalikuma. |
| --- | --- |

(238)

Ņemot vērā RMG pašu ieguldījumu, Komisija tāpēc secina, ka atbalsts parāda samazināšanas pasākumu veidā, parādu samazinot par GBP 1 089 miljoniem, ir ierobežots līdz stingri nepieciešamajam pārstrukturēšanas izmaksu minimumam. Salīdzinot ar sākotnēji paziņotajiem parāda samazināšanas pasākumiem, kas paredzēja parāda samazināšanu par GBP 1 700 miljoniem un papildu GBP 200 miljonu atjaunojamo kredītinstrumentu, pārstrukturēšanas atbalsts parāda samazināšanas veidā ne vairāk kā GBP 1 089 miljonu apmērā tagad ir ierobežots līdz 50 % no vajadzīgajām pārstrukturēšanas izmaksām par laikposmu no 2010. gada marta līdz 2015. gada martam. Ievērojamais atbalsta summas samazinājums salīdzinājumā ar sākotnēji paziņotajiem pasākumiem nodrošina to, ka pēc pārstrukturēšanas plāna īstenošanas pabeigšanas 2015. gada martā RMG nebūs skaidras naudas pārpalikuma.

| (239) | Atbilstoši G&P pamatnostādņu 38.–42. punktam ir jāveic pasākumi, lai, ciktāl iespējams, mazinātu jebkādu nelabvēlīgu atbalsta ietekmi uz konkurentiem. Atbalsts nedrīkst nepamatoti izkropļot konkurenci. Tas parasti nozīmē uzņēmuma klātbūtnes ierobežošanu tā tirgos pārstrukturēšanas perioda beigās. Uzņēmuma klātbūtnes obligātā ierobežošana vai mazināšana attiecīgajā tirgū ir kompensācijas faktors par labu tā konkurentiem. Tai jābūt samērīgai ar atbalsta izkropļojošo ietekmi un uzņēmuma salīdzinošo nozīmīgumu tā tirgū vai tirgos. |
| --- | --- |

(239)

Atbilstoši G&P pamatnostādņu 38.–42. punktam ir jāveic pasākumi, lai, ciktāl iespējams, mazinātu jebkādu nelabvēlīgu atbalsta ietekmi uz konkurentiem. Atbalsts nedrīkst nepamatoti izkropļot konkurenci. Tas parasti nozīmē uzņēmuma klātbūtnes ierobežošanu tā tirgos pārstrukturēšanas perioda beigās. Uzņēmuma klātbūtnes obligātā ierobežošana vai mazināšana attiecīgajā tirgū ir kompensācijas faktors par labu tā konkurentiem. Tai jābūt samērīgai ar atbalsta izkropļojošo ietekmi un uzņēmuma salīdzinošo nozīmīgumu tā tirgū vai tirgos.

| (240) | Pirmkārt, Komisija ņem vērā, ka šobrīd, pamatojoties uz pastāvošajiem reglamentējošiem nosacījumiem attiecībā uz tā piegādes tīklu, RMG ir ļoti nepieciešams partneris citiem Apvienotās Karalistes pasta operatoriem, jo tas piegādā konkurentu vēstules klientiem pēdējā to piegādes posmā. Tāpēc RMG veic būtisku darbības funkciju Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu tirgū, kas pašlaik ir balstīts galvenokārt uz augšupēju konkurenci, nevis nepārtrauktas virknes konkurenci. Turklāt par to, cik nozīmīgs RMG ir pasta pakalpojumu nozarē, nepārprotami liecina piezīmes, kas saņemtas no tā konkurentiem, kuri uzsver nepieciešamību pēc rentabla un finansiāli stabila RMG pakārtotajā vēstuļu piegādē un līdz ar to arī universālā pakalpojuma uzturēšanā. Tādējādi RMG pārstrukturēšana radīs ekonomiskas priekšrocības visai Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu nozarei un ļaus visiem pasta pakalpojumu sniedzējiem sniegt kvalitatīvākus un efektīvākus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(240)

Pirmkārt, Komisija ņem vērā, ka šobrīd, pamatojoties uz pastāvošajiem reglamentējošiem nosacījumiem attiecībā uz tā piegādes tīklu, RMG ir ļoti nepieciešams partneris citiem Apvienotās Karalistes pasta operatoriem, jo tas piegādā konkurentu vēstules klientiem pēdējā to piegādes posmā. Tāpēc RMG veic būtisku darbības funkciju Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu tirgū, kas pašlaik ir balstīts galvenokārt uz augšupēju konkurenci, nevis nepārtrauktas virknes konkurenci. Turklāt par to, cik nozīmīgs RMG ir pasta pakalpojumu nozarē, nepārprotami liecina piezīmes, kas saņemtas no tā konkurentiem, kuri uzsver nepieciešamību pēc rentabla un finansiāli stabila RMG pakārtotajā vēstuļu piegādē un līdz ar to arī universālā pakalpojuma uzturēšanā. Tādējādi RMG pārstrukturēšana radīs ekonomiskas priekšrocības visai Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu nozarei un ļaus visiem pasta pakalpojumu sniedzējiem sniegt kvalitatīvākus un efektīvākus pakalpojumus.

| (241) | Tāpēc, nosakot vajadzīgo kompensācijas pasākumu līmeni, Komisijai ir jāņem vērā RMG kā tāda uzņēmuma īpašais statuss Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu nozarē, kas sniedz universālo pakalpojumu un nodrošina piekļuves iespējas visiem Apvienotās Karalistes pasta operatoriem. |
| --- | --- |

(241)

Tāpēc, nosakot vajadzīgo kompensācijas pasākumu līmeni, Komisijai ir jāņem vērā RMG kā tāda uzņēmuma īpašais statuss Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu nozarē, kas sniedz universālo pakalpojumu un nodrošina piekļuves iespējas visiem Apvienotās Karalistes pasta operatoriem.

| (242) | Šajā ziņā jāuzsver, ka ievērojami samazinātais pārstrukturēšanas atbalsts, salīdzinot to ar Apvienotās Karalistes sākotnēji paziņotajiem pārstrukturēšanas pasākumiem par summu vairāk nekā GBP 1 700 miljoni, tiks izmantots galvenokārt, lai nodrošinātu RMG pakārtotā tīkla darbību, jo minētais tīkls ir svarīgs universālo pasta pakalpojumu pastāvīgas sniegšanas nodrošināšanai un – ja tas nepieciešams saskaņā ar Pasta pakalpojumu likuma 38. pantu un vēlākajiem reglamentējošiem nosacījumiem (sk. turpmāk) – piegādes tīkla pieejamības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(242)

Šajā ziņā jāuzsver, ka ievērojami samazinātais pārstrukturēšanas atbalsts, salīdzinot to ar Apvienotās Karalistes sākotnēji paziņotajiem pārstrukturēšanas pasākumiem par summu vairāk nekā GBP 1 700 miljoni, tiks izmantots galvenokārt, lai nodrošinātu RMG pakārtotā tīkla darbību, jo minētais tīkls ir svarīgs universālo pasta pakalpojumu pastāvīgas sniegšanas nodrošināšanai un – ja tas nepieciešams saskaņā ar Pasta pakalpojumu likuma 38. pantu un vēlākajiem reglamentējošiem nosacījumiem (sk. turpmāk) – piegādes tīkla pieejamības nodrošināšanai.

| (243) | Kā paskaidrots 227. apsvērumā, parāda samazināšanas pasākums GBP 1 089 miljonu apmērā atbalsta galvenokārt RMG būtiskāko pakārtoto darbību (piem., saistībā ar šķirošanas centriem un pēdējo piegādes posmu) pārstrukturēšanu. Gan darbaspēka pārstrukturēšanas izmaksas GBP [..] miljonu apmērā, gan jaudas pārstrukturēšanas izmaksas, kas ir GBP [..] miljoni, ir saistītas tikai ar tām pakārtotajām darbībām, kas ir būtiskas universālajam pakalpojumam un konkurentu vēstuļu apstrādes uzņēmējdarbībai. Arī atlikušās pārstrukturēšanas izmaksas lielākoties ir saistītas ar minētajām pakārtotajām darbībām. |
| --- | --- |

(243)

Kā paskaidrots 227. apsvērumā, parāda samazināšanas pasākums GBP 1 089 miljonu apmērā atbalsta galvenokārt RMG būtiskāko pakārtoto darbību (piem., saistībā ar šķirošanas centriem un pēdējo piegādes posmu) pārstrukturēšanu. Gan darbaspēka pārstrukturēšanas izmaksas GBP [..] miljonu apmērā, gan jaudas pārstrukturēšanas izmaksas, kas ir GBP [..] miljoni, ir saistītas tikai ar tām pakārtotajām darbībām, kas ir būtiskas universālajam pakalpojumam un konkurentu vēstuļu apstrādes uzņēmējdarbībai. Arī atlikušās pārstrukturēšanas izmaksas lielākoties ir saistītas ar minētajām pakārtotajām darbībām.

| (244) | Ņemot vērā RMG nozīmīgo lomu pakārtotajā vēstuļu piegādē, kas ir svarīga visiem Apvienotās Karalistes pasta operatoriem, RMG pārstrukturēšanai, šķiet, ir ierobežota izkropļojoša ietekme uz Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu nozares pašreizējo struktūru. RMG pakārtotā tīkla pārstrukturēšana nodrošinās efektīvākus un cenas ziņā pieejamākus pakalpojumus gan plašai sabiedrībai, gan pārējiem Apvienotās Karalistes pasta operatoriem, kam jāpaļaujas uz piekļuvi RMG pakārtotajam tīklam, kā paredzēts attiecīgajos reglamentējošos noteikumos. |
| --- | --- |

(244)

Ņemot vērā RMG nozīmīgo lomu pakārtotajā vēstuļu piegādē, kas ir svarīga visiem Apvienotās Karalistes pasta operatoriem, RMG pārstrukturēšanai, šķiet, ir ierobežota izkropļojoša ietekme uz Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu nozares pašreizējo struktūru. RMG pakārtotā tīkla pārstrukturēšana nodrošinās efektīvākus un cenas ziņā pieejamākus pakalpojumus gan plašai sabiedrībai, gan pārējiem Apvienotās Karalistes pasta operatoriem, kam jāpaļaujas uz piekļuvi RMG pakārtotajam tīklam, kā paredzēts attiecīgajos reglamentējošos noteikumos.

| (245) | Komisija ir pārliecinājusies, ka pārējiem Apvienotās Karalistes pasta operatoriem arī turpmāk būs pieejams RMG pakārtotais tīkls. Kompetentais regulators – Komunikāciju birojs (Ofcom) – ir ierosinājis piemērot RMG piekļuves nosacījumus uz nākamo septiņu gadu reglamentējošo periodu, sākot no 2012. gada 1. aprīļa, paredzot, ka inter alia ir jāizpilda šādi nosacījumi (43):






  i) | RMG nodrošina citiem pasta operatoriem piekļuvi pēc pamatota pieprasījuma un piedāvā šādu piekļuvi ar godīgiem un saprātīgiem nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

(245)

Komisija ir pārliecinājusies, ka pārējiem Apvienotās Karalistes pasta operatoriem arī turpmāk būs pieejams RMG pakārtotais tīkls. Kompetentais regulators – Komunikāciju birojs (Ofcom) – ir ierosinājis piemērot RMG piekļuves nosacījumus uz nākamo septiņu gadu reglamentējošo periodu, sākot no 2012. gada 1. aprīļa, paredzot, ka inter alia ir jāizpilda šādi nosacījumi (43):

i)

RMG nodrošina citiem pasta operatoriem piekļuvi pēc pamatota pieprasījuma un piedāvā šādu piekļuvi ar godīgiem un saprātīgiem nosacījumiem;

| ii) | RMG neīsteno nepamatotu diskrimināciju (44); |
| --- | --- |

ii)

RMG neīsteno nepamatotu diskrimināciju (44);

| iii) | RMG negūst negodīgas komerciālas priekšrocības no tā, ka tas atļauj piekļūt tīklam, un neizmanto sava labuma gūšanai informāciju, kas nonākusi tā rīcībā, piešķirot šādu piekļuvi; |
| --- | --- |

iii)

RMG negūst negodīgas komerciālas priekšrocības no tā, ka tas atļauj piekļūt tīklam, un neizmanto sava labuma gūšanai informāciju, kas nonākusi tā rīcībā, piešķirot šādu piekļuvi;

| iv) | RMG nosaka piekļuves cenas tā, lai saglabātu minimālu starpību starp piekļuves cenām un analogu mazumtirdzniecības pakalpojumu cenām, tādējādi novēršot situāciju, ka citiem pasta operatoriem ir liegta iespēja konkurēt ar RMG, samazinot cenu starpību. |
| --- | --- |

iv)

RMG nosaka piekļuves cenas tā, lai saglabātu minimālu starpību starp piekļuves cenām un analogu mazumtirdzniecības pakalpojumu cenām, tādējādi novēršot situāciju, ka citiem pasta operatoriem ir liegta iespēja konkurēt ar RMG, samazinot cenu starpību.

| (246) | Komisija uzskata, ka minētie nosacījumi efektīvi ierobežos RMG ietekmi tirgū un atbilstoši nodrošinās konkurentu piekļuvi RMG pakārtotajam tīklam. Tādējādi tie nodrošinās citiem Apvienotās Karalistes pasta operatoriem iespēju saviem spēkiem konkurēt ar RMG augšupējos tirgos un saglabāt vai pat paplašināt stabilu klātbūtni augšupējā tirgū. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētos nosacījumus var atzīt par atbilstošu kompensācijas pasākumu RMG konkurentu labā, kas mazina atbalsta nelabvēlīgo ietekmi. |
| --- | --- |

(246)

Komisija uzskata, ka minētie nosacījumi efektīvi ierobežos RMG ietekmi tirgū un atbilstoši nodrošinās konkurentu piekļuvi RMG pakārtotajam tīklam. Tādējādi tie nodrošinās citiem Apvienotās Karalistes pasta operatoriem iespēju saviem spēkiem konkurēt ar RMG augšupējos tirgos un saglabāt vai pat paplašināt stabilu klātbūtni augšupējā tirgū. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētos nosacījumus var atzīt par atbilstošu kompensācijas pasākumu RMG konkurentu labā, kas mazina atbalsta nelabvēlīgo ietekmi.

| (247) | Šajā saistībā Komisija ņem vērā, ka [..] Ofcom pieņems lēmumu par obligātajām piekļuves prasībām uz nākamajiem septiņiem gadiem, kā noteikts tā priekšlikumos. |
| --- | --- |

(247)

Šajā saistībā Komisija ņem vērā, ka [..] Ofcom pieņems lēmumu par obligātajām piekļuves prasībām uz nākamajiem septiņiem gadiem, kā noteikts tā priekšlikumos.

| (248) | Tā kā pārstrukturēšanas atbalsts būtībā ir ierobežots līdz pakārtotajām darbībām, kas ir vispārējās interesēs un pārējo Apvienotās Karalistes pasta operatoru interesēs, un neuzlabo RMG stāvokli citos augšupējos vēstuļu sūtījumu tirgos vai eksprespaku sūtījumu tirgos, Komisija uzskata, ka tādējādi tiks ierobežota pārstrukturēšanas atbalsta konkurenci kropļojošā ietekme, kas kaitē konkurentiem. |
| --- | --- |

(248)

Tā kā pārstrukturēšanas atbalsts būtībā ir ierobežots līdz pakārtotajām darbībām, kas ir vispārējās interesēs un pārējo Apvienotās Karalistes pasta operatoru interesēs, un neuzlabo RMG stāvokli citos augšupējos vēstuļu sūtījumu tirgos vai eksprespaku sūtījumu tirgos, Komisija uzskata, ka tādējādi tiks ierobežota pārstrukturēšanas atbalsta konkurenci kropļojošā ietekme, kas kaitē konkurentiem.

| (249) | Otrkārt, pārstrukturēšanas plāns paredz ievērojami samazināt darbinieku skaitu, jo pasta nozarē notiks tehniskas pārmaiņas un tiks ieviesta lielāka automatizācija. Šajā saistībā Komisija norāda, ka parasti tā atzīst valsts atbalstu, kas paredzēts pārstrukturēšanas sociālo izmaksu segšanai. Saskaņā ar G&P pamatnostādņu 64. punktu Komisijai nav a priori iebildumu pret šādu atbalstu, ja to piešķir grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, jo tas sniedz saimniecisku labumu, kas pārsniedz attiecīgā uzņēmuma intereses, atvieglojot strukturālās pārmaiņas un samazinot grūtības. |
| --- | --- |

(249)

Otrkārt, pārstrukturēšanas plāns paredz ievērojami samazināt darbinieku skaitu, jo pasta nozarē notiks tehniskas pārmaiņas un tiks ieviesta lielāka automatizācija. Šajā saistībā Komisija norāda, ka parasti tā atzīst valsts atbalstu, kas paredzēts pārstrukturēšanas sociālo izmaksu segšanai. Saskaņā ar G&P pamatnostādņu 64. punktu Komisijai nav a priori iebildumu pret šādu atbalstu, ja to piešķir grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, jo tas sniedz saimniecisku labumu, kas pārsniedz attiecīgā uzņēmuma intereses, atvieglojot strukturālās pārmaiņas un samazinot grūtības.

| (250) | Komisija ievēro, ka lielu daļu no pārstrukturēšanas izmaksām veido atlaišanas pabalstu maksājumi, kā arī komandējumu un pārkvalificēšanas izmaksas, pamatojoties uz līgumiem ar arodbiedrību. No otras puses, atbalsts, ko piešķirs, lai finansētu šādas ar darbaspēku saistītās izmaksas, nodrošina labumu ne vien RMG, bet arī atlaistajiem darbiniekiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka šāds atbalsts ar darbaspēku saistītai pārstrukturēšanai veicina strukturālas pārmaiņas un mazina grūtības. |
| --- | --- |

(250)

Komisija ievēro, ka lielu daļu no pārstrukturēšanas izmaksām veido atlaišanas pabalstu maksājumi, kā arī komandējumu un pārkvalificēšanas izmaksas, pamatojoties uz līgumiem ar arodbiedrību. No otras puses, atbalsts, ko piešķirs, lai finansētu šādas ar darbaspēku saistītās izmaksas, nodrošina labumu ne vien RMG, bet arī atlaistajiem darbiniekiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka šāds atbalsts ar darbaspēku saistītai pārstrukturēšanai veicina strukturālas pārmaiņas un mazina grūtības.

| (251) | Treškārt, Komisija ņem vērā, ka RMG atteiksies no POL. Ņemot vērā RMG privatizāciju nākotnē un līdz ar to atšķirīgos RMG un POL īpašniekus, RMG zaudēs tiešu kontroli pār POL mazumtirdzniecības darbībām, un arī tā stāvoklis tirgū pavājināsies. Jo īpaši ir jāņem vērā, ka līgums starp RMG un POL ir ierobežots līdz 10 gadiem [..]. |
| --- | --- |

(251)

Treškārt, Komisija ņem vērā, ka RMG atteiksies no POL. Ņemot vērā RMG privatizāciju nākotnē un līdz ar to atšķirīgos RMG un POL īpašniekus, RMG zaudēs tiešu kontroli pār POL mazumtirdzniecības darbībām, un arī tā stāvoklis tirgū pavājināsies. Jo īpaši ir jāņem vērā, ka līgums starp RMG un POL ir ierobežots līdz 10 gadiem [..].

| (252) | Atšķirībā no pašreizējās situācijas RMG vairs negūs labumu no mazumtirdzniecības tīkla, kas ir tā tiešā kontrolē, bet tam kā jebkuram no tā konkurentiem vajadzēs apspriest un noslēgt līgumu par savām mazumtirdzniecības darbībām ar neatkarīgu trešo personu (piem., pielīdzināmu DHL pakalpojumu punktu tīklam, ko veido neatkarīgi mazumtirdzniecības veikali (piem., WHSmith un Staples veikali)). Tādējādi RMG tiks nostādīts tādā pat situācijā kā tā konkurenti un vairs nevarēs gūt priekšrocības, ko tam sniedz pilnīgas īpašumtiesības uz mazumtirdzniecības tīklu. RMG jo īpaši vairs nevarēs lemt par to, kādus citus pakalpojumus un produktus (piem., banku pakalpojumus) piedāvās POL, un tas nozīmē, ka RMG zaudē savu ietekmi citos tirgos. Tāpēc Komisija uzskata, ka atteikšanās no POL ierobežos RMG klātbūtni Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu tirgū, un to var uzskatīt par pasākumu, kas mazina pārstrukturēšanas atbalsta ietekmi uz RMG konkurentiem. |
| --- | --- |

(252)

Atšķirībā no pašreizējās situācijas RMG vairs negūs labumu no mazumtirdzniecības tīkla, kas ir tā tiešā kontrolē, bet tam kā jebkuram no tā konkurentiem vajadzēs apspriest un noslēgt līgumu par savām mazumtirdzniecības darbībām ar neatkarīgu trešo personu (piem., pielīdzināmu DHL pakalpojumu punktu tīklam, ko veido neatkarīgi mazumtirdzniecības veikali (piem., WHSmith un Staples veikali)). Tādējādi RMG tiks nostādīts tādā pat situācijā kā tā konkurenti un vairs nevarēs gūt priekšrocības, ko tam sniedz pilnīgas īpašumtiesības uz mazumtirdzniecības tīklu. RMG jo īpaši vairs nevarēs lemt par to, kādus citus pakalpojumus un produktus (piem., banku pakalpojumus) piedāvās POL, un tas nozīmē, ka RMG zaudē savu ietekmi citos tirgos. Tāpēc Komisija uzskata, ka atteikšanās no POL ierobežos RMG klātbūtni Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu tirgū, un to var uzskatīt par pasākumu, kas mazina pārstrukturēšanas atbalsta ietekmi uz RMG konkurentiem.

| (253) | Ņemot vērā labvēlīgo ietekmi, ko efektīvāks RMG pakārtotais tīkls radīs attiecībā uz plašu sabiedrību, kurai jāpaļaujas uz RMG kā uz universālā pasta pakalpojuma sniedzēju, un uz visiem Apvienotās Karalistes pasta operatoriem, kam jāpiekļūst RMG pakārtotajam tīklam, lai tie varētu piegādāt vēstules klientiem, kā arī faktu, ka ievērojamu pārstrukturēšanas izmaksu daļu veido pabalsti atlaistajiem darbiniekiem, un atteikšanos no POL, Komisija uzskata, ka no pārstrukturēšanas atbalsta izrietošie konkurences izkropļojumi ir ierobežoti, un tāpēc papildu kompensācijas pasākumi nav vajadzīgi. |
| --- | --- |

(253)

Ņemot vērā labvēlīgo ietekmi, ko efektīvāks RMG pakārtotais tīkls radīs attiecībā uz plašu sabiedrību, kurai jāpaļaujas uz RMG kā uz universālā pasta pakalpojuma sniedzēju, un uz visiem Apvienotās Karalistes pasta operatoriem, kam jāpiekļūst RMG pakārtotajam tīklam, lai tie varētu piegādāt vēstules klientiem, kā arī faktu, ka ievērojamu pārstrukturēšanas izmaksu daļu veido pabalsti atlaistajiem darbiniekiem, un atteikšanos no POL, Komisija uzskata, ka no pārstrukturēšanas atbalsta izrietošie konkurences izkropļojumi ir ierobežoti, un tāpēc papildu kompensācijas pasākumi nav vajadzīgi.

| (254) | Visbeidzot, “vienreiz un pēdējoreiz” nosacījums, kas paredzēts G&P pamatnostādņu 72. un nākamajos punktos, ir izpildīts, jo RMG iepriekš nav saņēmis glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(254)

Visbeidzot, “vienreiz un pēdējoreiz” nosacījums, kas paredzēts G&P pamatnostādņu 72. un nākamajos punktos, ir izpildīts, jo RMG iepriekš nav saņēmis glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu.

| (255) | Saskaņā ar G&P pamatnostādņu 47. punktu RMG ir pilnībā jāīsteno tā pārstrukturēšanas plāns, un Apvienotā Karaliste ir apņēmusies nodrošināt šā pienākumu izpildi. Komisija būs pastāvīgi jāinformē par pārstrukturēšanas plāna īstenošanas norisi atbilstoši G&P pamatnostādņu 49. un 50. punktam. |
| --- | --- |

(255)

Saskaņā ar G&P pamatnostādņu 47. punktu RMG ir pilnībā jāīsteno tā pārstrukturēšanas plāns, un Apvienotā Karaliste ir apņēmusies nodrošināt šā pienākumu izpildi. Komisija būs pastāvīgi jāinformē par pārstrukturēšanas plāna īstenošanas norisi atbilstoši G&P pamatnostādņu 49. un 50. punktam.

| (256) | Komisija secina, ka piecu gadu pārstrukturēšanas plāns ar termiņu no 2010. līdz 2015. gadam attiecībā uz RMG atbilst G&P pamatnostādņu nosacījumiem un ka parāda samazināšanas pasākumi, samazinot parādu par GBP 1 089 miljoniem, ir pārstrukturēšanas atbalsts, kas ir saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(256)

Komisija secina, ka piecu gadu pārstrukturēšanas plāns ar termiņu no 2010. līdz 2015. gadam attiecībā uz RMG atbilst G&P pamatnostādņu nosacījumiem un ka parāda samazināšanas pasākumi, samazinot parādu par GBP 1 089 miljoniem, ir pārstrukturēšanas atbalsts, kas ir saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

6.   SECINĀJUMS

| (257) | Ņemot vērā līdzšinējo judikatūru, Komisija var atļaut atbalstu kā kompensāciju par iepriekš radītām pensiju shēmas izmaksām tikai tad, ja atbalsta saņēmējs netiek nostādīts labākā stāvoklī nekā tā konkurenti attiecībā uz vispārējiem sociālās apdrošināšanas iemaksu pienākumiem. |
| --- | --- |

(257)

Ņemot vērā līdzšinējo judikatūru, Komisija var atļaut atbalstu kā kompensāciju par iepriekš radītām pensiju shēmas izmaksām tikai tad, ja atbalsta saņēmējs netiek nostādīts labākā stāvoklī nekā tā konkurenti attiecībā uz vispārējiem sociālās apdrošināšanas iemaksu pienākumiem.

| (258) | Ņemot vērā šīs lietas specifiku, Komisija ir pielāgojusi savu novērtējumu par iepriekšējo radīto pensiju shēmas izmaksu kompensēšanai piešķirtā atbalsta saderību un salīdzinājusi RMG pašreizējo pensiju deficītu ar pensiju deficītu, kas ir iekļauts līdzīga lieluma Apvienotās Karalistes uzņēmumu bilancēs. |
| --- | --- |

(258)

Ņemot vērā šīs lietas specifiku, Komisija ir pielāgojusi savu novērtējumu par iepriekšējo radīto pensiju shēmas izmaksu kompensēšanai piešķirtā atbalsta saderību un salīdzinājusi RMG pašreizējo pensiju deficītu ar pensiju deficītu, kas ir iekļauts līdzīga lieluma Apvienotās Karalistes uzņēmumu bilancēs.

| (259) | Komisija uzskata, ka attiecībā uz iepriekš radītām pensiju shēmas izmaksām atbrīvojums no pensiju deficīta ir saderīgs valsts atbalsts atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, ja tiek ievēroti šādi divi nosacījumi:






  i) | dienā, kad tiks piešķirts atbrīvojums no pensiju deficīta, t. i., 2012. gada 1. aprīlī, RMG saglabās savā bilancē saistības GBP 150 miljonu apmērā, kas atbilst pielīdzināmu Apvienotās Karalistes uzņēmumu vidējam pensiju deficītam; |
| --- | --- | --- |

(259)

Komisija uzskata, ka attiecībā uz iepriekš radītām pensiju shēmas izmaksām atbrīvojums no pensiju deficīta ir saderīgs valsts atbalsts atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, ja tiek ievēroti šādi divi nosacījumi:

i)

dienā, kad tiks piešķirts atbrīvojums no pensiju deficīta, t. i., 2012. gada 1. aprīlī, RMG saglabās savā bilancē saistības GBP 150 miljonu apmērā, kas atbilst pielīdzināmu Apvienotās Karalistes uzņēmumu vidējam pensiju deficītam;

| ii) | RMG nesaņems atbalstu kā kompensāciju par iepriekš radītajām pensiju saistībām, kas attiecībā uz RMPP dalībniekiem uzkrāsies pēc 2012. gada 31. marta. |
| --- | --- |

ii)

RMG nesaņems atbalstu kā kompensāciju par iepriekš radītajām pensiju saistībām, kas attiecībā uz RMPP dalībniekiem uzkrāsies pēc 2012. gada 31. marta.

| (260) | Attiecībā uz paziņoto pārstrukturēšanas atbalstu Komisija uzskata, ka atjauninātais pārstrukturēšanas plāns, kas aptver laikposmu no 2010. līdz 2015. gadam, ir atbilstošs un pietiekams, lai atrisinātu RMG grūtības un atjaunotu tā ilgtermiņa dzīvotspēju. Komisija uzskata, ka RMG pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās ierobežo atbalstu līdz stingri nepieciešamajam minimumam, proti, GBP 1 089 miljoniem. Ņemot vērā pārstrukturēšanas labvēlīgo ietekmi uz Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu nozares efektivitāti kopumā, RMG kā universālā pakalpojuma sniedzēja unikālo statusu, POL nošķiršanu un to, ka pārstrukturēšanas atbalsts lielā mērā atvieglo nepieciešamo RMG darbinieku skaita samazināšanu, Komisija secina, ka atbalsts GBP 1 089 miljonu apmērā nerada konkurenci kropļojošo ietekmi, kas būs nesamērīga ar veiksmīgas RMG pārstrukturēšanas labvēlīgo ietekmi, |
| --- | --- |

(260)

Attiecībā uz paziņoto pārstrukturēšanas atbalstu Komisija uzskata, ka atjauninātais pārstrukturēšanas plāns, kas aptver laikposmu no 2010. līdz 2015. gadam, ir atbilstošs un pietiekams, lai atrisinātu RMG grūtības un atjaunotu tā ilgtermiņa dzīvotspēju. Komisija uzskata, ka RMG pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās ierobežo atbalstu līdz stingri nepieciešamajam minimumam, proti, GBP 1 089 miljoniem. Ņemot vērā pārstrukturēšanas labvēlīgo ietekmi uz Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu nozares efektivitāti kopumā, RMG kā universālā pakalpojuma sniedzēja unikālo statusu, POL nošķiršanu un to, ka pārstrukturēšanas atbalsts lielā mērā atvieglo nepieciešamo RMG darbinieku skaita samazināšanu, Komisija secina, ka atbalsts GBP 1 089 miljonu apmērā nerada konkurenci kropļojošo ietekmi, kas būs nesamērīga ar veiksmīgas RMG pārstrukturēšanas labvēlīgo ietekmi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Paziņotie pasākumi saistībā ar atbrīvojumu no pensiju deficīta, ko Apvienotā Karaliste plāno īstenot par labu Royal Mail Group, ir atbalsts, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē, ja vien tiek ievēroti 2. un 3. punktā izklāstītie nosacījumi.

2.   Dienā, kad tiks piešķirts atbrīvojums no pensiju deficīta, t. i., 2012. gada 1. aprīlī, Royal Mail Group saglabā savā bilancē saistības GBP 150 miljonu apmērā par uzkrāto deficītu, kas izrietējis no tā pārvaldītajiem pensiju plāniem.

3.   Apvienotā Karaliste nepiešķir Royal Mail Group valsts atbalstu kā kompensāciju par iepriekš radītām izmaksām attiecībā uz jaunām pensiju saistībām par Royal Mail Pensiju plāna dalībniekiem, kuras tiek uzkrātas pēc 2012. gada 1. aprīļa – dienas, kad piešķir atbrīvojumu no pensiju deficīta.

2. pants

Parāda samazināšanas pasākumi, ko Apvienotā Karaliste plāno īstenot par labu Royal Mail Group, samazinot parādu par GBP 1 089 miljoniem, ir atbalsts, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, ja vien Komisijai paziņotais pārstrukturēšanas plāns tiek pilnībā īstenots.

3. pants

Apvienotā Karaliste iesniedz Komisijai gada pārskatus par pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. Pirmo pārskatu iesniedz viena gada laikā no šā lēmuma paziņošanas Apvienotajai Karalistei. Nākamos pārskatus iesniedz viena gada laikā no iepriekšējā pārskata iesniegšanas līdz pārstrukturēšanas plāna termiņa beigām.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2012. gada 21. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Par procedūras uzsākšanu tika paziņots OV C 265, 9.9.2011., 2. lpp.

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  http://services.parliament.uk/bills/2010-12/postalservices.html.

3

(4)  “Modernizēt vai samazināt. Politikas veidi, kā saglabāt universālos pasta pakalpojumus Apvienotajā Karalistē; neatkarīgs pārskats par Apvienotās Karalistes pasta pakalpojumu nozari”, 2008. gada 16. decembris, pieejams vietnē http://www.berr.gov.uk/files/file49389.pdf, atjaunināts ar Hūpera 2008. gada decembra ziņojumu “Royal Mail universālo pasta pakalpojumu saglabāšana digitālajā laikmetā”, pieejams vietnē http://www.bis.gov.uk/assets/biscore/business-sectors/docs/s/10-1143-saving-royal-mail-universal-postal-service.pdf.

4

Royal Mail

(5)  OV L 15, 21.1.1998., 14. lpp.

5

(6)  Komercnoslēpums.

6

(7)  Komisijas Lēmums C(2011) 1770. Pašreizējā atļauja šiem pasākumiem beidzas 2012. gada 31. martā.

7

(8)  RMPP un pārējās Apvienotās Karalistes shēmas, ko sponsorē RMG, neattiecas uz GLS darbiniekiem.

8

RMPP

RMG

GLS

(9)  OV L 210, 14.8.2009., 16. lpp.

9

(10)  Pamatojoties uz jaunākajām aplēsēm. Precīza summa būs atkarīga no norisēm tirgū līdz 2012. gada martam un varētu būt lielāka vai mazāka par šo summu.

10

(11)  RMG turējumā ir atsevišķi ieguldījumi valsts vērstpapīros un Valsts Aizņēmumu fonda depozītos, kas klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi un ko bieži dēvē par “gilts”. Apvienotās Karalistes iestādes tiem piemēro īpašu norādījumu tiesisko regulējumu atbilstoši 2000. gada Pasta nodaļu likuma (Post Office Act 2000) 72. pantam. Saskaņā ar 2003. gada 30. janvāra norādījumiem RMG iekļāva šos līdzekļus īpašā rezervē (“Mails Reserve”), kas izmantojama konkrētu pasākumu finansēšanai atbilstoši norādījumiem.

11

RMG

Post Office Act 2000

RMG

Mails Reserve

(12)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

12

(13)  Komisijas 2007. gada 10. oktobra Lēmums 2008/204/EK par valsts atbalstu, ko Francija piešķīrusi La Poste piesaistīto valsts ierēdņu pensiju finansēšanas veida reformas veikšanai (OV L 63, 7.3.2008., 16. lpp.).

13

La Poste

(14)  Komisijas 2003. gada 16. decembra Lēmums 2005/145/EK par valsts atbalstiem, ko Francija piešķīrusi EDF un elektrības un gāzes nozarei (OV L 49, 22.2.2005., 9. lpp.).

14

EDF

(15)  Sk. 12. zemsvītras piezīmi.

15

(16)  Spriedums lietā T-157-01 Danske Busvognmænd/Komisija, Recueil 2004, II-917. lpp.

16

Danske Busvognmænd/

Recueil

(17)  Atsaucoties uz Komisijas lēmumu British Energy lietā (Lieta Nr. C52/03, 2004. gada 22. septembra lēmums) (OV L 142, 6.6.2005., 26. lpp.).

17

British Energy

(18)  Spriedums lietā Komisija/Francija C-159/94, Recueil 1997, I-5815. lpp., 59. punkts.

18

Recueil

(19)  Sk. 12. un 13. zemsvītras piezīmi.

19

(20)  Komisijas 2007. gada 10. maija Lēmums 2008/722/EK par valsts atbalstu C 2/06 (ex N 405/05), ko Grieķija vēlas īstenot attiecībā uz OTE brīvprātīgās priekšlaicīgās pensionēšanās shēmu (OV L 243, 11.9.2008., 7. lpp.).

20

OTE

(21)  Spriedums lietā C-357/07 TNT Post UK, Recueil 2009, I-3025. lpp.

21

TNT Post UK

Recueil

(22)  Piemēram, spriedums lietā C-301/87 Francija/Komisija, Recueil 1990, I-307. lpp., 41. punkts.

22

Recueil

(23)  Spriedums lietā 173/73 Itālija/Komisija, Recueil 1974, 709. lpp., 13. punkts; spriedums lietā 310/85, Deufil/Komisija, Recueil 1987, 901. lpp., 8. punkts; spriedums lietā C-241/94 Francija/Komisija, Recueil I-4551. lpp., 20. punkts.

23

Recueil

Deufil

Recueil

Recueil

(24)  Spriedums lietā C-387/92 Banco Exterior, Recueil 1994, I-877. lpp., 13. punkts; iepriekš minētais spriedums lietā C-241/94, 34. punkts.

24

Banco Exterior

Recueil

(25)  Spriedums lietā C-5/01 Beļģija/Komisija, Recueil 2002, I-1191. lpp., 39. punkts.

25

Recueil

(26)  Spriedums lietā 30/59 Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Augstā iestāde, Recueil 1961, 3. lpp., 29. un 30. punkts; iepriekš minētais spriedums lietā C-173/73, 12. un 13. punkts; iepriekš minētais spriedums lietā C-241/94, 29. un 35. punkts; spriedums lietā C-251/97 Francija/Komisija, Recueil 1999, I-6639. lpp., 40., 46. un 47. punkts; spriedums apvienotajās lietās C-71/09 P, C-73/09 P un C-76/09 P Comitato Venezia vuole vivere/Komisija, Recueil 2011, I-0000. lpp., 90.–96. punkts.

26

Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg

Recueil

Recueil

Comitato Venezia vuole vivere/

Recueil

(27)  Lēmums par La Poste (sk. 12. zemsvītras piezīmi), 141. apsvērums, un G&P pamatnostādnes (sk. 11. zemsvītras piezīmi), 63. apsvērums.

27

La Poste

(28)  Spriedums lietā T-20/03 Kahla/Komisija, Recueil 2008, II-2305. lpp., 194.–197. punkts. Sk. arī EBTA Tiesas 2011. gada 22. augusta spriedumu lietā E-14/10 Konkurrenten.no AS/EBTA Uzraudzības iestāde, vēl nav publicēts, 86. punktu.

28

Kahla

Recueil

Konkurrenten.no AS/

(29)  Spriedums lietā C-342/96 Spānija/Komisija (Fogasa), Recueil 1999, I-2459. lpp., 31.–34. punkts; spriedums lietā C-256/97 Déménagements-Manutention Transport (DMT), Recueil 1999, I-3913. lpp., 24. punkts; spriedums lietā T-152/99 Hijos de Andres de Molina SA (HAMSA)/Komisija, Recueil 2002, II–3049. lpp., 166. punkts.

29

Fogasa

Recueil

Déménagements-Manutention Transport

DMT

Recueil

Hijos de Andres de Molina SA

HAMSA

Recueil

(30)  Spriedums lietā T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Komisija, Recueil 1998, II-717. lpp.

30

Het Vlaamse Gewest

Recueil

(31)  Spriedums lietā T-162/06 Kronoply/Komisija, Recueil 2009, II-1. lpp., jo īpaši 65., 66., 74. un 75. punkts.

31

Kronoply

Recueil

(32)  Spriedums lietā T-187/99 Agrana Zucker und Stärke/Komisija, Recueil 2001, II–1587. lpp., 74. punkts; spriedums lietā T-126/99 Graphischer Maschinenbau/Komisija, Recueil 2002, II-2427. lpp., 41.–43. punkts; spriedums lietā C-390/06 Nuova Agricast, Recueil 2008, I–2577. lpp., 68. un 69. punkts.

32

Agrana Zucker und Stärke/

Recueil

Graphischer Maschinenbau

Recueil

Nuova Agricast

Recueil

(33)  Sk. Komisijas paziņojumu par metodiku ar balasta izmaksām saistīta valsts atbalsta analizēšanai, Komisijas vēstule SG (2001) D/290869, 6.8.2001.

33

(34)  Lēmums 2005/145/EK par valsts atbalstiem, ko Francija piešķīrusi EDF un elektrības un gāzes nozarei (sk. 13. zemsvītras piezīmi); Lēmums 2008/204/EK par valsts atbalstu, ko Francija piešķīrusi La Poste piesaistīto valsts ierēdņu pensiju finansēšanas veida reformas veikšanai (sk. 12. zemsvītras piezīmi); Komisijas Lēmums 2009/945/EK par RATP pensiju shēmas finansēšanas reformu (valsts atbalsts C 42/07 (ex N 428/06)), ko Francija paredz īstenot RATP labā; Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmums lietā C-25/2008 par Réforme du mode de financement des retraites des fonctionnaires de l’Etat rattachés à France Télécom, vēl nav publicēts.

34

EDF

La Poste

RATP

RATP

Réforme du mode de financement des retraites des fonctionnaires de l’Etat rattachés à France Télécom

(35)  Sk. 13. zemsvītras piezīmi.

35

(36)  Sk. arī Komisijas paziņojumu par metodiku ar balasta izmaksām saistīta valsts atbalsta analizēšanai, ko Komisija pieņēma 2001. gada 26. jūlijā.

36

(37)  Sk. 12. zemsvītras piezīmi.

37

(38)  Vēl nav publicēts, sk. Paziņojumu presei IP/12/45 un MEMO/12/37, 2012. gada 25. janvāris.

38

(39)  Vēl nav publicēts, sk. Paziņojumu presei IP/12/45 un MEMO/12/38, 2012. gada 25. janvāris.

39

(40)  FTSE 100 indekss ir Londonas Biržas sarakstā iekļauto 100 visvairāk kapitalizēto Apvienotās Karalistes uzņēmumu akciju indekss.

40

FTSE 100

(41)  Arī iepriekšējās lietās Komisija ir atzinusi piecu gadu vai ilgākus pārstrukturēšanas periodus, piemēram, savā lēmumā Austrian Airlines lietā (OV L 59, 9.3.2010., 1. lpp.), jo īpaši 296. punkts (sešu gadu pārstrukturēšanas periods).

41

Austrian Airlines

(42)  Apvienotā Karaliste ir iesniegusi salīdzinošās vērtēšanas datus par citu Apvienotās Karalistes un Eiropas pasta operatoru rentabilitāti.

42

(43)  Likumā paredzētais paziņojums par priekšlikumiem piemērot reglamentējošu nosacījumu saskaņā ar 2011. gada Pasta pakalpojumu likumu; sk. 12. pielikumu Ofcom konsultācijai “Reglamentējošo nosacījumu pārskats – pasta nozares regulējums”, publicēta 2011. gada 13. decembrī.

43

Ofcom

(44)  Var tikt uzskatīts, ka RMG ir izrādījis nepamatotu diskrimināciju, ja tas negodīgi dod priekšroku tā veiktai darbībai, radot neizdevīgus konkurences apstākļus citiem pasta operatoriem.

44

RMG

---